01962R0031 — HU — 01.01.2018 — 017.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:





Helyesbítette:







(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.









▼B

REGULATION No 31 (EEC), 11 (EAEC),

laying down the Staff Regulations of Officials and the Conditions of Employment of Other Servants of the European Economic Community and the European Atomic Energy Community







Sole Article

The Staff Regulations of officials and the Conditions of Employment of other servants of the European Economic Community and the European Atomic Energy Community are laid down in the Annex, which forms an integral part of this Regulation.

This Regulation shall enter into force on 1 January 1962.

This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.









▼M128

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐINEK SZEMÉLYZETI SZABÁLYZATA

▼B

TARTALOM I. CÍM: Általános rendelkezések 1 – 10c II. CÍM: A tisztviselők jogai és kötelezettségei 11 – 26a III. CÍM: A tisztviselők előmenetele 1. fejezet: Felvétel 27 – 34 2. fejezet: Hivatali státusz 35 1. szakasz: Aktív foglalkoztatás 36 2. szakasz: Kirendelés 37 – 39 3. szakasz: Személyes okokkal indokolt szabadság 40 4. szakasz: Nem aktív státusz 41 5. szakasz: Szabadság katonai szolgálat miatt 42 6. szakasz: Szülői vagy családi okokkal indokolt szabadság 42a - 42b 7. szakasz: A szolgálat érdekében történő szabadságra küldés 42c 3. fejezet: Értékelések, magasabb fizetési fokozatba lépés és előléptetés 43 – 46 4. fejezet: A szolgálati jogviszony megszűnése 47 1. szakasz: Lemondás 48 2. szakasz: Kötelező lemondás 49 3. szakasz: A szolgálat érdekében történő nyugdíjazás 50 4. szakasz: Eljárások az alkalmatlanság kezelésére 51 5. szakasz: Nyugdíjazás 52 - 53 6. szakasz: Tiszteletbeli rang 54 IV. CÍM: A tisztviselők munkafeltételei 1. fejezet: Munkaidő 55 – 56c 2. fejezet: Szabadság 57 – 60 3. fejezet: Munkaszüneti napok 61 V. CÍM: A tisztviselők javadalmazása és szociális biztonsági ellátásai 1. fejezet: Díjazás és költségtérítés 1. szakasz: Díjazás 62 – 70 2. szakasz: Költségtérítés 71 2. fejezet: Szociális biztonsági ellátások 72 – 76a 3. fejezet: Nyugdíjak és rokkantsági támogatás 77 – 84 4. fejezet: Jogosulatlan kifizetések visszatérítése 85 5. fejezet: Jogátruházás azUnió javára 85a VI. CÍM: Fegyelmi intézkedések 86 VII. CÍM: Jogorvoslat 90 – 91a VIIIa. CÍM Az EKSZ-re alkalmazandó különös rendelkezések 95 VIIIb. CÍM: A harmadik országokban szolgálatot teljesítő tisztviselőkre vonatkozó különös és kivételes rendelkezések 101a IX. CÍM: Átmeneti és záró rendelkezések 1. fejezet: Átmeneti rendelkezések 107a 2. fejezet: Záró rendelkezések 110 – 113 I. MELLÉKLET: A. Az 5. cikk (4) bekezdésében előírt álláshely–típusok az egyes besorolási csoportokban B. Szorzótényezők az átlagos előmeneteli ekvivalencia vonatkozásában II. MELLÉKLET: A személyzeti szabályzat 9. cikkében meghatározott testületek összetétele és eljárása III. MELLÉKLET: Versenyvizsgák IV. MELLÉKLET: A személyzeti szabályzat 41. és 50. cikke szerinti juttatás IVa. MELLÉKLET: Részmunkaidős munkavégzés V. MELLÉKLET: Szabadság VI. MELLÉKLET: Túlórákért járó kompenzációs szabadság és díj VII. MELLÉKLET: Díjazás és költségtérítés VIII. MELLÉKLET: Nyugdíjrendszer IX. MELLÉKLET: Fegyelmi eljárások X. MELLÉKLET: A harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőkre vonatkozó különleges és kivételes rendelkezések XI. MELLÉKLET: A személyzeti szabályzat 64. és 65. cikkének végrehajtására vonatkozó szabályok XII. MELLÉKLET: A személyzeti szabályzat 83a. cikkének végrehajtására vonatkozó szabályok XIII. MELLÉKLET: Az Unió tisztviselőire alkalmazandó átmeneti intézkedések (a személyzeti szabályzat 107a. cikke) XIII.1. MELLÉKLET: A beosztások típusai az átmenti időszakban

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

▼M112

1. cikk

Ezt a személyzeti szabályzatot az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ tisztviselőire kell alkalmazni.

1a. cikk

(1) E személyzeti szabályzat alkalmazásában „az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ tisztviselője”; bármely olyan személy, akit az e személyzeti szabályzat rendelkezéseinek megfelelően az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ valamely intézményének állományában létrehozott beosztásba az adott intézmény kinevezésre jogosult hatósága által kibocsátott kinevezési okirattal kineveztek.

(2) Az (1) bekezdésben szereplő meghatározást az olyan ►M128 ►C4 uniós ◄ ◄ szervek által kinevezett személyekre is alkalmazni kell, akikre e személyzeti szabályzat az azokat létrehozó ►M128 ►C4 uniós ◄ ◄ jogi aktus szerint vonatkozik (a továbbiakban: „ügynökségek”;). E személyzeti szabályzatban az intézményekre történő bármely hivatkozást az ügynökségekre is alkalmazni kell, kivéve, ha a személyzeti szabályzat másként rendelkezik.

