II. RÉSZ –

AZ INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS JAVÍTÁSA A KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁS SORÁN A. Az intézményközi együttműködési eljárás 27. Az intézmények megállapodnak abban, hogy intézményközi együttműködési eljárást alakítanak ki költségvetési ügyekben. Az együttműködés részletei az e megállapodás szerves részét képező III. mellékletben szerepelnek. B. A költségvetés megállapítása 28. A Bizottság minden évben előzetes költségvetési tervezetet terjeszt elő a Közösség tényleges finanszírozási szükségleteinek bemutatásával. Ebben az alábbiakat veszi figyelembe: — az előirányzatok felhasználásának képességét, törekedve a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok közötti szoros kapcsolat biztosítására, — új politikák bevezetésének lehetőségeit kísérleti projektek és/vagy új előkészületi intézkedések segítségével, illetve olyan többéves intézkedések folytatása útján, amelyek véget érnek annak megvizsgálását követően, hogy lehetséges-e egy, a 36. pont értelmében vett alap-jogiaktus elfogadása, — annak szükségességét, hogy biztosítsák a kiadásokban az előző évhez képest történt minden változtatás összhangját a költségvetési fegyelemmel. 29. Az intézmények lehetőség szerint kerüljék az olyan tételek felvételét a költségvetésbe, amelyek jelentéktelen összegű működési költségeket tartalmaznak. A költségvetési hatóság két ága vállalja továbbá, hogy figyelembe veszi a költségvetés végrehajtása lehetőségeinek megítélését, amelyet a Bizottság előzetes tervezeteiben, valamint a folyó évi költségvetés végrehajtása keretében készít. C. A kiadások osztályozása 30. Az intézmények a kötelező kiadások alatt olyan kiadásokat értenek, amelyeket a költségvetési hatóság a Szerződésekből vagy a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokból adódó jogi kötelezettség alapján köteles a költségvetésben megjeleníteni. 31. Az előzetes költségvetési tervezetnek javaslatot kell tartalmaznia minden új költségvetési tétel és minden olyan tétel osztályozására, amelynek jogalapját módosították. Amennyiben nem fogadják el az előzetes költségvetési tervezetben javasolt osztályozást, az Európai Parlament és a Tanács megvizsgálja az adott költségvetési tétel osztályozását az e megállapodás szerves részét képező IV. melléklet alapján. A megegyezésre a III. mellékletben leírt egyeztető eljárás keretében kell törekedni. D. A nem kötelező kiadások növelésének legnagyobb mértéke költségvetési terv hiányában 32. Az intézmények a 12. pont első albekezdésében foglaltak sérelme nélkül megállapodnak a következő rendelkezésekben: a) az Európai Parlament autonóm mozgástere az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésének negyedik albekezdése érdekében – amely a legnagyobb mérték felét jelenti – a Tanács által megállapított költségvetési tervezet első olvasatának időpontjától alkalmazandó, figyelembe véve a tervezethez tett esetleges módosításokat is. A legnagyobb mértéket az éves költségvetésben kell betartani, ideértve minden költségvetés-módosítást és/vagy pótköltségvetést is. Az új mérték meghatározásának sérelme nélkül a legnagyobb mérték esetleg fel nem használt része továbbra is rendelkezésre áll a költségvetés-módosítás és/vagy a pótköltségvetés tervezetének megvizsgálásakor; b) az a) pont sérelme nélkül abban az esetben, ha a költségvetési eljárás során az eljárás lezárásához megállapodás tűnik szükségesnek azért, hogy új kifizetési előirányzatok és/vagy a kötelezettségvállalási előirányzatok alkalmazása érdekében (az utóbbi ütem az előzőtől eltérő szintű lehet) megváltoztassák a nem kötelező kiadások növelési ütemét, az intézmények törekszenek a költségvetési hatóság két ága közötti megállapodás biztosítására a III. mellékletben leírt egyeztető eljárás útján. E. Pénzügyi rendelkezések jogi aktusokba történő belefoglalása 33. Az együttdöntési eljárás szerint elfogadott többéves programokkal kapcsolatos jogi aktusok olyan rendelkezést tartalmaznak, amelyben a jogalkotó meghatározza a program pénzügyi kereteit annak teljes időtartamára. Ez az összeg jelenti a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során az elsődleges hivatkozási alapot. A költségvetési hatóság és a Bizottság vállalja, hogy az előzetes költségvetési tervezet meghatározásakor nem tér el ettől az összegtől, kivéve ha új, objektív és tartós körülmények merülnek fel, amelyek okait kifejezetten és pontosan meg kell adni, figyelembe véve, különösen értékelések alapján, a program végrehajtása során elért eredményeket. 