▼M112

1b. cikk

Amennyiben e személyzeti szabályzat másként nem rendelkezik, a következő intézményeket e személyzeti szabályzat alkalmazásában az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ intézményeinek kell tekinteni:

▼M128

a) az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: „EKSZ”),

▼M112

►M128 b) ◄ az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság;

►M128 c) ◄ a Régiók Bizottsága;

►M128 d) ◄ az Európai Ombudsman, és

►M128 e) ◄ az Európai Adatvédelmi Biztos.

1c. cikk

E személyzeti szabályzatban bármely, egy hímnemű személyre történő hivatkozás úgy értendő, hogy az egy nőnemű személyre történő hivatkozást is, és fordítva, kivéve, ha a kontextus egyértelműen jelzi az ellenkezőjét.

▼M93

1 ►M112 d ◄ . cikk

▼M112

(1) E személyzeti szabályzat alkalmazásában tilos bármilyen, nemen, fajon, bőrszínen, etnikai vagy társadalmi származáson, genetikai tulajdonságokon, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy más nézeteken, nemzeti kisebbséghez tartozáson, tulajdonon, születésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés.

E személyzeti szabályzat alkalmazásában a nem házassági társkapcsolatokat házasságként kell kezelni, feltéve, hogy a VII. melléklet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában felsorolt valamennyi feltétel teljesül.

▼M93

(2) Annak érdekében, hogy a munkavégzés során a férfiak és a nők közötti teljes egyenlőséget a gyakorlatban is biztosítsák ►M112 ami e személyzeti szabályzat valamennyi aspektusának végrehajtása során figyelembe veendő, lényegi elem ◄ , az egyenlő bánásmód elve nem akadályozhatja azt, hogy az ►M128 ►C4 Európai Unió ◄ ◄ intézményei sajátos előnyöket biztosító intézkedéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el az alulreprezentált nem szakmai tevékenységének megkönnyítése érdekében, vagy abból a célból, hogy kiküszöböljék, illetve kompenzálják a szakmai előmenetelben megmutatkozó hátrányokat.

(3) Az ►M131 intézmények kinevezésre jogosult hatóságai ◄ – megállapodás útján és a Személyzeti Szabályzati Bizottsággal folytatott konzultációt követően – az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó területeken meghatározzák a nők és a férfiak esélyegyenlőségének elősegítésére irányuló intézkedéseket és eljárásokat, valamint elfogadják a megfelelő rendelkezéseket, nevezetesen az olyan de facto egyenlőtlenségek orvoslása érdekében, amelyek e területeken a nők esélyeit gátolják.

▼M131

(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában fogyatékossággal élő személy minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását. A károsodást a 33. cikkben előírt eljárásnak megfelelően kell meghatározni.

A fogyatékossággal élő személy akkor felel meg a 28. cikk e) pontjában megállapított feltételeknek, ha – ésszerű alkalmassá tétel után – teljesíteni tudja a munkakör alapvető feladatait.

A munkakör alapvető feladataihoz viszonyítva az „ésszerű alkalmassá tétel”; olyan megfelelő – szükség szerinti – intézkedéseket jelent, amelyek lehetővé teszik a fogyatékossággal élő személy számára a foglalkoztatáshoz való hozzáférést, az abban való részvételt és előrehaladást, és a képzés elvégzését, kivéve, ha az ilyen intézkedések aránytalanul nagy terhet rónának a munkáltatóra.

Az egyenlő bánásmód elve nem akadályozhatja azt, hogy az intézmények kinevezésre jogosult hatóságai sajátos előnyöket biztosító intézkedéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatásának megkönnyítése érdekében, vagy abból a célból, hogy kiküszöböljék, illetve ellensúlyozzák a szakmai előmenetelükben megmutatkozó hátrányokat.

▼M112

(5) Ha az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyek – akik úgy vélik, hogy velük helytelenül bántak, mivel az egyenlő elbánás fent említett elvét nem alkalmazták rájuk – olyan tényeket állítanak, amelyek alapján feltételezhető, hogy közvetlen vagy közvetett megkülönböztetésnek voltak kitéve, az intézményt terheli annak bizonyítása, hogy az egyenlő elbánás elve nem sérült. Ezt a rendelkezést a fegyelmi eljárásokra nem kell alkalmazni.

(6) Tiszteletben tartva a megkülönböztetésmentesség elvét és az arányosság elvét, ezek alkalmazásának bármely korlátozását tárgyilagos és ésszerű okokkal kell indokolni, és azoknak a személyzeti politika keretében az általános érdekekbe tartozó jogos célkitűzéseket kell szolgálnia. Az ilyen célkitűzések indokolhatják különösen egy kötelező nyugdíjkorhatár és az öregségi nyugdíjhoz szükséges minimumkorhatár megállapítását.

1e. cikk

▼M131

(1) Az aktív státuszban lévő tisztviselők hozzáférnek az intézmények által elfogadott szociális jellegű intézkedésekhez, ideértve a munka és a családi élet összeegyeztetését elősegítő egyedi intézkedéseket, és a 9. cikkben említett szociális jóléti szervek által nyújtott szolgáltatásokhoz. A volt tisztviselők a szociális jellegű intézkedésekből korlátozott egyedi intézkedésekhez férhetnek hozzá.

▼M112

(2) Az aktív foglalkoztatásban lévő tisztviselőknek a Szerződések alapján e területeken elfogadott intézkedések szerint alkalmazandó minimumkövetelményekkel legalább egyenértékű megfelelő egészségügyi és biztonsági szabványoknak megfelelő munkakörülményeket biztosítanak.

(3) Az e cikkel összhangban elfogadott szociális jellegű intézkedéseket az egyes intézmények a személyzeti bizottsággal szoros együttműködésben, többéves cselekvési tervek alapján hajtják végre. E cselekvési terveket a költségvetési eljárás keretében minden évben továbbítják a költségvetési hatósághoz.

▼B

2. cikk

►M112 (1) ◄ Minden intézmény meghatározza, hogy szervezetén belül ki gyakorolja az e személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

▼M112 —————

▼M112

(2) Egy vagy több intézmény azonban ezek bármelyikét vagy egy intézményközi testületet is megbízhat a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott, a tisztviselők kinevezésére, előléptetésére vagy áthelyezésére vonatkozó döntéseken kívüli hatáskörök némelyikének vagy mindegyikének gyakorlásával.

▼B

3. cikk

A tisztviselő kinevezési okiratának tartalmaznia kell a kinevezés hatálybalépésének időpontját; ez az időpont nem előzheti meg azt az időpontot, amikor a tisztviselő megkezdi tevékenységét.

4. cikk

Kinevezésre kizárólag e személyzeti szabályzat rendelkezéseinek megfelelően, a megüresedett beosztások betöltése céljából kerülhet sor.

Az intézményekben megüresedő beosztásokról értesíteni kell az adott intézmény személyzetét, mihelyt a kinevezésre jogosult hatóság úgy dönt, hogy az üresedést be kell tölteni.

▼M112

Ha az üresedés nem tölthető be áthelyezés, a beosztásra a 45a. cikkel összhangban történő kinevezés vagy előléptetés útján, a megüresedett beosztásról értesítik a többi intézmény személyzetét és/vagy belső versenyvizsgát szerveznek.

5. cikk

▼M131

(1) Az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó álláshelyeket, a vonatkozó feladatok természetére és fontosságára tekintettel a tanácsosok besorolási csoportjába (a továbbiakban: „AD”), az asszisztensek besorolási csoportjába (a továbbiakban: „AST”), valamint a titkárok és irodai alkalmazottak besorolási csoportjába (a továbbiakban „AST/SC”) kell sorolni.

(2) Az AD besorolási csoport tizenkét besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek a vezetői, tanácsadói és elemzői, valamint a nyelvi és tudományos feladatoknak felelnek meg. Az AST besorolási csoport tizenegy besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek a végrehajtási és technikai feladatoknak felelnek meg. Az AST/SC besorolási csoport hat besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek az irodai és titkári feladatoknak felelnek meg.

▼M112

(3) A kinevezés legalább a következőket követeli meg:

a) ►M131 az AST besorolási csoportban és az AST/SC besorolási csoportban: ◄

i. oklevéllel igazolt, a középfokúnál magasabb szintű oktatásban szerzett végzettség, vagy

ii. a középfokúnál magasabb szintű oktatáshoz hozzáférést biztosító, oklevéllel igazolt középfokú végzettség, és legalább hároméves megfelelő szakmai tapasztalat, vagy

iii. amennyiben a szolgálat érdekei ezt indokolják, szakmai képzés vagy azzal egyenértékű szintű szakmai tapasztalat.

b) az AD csoportban az 5. és 6. besorolási fokozatnál:

i. oklevéllel igazolt, legalább hároméves, befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő végzettség, vagy

ii. amennyiben a szolgálat érdekei ezt indokolják, egyenértékű szintű szakmai képzés.

c) az AD csoportban a 7–16. besorolási fokozatnál:

i. oklevéllel igazolt, befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő végzettség, ha az egyetemi képzés szokásos ideje négy év vagy annál hosszabb, vagy

ii. oklevéllel igazolt, befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő végzettség és legalább egyéves megfelelő szakmai tapasztalat, ha az egyetemi képzés szokásos ideje legalább három év, vagy

iii. amennyiben a szolgálat érdekei ezt indokolják, egyenértékű szintű szakmai képzés.

▼M131

(4) Az álláshely–típusokat tartalmazó táblázatot az I. melléklet A. szakasza tartalmazza. E táblázatra tekintettel minden intézmény kinevezésre jogosult hatósága– a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően – részletesebben meghatározhatja az egyes álláshely–típusokhoz kapcsolódó feladatokat és hatásköröket.

▼M112

(5) Az azonos csoportba tartozó tisztviselőre azonos felvételi és szolgálati előmeneteli feltételek vonatkoznak.

▼M131

6. cikk

(1) Az egyes intézményekre vonatkozó költségvetési szakaszokhoz mellékelt létszámterv minden besorolási fokozat és minden besorolási csoport esetében feltünteti az álláshelyek számát.

(2) Ez a terv az érdemeken alapuló előléptetéssel a személyzeti szabályzat 45. cikkében megállapított elvének sérelme nélkül biztosítja, hogy az év január 1-jén minden egyes intézménynél a létszámterv minden besorolási fokozatában a betöltetlen álláshelyek száma megfeleljen a megelőző év január 1-jén az alacsonyabb besorolási fokozatban aktív státuszban lévő tisztviselők száma és az arra a besorolási fokozatra az I. melléklet B. szakaszában megadott tényezők szorzatának. Ezeket az arányszámokat 2014. január 1-jétől ötéves átlag alapján kell alkalmazni.

(3) Az I. melléklet B. szakaszában megállapított arányszámok a 113. cikkben említett jelentés részét képezik.

(4) Az AST/SC besorolási csoportra vonatkozó rendelkezések végrehajtása és a XIII. melléklet 31. cikkében foglalt átmeneti intézkedések, figyelembe véve valamennyi intézményben a titkári és irodai feladatokat ellátó személyzet iránti igény fejlődését, valamint az AST és AST/SC besorolási csoportban az állandó és ideiglenes álláshelyek változásait, a 113. cikkben említett jelentés részét képezik.