34. A nem az együttdöntési eljárás szerint elfogadott többéves programokkal kapcsolatos jogalkotási aktusok nem tartalmaznak „szükségesnek tekintett összeg”-et. Amennyiben a Tanács pénzügyi referenciakeretet kíván bevezetni, ezt a jogalkotó szándéka jelzésének kell tekinteni, és nem érinti a költségvetési hatóságnak a Szerződésben meghatározott hatásköreit. Erre a rendelkezésre minden, ilyen pénzügyi referenciaösszeget tartalmazó jogi aktusban utalni kell. Ha az érintett összeg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1975. március 4-i együttes nyilatkozatában ( 9 ) leírt egyeztető eljárással létrehozott megállapodás tárgyát képezte, akkor az e megállapodás 33. pontja értelmében referenciaösszegnek tekintendő. 35. A költségvetési rendelet 3. cikkében meghatározott pénzügyi kimutatás tükrözi a javasolt program céljait pénzügyi szempontok alapján, és tartalmazza a program időtartamára vonatkozó ütemtervet is. Ezt az előzetes költségvetési tervezet elkészültekor, a program végrehajtásának állását figyelembe véve, szükség szerint felülvizsgálják. A felülvizsgált nyilatkozatot az előzetes költségvetési tervezet előterjesztésekor és a költségvetés elfogadásakor továbbítják a költségvetési hatósághoz. F. Jogalapok 36. A Szerződés rendszerének értelmében a költségvetésben bármely közösségi fellépésre képzett előirányzat végrehajtásához szükséges egy alap-jogiaktus elfogadása. Az „alap-jogiaktus” egy másodlagos jogi aktus, amely a közösségi fellépés és a költségvetésben megjelenített vonatkozó kiadások végrehajtásának jogalapját teremti meg. Az ilyen jogi aktusnak rendelet, irányelv vagy határozat (Entscheidung vagy Beschluβ) formáját kell öltenie. Az ajánlások és a vélemények, valamint az állásfoglalások és a nyilatkozatok nem tekinthetők alap-jogiaktusnak. 37. Azonban amennyiben a finanszírozni kívánt fellépés közösségi hatáskörbe tartozik, alap-jogiaktus hiányában is végre lehet hajtani az alábbiakat: i. kísérleti jellegű programokra képzett előirányzatok, amelyek célja egy fellépés megvalósíthatóságának és hasznosságának kipróbálása. A vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatokat csak két pénzügyi évre lehet a költségvetésben megjeleníteni. Teljes összegük nem haladhatja meg a 32 millió eurót; ii. előkészítő intézkedésekre képzett előirányzatok, amelyek célja javaslatok előkészítése jövőbeni közösségi fellépések elfogadása érdekében. Az előkészítő intézkedések következetes megközelítésmódot követnek, és különböző formákban jelenhetnek meg. Az ehhez kapcsolódó kötelezettségvállalási előirányzatokat legfeljebb három pénzügyi évre lehet a költségvetésben megjeleníteni. A jogalkotás folyamatát a harmadik pénzügyi év vége előtt be kell fejezni. A jogalkotás folyamata alatt a kötelezettségvállalási előirányzatoknak összhangban kell lenniük az előkészítő intézkedés konkrét jellemzőivel a tervezett tevékenységek, a kitűzött célok és a kedvezményezettek vonatkozásában. Értelemszerűen az alkalmazott eszközök nem lehetnek ugyanolyan volumenűek, mint amelyeket magának a végleges intézkedésnek a finanszírozására irányoztak elő. Az új tételek teljes összege pénzügyi évenként nem lehet több 30 millió eurónál, az előkészítő intézkedésekkel kapcsolatban ténylegesen lekötött előirányzatok teljes összege pedig nem haladhatja meg a 75 millió eurót. a) Az előzetes költségvetési tervezet benyújtásakor a Bizottság az i) és ii) pontban meghatározott intézkedésekről jelentést nyújt be, amely magában foglalja az adott intézkedés célját, az eredmények értékelését, illetve a tervezett folytatást; b) előirányzatok egyszeri – vagy akár folyamatos – intézkedésekre, amelyeket a Bizottság intézményi kiváltságaiból adódó feladatai alapján, de nem az a) pontban említett jogalkotási kezdeményezés kiváltsága, illetve a Bizottság részére az EK-Szerződésben közvetlenül átruházott hatáskörök alapján tesz meg. Az erről szóló jegyzéket az e megállapodás szerves részét képező V. melléklet tartalmazza. Ez a