▼M112

7. cikk

(1) A kinevezésre jogosult hatóság kizárólag a szolgálat érdekei szerint eljárva és állampolgárságra való tekintet nélkül kinevezéssel vagy áthelyezéssel osztja be az egyes tisztviselőket a csoportjukban a besorolási fokozatuknak megfelelő beosztásba.

A tisztviselő kérheti az intézményen belüli áthelyezését.

(2) A tisztviselőt ideiglenesen a csoportjában lévő olyan besorolási fokozatba tartozó beosztás betöltésére utasíthatják, amely magasabb a saját besorolási ánál. Az ilyen ideiglenes beosztásba helyezés negyedik hónapjának kezdetétől az érintett személyt kiegészítő juttatás illeti meg, amely a tényleges besorolási fokozata és fizetési fokozata szerinti díjazás, illetve azon díjazás közötti különbözettel egyenlő, amelyet az ideiglenesen betöltött beosztásba való kinevezés esetén e beosztásnak megfelelő előmeneteli csoport kezdő besorolási fokozata szerinti fizetési fokozatra tekintettel kapna.

Az ideiglenes kinevezés időtartama nem haladja meg az egy évet, kivéve, ha a kinevezés közvetlenül vagy közvetve olyan tisztviselő helyettesítésére irányul, akit szolgálati érdekből egy másik beosztásba rendeltek ki, katonai szolgálatra hívtak be, illetve aki elhúzódó betegszabadságon van.

▼B

8. cikk

Az ►M128 ►C4 Európai Unió ◄ ◄ egy másik intézményéhez kirendelt tisztviselő hat hónap elteltével kérelmezheti az áthelyezését az adott intézményhez.

Ha a tisztviselő anyaintézménye és azon intézmény, amelyhez a tisztviselőt kirendelték, egyaránt hozzájárul az áthelyezéshez, a tisztviselőt úgy kell tekinteni, mint aki a teljes ►M128 ►C4 uniós ◄ ◄ szolgálati előmenetele során az utóbbi intézmény alkalmazásában állt. A tisztviselő az ilyen áthelyezés következtében nem részesülhet azon pénzügyi előnyökben, amelyekben egy tisztviselő e személyzeti szabályzat értelmében az ►M128 ►C4 Uniónál ◄ ◄ fennálló szolgálatának megszűnésekor részesülhet.

Ha a kérelemnek helyt adó határozat az anyaintézménynél betöltöttnél magasabb besorolási fokozatba helyezést is magában foglal, azt előléptetésnek kell tekinteni; ilyen határozat kizárólag a 45. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően hozható.

9. cikk

▼M131

(1) Az (1a) bekezdés sérelme nélkül minden intézményben létre kell hozni:

— egy személyzeti bizottságot, amely a különböző alkalmazási helyek szerinti részlegekbe szerveződhet,

— egy, vagy – ha a tisztviselők száma az alkalmazási helyeken szükségessé teszi – több vegyes bizottságot,

— egy, vagy – ha a tisztviselők száma az alkalmazási helyeken szükségessé teszi – több fegyelmi tanácsot,

— egy vagy – ha a tisztviselők száma az alkalmazási helyeken szükségessé teszi – több, a szakmai alkalmatlansággal foglalkozó tanácsadó vegyes bizottságot,

— szükség esetén egy értékelésekért felelős bizottságot;

— egy rokkantsági bizottságot,

amelyek ellátják az e személyzeti szabályzat által rájuk ruházott feladatokat.

(1a) E személyzeti szabályzat egyes rendelkezéseinek végrehajtására két vagy több intézmény számára közös vegyes bizottság hozható létre. Az (1) bekezdés szerinti egyéb bizottságok és a fegyelmi tanács létrehozhatóak két vagy több ügynökség által közös testületekként.

▼B

(2) A testületek összetételét és eljárását a II. melléklet rendelkezéseinek megfelelően az egyes intézmények határozzák meg.

▼M131

Az ügynökségek a személyi állományuk összetételének figyelembevétele érdekében a személyzeti bizottságok tagsága tekintetében eltérhetnek a II. melléklet 1. cikkében foglaltaktól. Az ügynökségek határozhatnak úgy, hogy nem neveznek ki helyettes tagokat a vegyes bizottságba vagy a II. melléklet 2. cikkében meghatározott bizottságokba.

▼M112

E testületek tagjainak jegyzékéről értesítik az intézmények személyzetét.

▼B

(3) A személyzeti bizottság a személyzetet képviseli az intézménnyel szemben, valamint folyamatos kapcsolatot tart fenn az intézmény és a személyzet között. A bizottság hozzájárul a szolgálat zökkenőmentes működéséhez azáltal, hogy lehetőséget biztosít a személyzet számára a véleményének kifejtésére és érvényesítésére.

A bizottság felhívja az intézmény illetékes szerveinek figyelmét az e személyzeti szabályzat értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos bármely általános jelentőségű kérdésre. A bizottsággal konzultáció folytatható bármely ilyen jellegű kérdésben.

A bizottság tanácsot ad az intézmény illetékes szerveinek a szolgálat szervezésével és működésével kapcsolatban, és javaslatokat tesz a személyzet munkafeltételeinek vagy általános életkörülményeinek javítására vonatkozóan.

A bizottság részt vesz az intézmény által személyzete érdekében létrehozott szociális jóléti intézmények irányításában és felügyeletében. A bizottság az intézmény beleegyezésével maga is létrehozhat ilyen szociális jóléti intézményeket.

(4) Az e személyzeti szabályzat által rájuk ruházott feladatok mellett a vegyesbizottság vagy vegyesbizottságok konzultációkat folytathatnak a kinevezésre jogosult hatósággal vagy a személyzeti bizottsággal olyan általános jellegű kérdésekről, amelyekben az utóbbiak bármelyike úgy dönt, hogy hozzájuk fordul.

▼M112

(5) Az értékelésekért felelős bizottság véleményét kérik:

a) a próbaidő leteltét követő intézkedésekről; és

b) az intézménynél történő bármely létszámcsökkentéssel érintett tisztviselők felvételéről.

A bizottságnak a kinevezésre jogosult hatóság utasításokat adhat annak biztosítása érdekében, hogy a személyzet tagjaira vonatkozó időszakos értékelések minden intézményen belül egységes módon készüljenek.

▼M112

(6) Az 51. cikk alkalmazásához kikérik a szakmai alkalmatlansággal foglalkozó tanácsadó vegyes bizottság véleményét.

▼M112

10. cikk

Egy, az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ intézményeinek képviselőiből, és azok személyzeti bizottságainak azonos számú képviselőjéből álló személyzeti szabályzati bizottság jön létre. A személyzeti szabályzati bizottság tagjainak kinevezésére irányuló eljárást az ►M131 intézmények kinevezésre jogosult hatóságai ◄ közös megegyezéssel határozzák meg. Az ügynökségek a Bizottsággal kötött megállapodásban rögzített szabályokkal összhangban együttesen képviseltetik magukat.

Az e személyzeti szabályzat által ráruházott feladatok mellett a személyzeti szabályzati bizottság javaslatokat fogalmazhat meg a személyzeti szabályzat felülvizsgálatára. A Bizottság konzultál a személyzeti szabályzati bizottsággal a személyzeti szabályzat felülvizsgálatára irányuló bármely javaslattal kapcsolatban; a személyzeti szabályzati bizottság a véleményét a Bizottság által meghatározott határidőn belül közli. A személyzeti szabályzati bizottság az elnöke, valamely intézmény, vagy a személyzeti bizottság kérelmére ül össze.

A személyzeti szabályzati bizottság ülésein készült jegyzőkönyveket közlik a megfelelő testületekkel.

▼M23

10a. cikk

Az intézmény meghatározza azon határidőket, amelyeken belül a személyzeti bizottság, a vegyesbizottság vagy a személyzeti szabályzati bizottság megadja a tőle kért véleményeket; e határidők nem lehetnek 15 munkanapnál rövidebbek. Amennyiben az előírt határidőn belül nem adnak véleményt, az intézmény meghozza saját döntését.

▼M112

10b. cikk

A 24b. cikkben említett szakszervezetek és személyzeti szövetségek a személyzet általános érdekében járnak el, a személyzeti bizottságoknak a személyzeti szabályzatban meghatározott hatásköreinek sérelme nélkül.

A 10. cikkben említett bizottsági javaslatok a képviselő szakszervezetekkel és szakmai szervezetekkel folytatott konzultációk tárgyát képezhetik.

10c. cikk

Minden intézmény köthet a személyzetét érintő megállapodásokat a képviselő szakszervezeteivel és szakmai szervezeteivel. Az ilyen megállapodások nem járhatnak a személyzeti szabályzat vagy bármely költségvetési kötelezettségvállalás módosításával, és semmilyen módon nem befolyásolhatják az érintett intézmény munkáját. A megállapodást aláíró képviselő szakszervezetek és szakmai szervezetek minden intézményben a személyzeti bizottságnak a személyzeti szabályzatban meghatározott hatásköreinek függvényében működnek.

▼B







II. CÍM

A TISZTVISELŐK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI

▼M131

11. cikk

A tisztviselő feladatainak ellátása során és magatartásának meghatározásakor kizárólag az Unió érdekeit tartja szem előtt. A tisztviselő az intézményén kívül egyetlen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy személytől sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat. A rábízott feladatokat tárgyilagosan, pártatlanul és az Unióhoz való hűségre vonatkozó kötelezettsége betartásával végzi.

A tisztviselő a kinevezésre jogosult hatóság engedélye nélkül egyetlen kormánytól vagy az intézményén kívüli más helyről sem fogadhat el semmiféle elismerést, kitüntetést, kedvezményt, ajándékot vagy fizetséget, kivéve, ha azzal a kinevezését megelőzően, illetve katonai vagy egyéb állampolgári kötelezettség teljesítése céljából biztosított külön szabadsága során nyújtott szolgálatait ismerik el.

Egy tisztviselő felvétele előtt a kinevezésre jogosult hatóság megvizsgálja, hogy a jelöltnek vannak-e olyan személyes érdekeltségei, amelyek csorbíthatják függetlenségét, vagy hogy fennáll-e bármiféle összeférhetetlenség. Ennek érdekében a jelölt külön formanyomtatványon tájékoztatja a kinevezésre jogosult hatóságot bármely fennálló vagy esetlegesen lehetséges összeférhetetlenségről. Ilyen esetekben a kinevezésre jogosult hatóság ezt megfelelően indokolt véleményben figyelembe veszi. Szükség esetén a kinevezésre jogosult hatóság megteszi a 11a. cikk (2) bekezdésében említett intézkedéseket.

Ezt a cikket analógia útján alkalmazni kell a személyes okokkal indokolt szabadságról visszatérő tisztviselőkre.

▼M112

11a. cikk

(1) A tisztviselő feladatainak ellátása során és az alábbiakban előírt esetek kivételével nem foglalkozhat olyan üggyel, amelyhez közvetlenül vagy közvetve olyan személyes – különösen családi vagy pénzügyi – érdekei fűződnek, amelyek csorbíthatják függetlenségét.