jegyzék az előzetes költségvetési tervezet bemutatásakor, a megfelelő cikkek és az adott összegek megjelölésével kiegészíthető; c) előirányzatok, amelyek az egyes intézmények működésére szolgálnak közigazgatási autonómiájuk keretében. G. A halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadások 38. Az intézmények megállapodnak abban, hogy a halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat a megállapodás szerves részét képző VI. mellékletben foglalt rendelkezéseknek megfelelően finanszírozzák. H. A közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) finanszírozása 39. A KKBP-kiadások tekintetében, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően az Európai Közösségek költségvetését terhelik, az intézmények a III. mellékletben meghatározott egyeztető eljárás keretében minden évben arra törekednek, hogy a Bizottság által készített előzetes költségvetési tervezet alapján megállapodásra jussanak a Közösségek költségvetését terhelő működési kiadások összegéről és ezen összeg felosztásáról a költségvetés „KKBP”-fejezetének az e pont negyedik albekezdésében javasolt tételcsoportjai között. Megállapodás hiányában az Európai Parlament és a Tanács a költségvetésben a megelőző évben meghatározott összeget jeleníti meg, illetve az előzetes költségvetési tervezetben javasolt összeget, ha ez utóbbi az alacsonyabb. A KKBP működési kiadásainak teljes összege egy költségvetési fejezetben (KKBP) szerepel, és felosztásra kerül a fejezet e pont negyedik albekezdésében javasolt tételcsoportjai között. Ennek az összegnek fedeznie kell a ténylegesen előre látható szükségleteket, és emellett megfelelő mozgásteret kell biztosítania az előre nem látható fellépésekhez is. Tartalékra nem kell forrást képezni. Minden tételcsoport már elfogadott közös stratégiákat vagy együttes fellépéseket, előre látható, de még el nem fogadott intézkedéseket és minden jövőbeni – azaz előre nem látható – fellépést tartalmaz, amelyeket a Tanács az adott pénzügyi évben fog elfogadni. Mivel a költségvetési rendelet alapján a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy egy KKBP-fellépés keretében egyazon költségvetési fejezeten belül – ebben az esetben a KKBP-előirányzatok között – önállóan átcsoportosítson előirányzatokat egyik tételcsoportból a másikba, a KKBP-fellépések gyors végrehajtásához szükséges rugalmasság adott. Amennyiben a pénzügyi év folyamán a KKBP-költségvetés összege nem bizonyul elégségesnek a szükséges kiadások fedezésére, a Bizottság indítványára az Európai Parlament és a Tanács sürgősséggel megoldást keres. A KKBP költségvetési fejezeten belül azok a tételcsoportok, amelyekben a KKBP-fellépéseket meg kell jeleníteni, a következők lehetnek: — választások megfigyelése és szervezése/részvétel a demokratikus átalakulás folyamatában, — az Unió különleges képviselői, — konfliktusok megelőzése/béke- és biztonsági folyamatok, — leszerelési programok pénzügyi támogatása, — hozzájárulás nemzetközi konferenciákhoz, — sürgős intézkedések. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodnak abban, hogy a hatodik francia bekezdés alatti tevékenységre fordított összeg nem haladhatja meg a KKBP költségvetési fejezetében meghatározott teljes összeg 20 százalékát. 40. A Tanács elnöksége évente egyszer tanácskozik az Európai Parlamenttel, amely tanácskozás alapja a Tanács által készített, a KKBP fő szempontjait, alapvető választásait tartalmazó dokumentum, amely magában foglalja a pénzügyi kihatásokat is az Európai Közösségek általános költségvetésére. Ezenkívül az elnökség rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a KKBP fellépéseinek alakulásáról és végrehajtásáról. Amennyiben a Tanács olyan határozatot fogad el, amely a KKBP terén kiadásokat von maga után, minden esetben haladéktalanul megküldi az Európai Parlamentnek a tervezett költségekről szóló becslését („pénzügyi kimutatás”), különösen az időkorlátokra, az alkalmazott személyzetre, a helyiségek és más infrastruktúra használatára, a szállítási eszközökre, a képzési követelményekre és a biztonsági rendelkezésekre vonatkozó költségekről. A Bizottság negyedévenként tájékoztatja a költségvetési hatóságot a KKBP-fellépések végrehajtásáról és az év hátralévő részére vonatkozó pénzügyi előrejelzésekről.