(2) Amennyiben a tisztviselőnek feladatai ellátása során egy, a fent említett üggyel kell foglalkoznia, erről haladéktalanul tájékoztatja a kinevezésre jogosult hatóságot. A kinevezésre jogosult hatóság megteszi a megfelelő intézkedéseket és különösen felmenti a tisztviselőt a felelősség alól ebben az ügyben.

(3) A tisztviselő sem közvetlenül, sem közvetve nem tarthat, illetve nem szerezhet meg olyan fajta vagy mértékű részesedést az intézményének ellenőrzése alá tartozó vagy azzal üzleti tevékenységet folytató vállalkozásokban, amely feladatainak ellátása során csorbíthatja függetlenségét.

▼M112

12. cikk

A tisztviselő tartózkodik minden olyan cselekménytől vagy magatartástól, amely rossz fényt vethet a beosztására.

▼M112

12a. cikk

(1) A tisztviselő tartózkodik a pszichológiai vagy szexuális zaklatás minden formájától.

(2) Azt a tisztviselőt, aki pszichológiai vagy szexuális zaklatás áldozatává vált, az intézmény részéről nem érheti sérelmes hatás. Azt a tisztviselőt, aki pszichológiai vagy szexuális zaklatásra vonatkozó bizonyítékkal szolgál, az intézmény részéről nem érheti sérelmes hatás, feltéve, hogy a tisztviselő tisztességesen járt el.

(3) „Pszichológiai zaklatás”;: bármely olyan helytelen magatartás, amely egy időszak során ismétlődően vagy rendszeresen előfordul, és olyan fizikai magatartást, szóbeli vagy írott nyelvhasználatot, gesztusokat vagy más cselekvéseket tartalmaz, amelyek szándékosak, és alkalmasak arra, hogy bármely másik személy személyiségét, méltóságát, fizikai vagy pszichológiai integritását aláássák.

(4) „Szexuális zaklatás”;: olyan, szexuális magatartás, amely azon személy számára, akire irányul, nem kívánatos, és amelynek célja vagy hatása az említett személy megsértése, illetve megfélemlítő, ellenséges, bántó vagy zavarba ejtő közeg megteremtése. A szexuális zaklatást nemen alapuló megkülönböztetésként kell kezelni.

12b. cikk

(1) A 15. cikkre is figyelemmel, amennyiben a tisztviselő külső tevékenységben kíván részt venni, függetlenül attól, hogy az jövedelemszerzésre irányul-e vagy sem, illetve bármilyen, az ►M128 ►C4 Unión ◄ ◄ kívüli megbízást kíván ellátni, ehhez be kell szereznie a kinevezésre jogosult hatóság engedélyét. Az engedélyt megtagadják, ha a tevékenység vagy a megbízás akadályozza a tisztviselő feladatainak ellátását, illetve összeférhetetlen az intézmény érdekeivel.

(2) A tisztviselő értesíti a kinevezésre jogosult hatóságot az engedélyezett külső tevékenységében vagy megbízásában bekövetkező bármely változásról, amely azután következik be, hogy a tisztviselő az (1) bekezdés szerint a kinevezésre jogosult hatóság engedélyét kérte. Az engedély visszavonható, ha a tevékenység vagy megbízás a továbbiakban nem felel meg az (1) bekezdés utolsó mondatában említett feltételeknek.

▼B

13. cikk

Amennyiben a tisztviselő házastársa jövedelemszerző tevékenységet folytat, a tisztviselő erről köteles tájékoztatni intézményének kinevezésre jogosult hatóságát. Ha a tevékenység jellege összeférhetetlennek bizonyul a tisztviselő feladataival, és a tisztviselő nem tud kötelezettséget vállalni arra, hogy az határozott időn belül megszűnik, a kinevezésre jogosult hatóság a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy ►M112 a tisztviselő továbbra is megtartsa-e beosztását vagy egy másik beosztásba helyezzék-e át ◄ .

▼M112 —————

▼M112

15. cikk

(1) Annak a tisztviselőnek, aki választással elnyerhető közhivatalra pályázik, erről értesíti a kinevezésre jogosult hatóságot. A kinevezésre jogosult hatóság a szolgálat érdekeinek figyelembevételével határoz arról, hogy az érintett tisztviselő(nek):

a) személyes okokkal indokolt szabadságot kell kérnie, vagy

b) ki kell adni éves szabadságát, vagy

c) engedélyezni lehet, hogy feladatait részmunkaidőben lássa el, vagy

d) tovább folytathatja feladatai ellátását.

(2) Egy közhivatalra megválasztott vagy kinevezett tisztviselő erről haladéktalanul tájékoztatja a kinevezésre jogosult hatóságot. A kinevezésre jogosult hatóság – tekintettel a szolgálat érdekeire, a hivatal jelentőségére, a hivatalt betöltő személyre háruló feladatokra és az említett feladatok elvégzésével járó díjazásra és költségtérítésre – meghozza az (1) bekezdésben említett döntések egyikét. Amennyiben a tisztviselőnek személyes okokkal indokolt szabadságot kell kivennie vagy engedélyezik számára, hogy feladatait részmunkaidőben lássa el, a szabadság vagy a részmunkaidős munkavégzés időtartama megfelel a tisztviselő hivatali idejének.

▼M131

16. cikk

A tisztviselő a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles tisztességes és körültekintő magatartást tanúsítani bizonyos megbízatások vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

Az a tisztviselő, aki a szolgálati jogviszony megszűnését követő két évben keresőtevékenységbe kíván kezdeni – függetlenül attól, hogy az jövedelemszerző-e vagy sem –, erről külön formanyomtatványon tájékoztatja intézményét. Amennyiben az említett tevékenység kapcsolódik a tisztviselő által a szolgálati idejének utolsó három évében végzett munkához, és az intézmény jogos érdekeivel való összeütközéshez vezethet, a kinevezésre jogosult hatóság – a szolgálat érdekeire tekintettel – megtilthatja a tisztviselőnek e tevékenység gyakorlását, vagy jóváhagyását általa megfelelőnek ítélt feltételekhez kötheti. A kinevezésre jogosult hatóság a vegyes bizottsággal folytatott konzultációt követően, a tájékoztatástól számított 30 munkanapon belül értesíti az érintettet döntéséről. Amennyiben az említett időszak végéig nem történik ilyen értesítés, ez hallgatólagos beleegyezésnek minősül.

A végrehajtási intézkedésekben meghatározottak szerinti volt vezető tisztviselő esetében a kinevezésre jogosult hatóság a szolgálatból való kilépést követő 12 hónapig elvileg megtiltja, hogy a volt vezető tisztviselő lobbitevékenységet vagy tanácsadást folytasson korábbi intézménye személyzetével kapcsolatban vállalkozása, ügyfelei vagy munkáltatói részére a szolgálatban töltött utolsó három év során a felelőssége alá tartozó ügyek kapcsán.

A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 3 ) értelmében valamennyi intézmény évente információkat tesz közzé a harmadik bekezdés végrehajtására vonatkozóan, ideértve a vizsgált esetek jegyzékét is.

▼M112

17. cikk

(1) A tisztviselő tartózkodik a feladatainak ellátása során tudomására jutott információk jogosulatlan nyilvánosságra hozatalától, kivéve, ha az említett információt már nyilvánosságra hozták, vagy az a nyilvánosság számára hozzáférhető.

(2) A tisztviselőt e kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.

▼M112

17a. cikk

(1) A tisztviselőnek joga van a szólásszabadsághoz, megfelelően tiszteletben tartva a lojalitás és a pártatlanság elvét.

(2) A 12. és a 17. cikk sérelme nélkül, az a tisztviselő, aki egyedül vagy másokkal együtt nyilvánosságra kíván hozni vagy hozatni bármely olyan szöveget, amelynek tárgya az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ tevékenységével kapcsolatos, előzetesen tájékoztatja erről a kinevezésre jogosult hatóságot.

Ha a kinevezésre jogosult hatóság bizonyítani tudja, hogy a tervezett közzététel alkalmas arra, hogy súlyosan sértse az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ jogos érdekeit, a kinevezésre jogosult hatóság az információ kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül tájékoztatja döntéséről a tisztviselőt. Amennyiben a kijelölt időszakon belül ilyen határozatról nem történik értesítés, azt úgy kell tekinteni, hogy a kinevezésre jogosult hatóságnak nincs kifogása.

▼M112

18. cikk

▼M131

(1) A tisztviselő által feladatainak ellátása során készített valamennyi írásos anyaggal vagy más munkával kapcsolatos minden jog az Európai Unió tulajdona, amennyiben az ilyen írásos anyag vagy munka a tevékenységéhez kapcsolódik, vagy amennyiben az ilyen írásos anyag vagy munka az Európai Atomenergia Közösséghez kapcsolódik, e Közösség tulajdona. Az Uniónak, illetve adott esetben az Európai Atomenergia Közösségnek joga van jogi úton megszereznie az ilyen munkák szerzői jogát.

▼M112

(2) A tisztviselő által feladatainak ellátása során vagy azzal kapcsolatban kidolgozott valamennyi találmány az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ vitathatatlan tulajdonát képezi. Az intézmény az adott találmányra – saját költségére és az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ nevében – minden országban szabadalmat igényelhet és szerezhet. Bármely olyan, a tisztviselő által az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ tevékenységével kapcsolatban egy évvel a szolgálati idejének lejártát követően kidolgozott találmányt, ellenkező bizonyításáig úgy kell tekinteni, mintha a tisztviselő feladatainak ellátása során vagy azzal kapcsolatban dolgozta volna ki. Amennyiben a találmányokat szabadalmaztatják, a feltaláló vagy feltalálók nevét fel kell tüntetni.

(3) Az intézmény adott esetben általa meghatározott összegű jutalmat adhat a szabadalmazott találmányt kidolgozó tisztviselőnek.

▼M131

19. cikk

A tisztviselő bírósági eljárás során a kinevezésre jogosult hatóság engedélye nélkül semmilyen alapon nem adhat ki semmilyen olyan információt, amelyről feladataival összefüggésben van tudomása. Az engedély csak akkor tagadható meg, ha az Unió érdekei úgy kívánják, és annak megtagadása nem jár büntetőjogi következményekkel a tisztviselőre nézve. A tisztviselőt ez a kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.

Az első bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók azon tisztviselőre vagy volt tisztviselőre, aki az Európai Unió Bírósága vagy valamely intézmény fegyelmi tanácsa előtt tesz tanúvallomást olyan ügyben, amely az Európai Unió alkalmazottját vagy volt alkalmazottját érinti.

▼B

20. cikk

A tisztviselőnek az alkalmazás helyén vagy olyan helyen kell laknia, amely nincs nagyobb távolságra az alkalmazás helyétől, mint ami feladatainak megfelelő ellátásával összeegyeztethető. ►M112 A tisztviselő értesíti a kinevezésre jogosult hatóságot lakcíméről, és haladéktalanul tájékoztatja lakcímének bármely változásáról. ◄

21. cikk

A tisztviselő beosztásától függetlenül segíti, és tanácsaival támogatja feletteseit; a tisztviselő felelős a rábízott feladatok végrehajtásáért.

A szolgálat bármely részlegét irányító tisztviselő felelősséggel tartozik feletteseinek a ráruházott hatáskörök ellátásáért, illetve az általa adott utasítások teljesítéséért. Beosztottainak felelőssége a tisztviselőt semmiképpen sem mentesíti a tisztviselőt saját felelőssége alól.

▼M112 —————

▼M112

21a. cikk

(1) Amennyiben a tisztviselő olyan utasítást kap, amelyet szabálytalannak tart, vagy amelynek teljesítése súlyos következményekkel járhat, arról tájékoztatja közvetlen felettesét, aki – ha a tájékoztatást írásban kapta – arra írásban válaszol. A (2) bekezdésre is figyelemmel, ha a felettese az utasítást megerősíti, és a tisztviselő úgy ítéli, hogy az ilyen megerősítés nem ad megfelelő választ a kételyeire, a kérdést a hierarchiában közvetlenül felette álló hatósághoz terjeszti be. Ha ez utóbbi írásban megerősíti az utasítást, a tisztviselő köteles azt teljesíteni, kivéve, ha ez a büntetőjog szabályaiba vagy a vonatkozó biztonsági előírásokba ütközik.

(2) Ha a közvetlen felettese úgy ítéli, hogy az utasítást azonnal végre kell hajtani, a tisztviselő köteles elvégezni azt, kivéve, ha ez a büntetőjog szabályaiba vagy a vonatkozó biztonsági előírásokba ütközik. A tisztviselő kérésére közvetlen felettese kötelezhető arra, hogy az ilyen utasítást írásba adja.

▼M131

(3) Amennyiben a tisztviselő olyan utasításról tájékoztatja feletteseit, amelyet szabálytalannak tart, vagy amelynek teljesítése súlyos következményekkel járhat, ezzel kapcsolatban nem érheti sérelem.

▼B

22. cikk

A tisztviselő kötelezhető arra, hogy egészben vagy részben térítse meg az ►M128 ►C4 Uniónak ◄ ◄ a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban súlyos kötelezettségszegéssel okozott kárt.

A kinevezésre jogosult hatóság indokolással ellátott határozatot hoz a fegyelmi ügyek vonatkozásában megállapított eljárásnak megfelelően.

Az ►M128 ►C4 Európai Unió ◄ ◄ Bírósága az e rendelkezésből eredő jogviták tekintetében teljes körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik.

▼M112

22a. cikk

(1) Az a tisztviselő, akinek a feladatai ellátása során vagy azokkal összefüggésben olyan tények jutnak a tudomására, amelyek okot adnak egy esetleges törvényellenes tevékenység feltételezésére, beleértve az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ érdekeinek hátrányt okozó csalást vagy korrupciót, illetve a szakmai feladatok teljesítésével kapcsolatos olyan magatartást, amely az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ tisztviselőire vonatkozó kötelezettségek súlyos megszegését képezi, erről haladéktalanul tájékoztatja közvetlen felettesét, vagy főigazgatóját, vagy – ha hasznosnak ítéli – a főtitkárt vagy vele egyenértékű beosztásban dolgozó személyeket, illetve közvetlenül az Európai Csaláselleni Hivatalt (OLAF).

Az első albekezdésben említett tájékoztatást írásban teszik meg.

Ezt a bekezdést kell alkalmazni olyan esetekben is, ha az intézmény egy tagja vagy az intézmény szolgálatában álló vagy részére munkát végző bármely más személy követ el hasonló súlyos kötelezettségszegést.

(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást átvevő tisztviselő haladéktalanul továbbít az OLAF részére minden olyan, tudomására jutott bizonyítékot, amely alapján az (1) bekezdésben említett szabálytalanságok fennállása feltételezhető.

(3) Azt a tisztviselőt, aki közli az intézménnyel az (1) és (2) bekezdésben említett információkat, az intézmény részéről nem érheti sérelmes hatás ennek következtében, feltéve, hogy a tisztviselő jóhiszeműen járt el.

(4) Az (1)–(3) bekezdést nem kell alkalmazni a – függőben lévő vagy lezárt – jogi esetekben az eljárás céljára megőrzött vagy az eljárás folyamán létrehozott, illetve a tisztviselő számára nyilvánosságra hozott bármilyen formátumú iratokra és egyéb irattári anyagokra, jelentésekre, feljegyzésekre vagy információkra.

22b. cikk

(1) Azt a tisztviselőt, aki nyilvánosságra hozza a 22a. cikkben meghatározott információkat a Bizottság, a Számvevőszék, a Tanács, illetve az Európai Parlament elnöke vagy az Európai Ombudsman felé, saját intézménye részéről nem érhetik sérelmes hatások, feltéve, hogy mindkét alábbi feltétel teljesül:

a) a tisztviselő jóhiszeműen úgy véli, hogy a nyilvánosságra hozott információ és annak bármely állítása alapjában véve igaz; és

b) a tisztviselő ezt megelőzően az OLAF vagy saját intézménye felé felfedte ugyanezt az információt, és a hivatal vagy az intézmény által – az eset összetettségének függvényében – meghatározott időt hagyott az OLAF-nak vagy az intézménynek, hogy megtegye a megfelelő intézkedéseket. A tisztviselőt az említett időtartamról 60 napon belül megfelelően tájékoztatják.

(2) Az (1) bekezdésben említett időszakot nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a tisztviselő bizonyítani tudja, hogy az eset körülményeire tekintettel az nem ésszerű.

(3) Az (1) és a (2) bekezdést nem kell alkalmazni a – függőben lévő vagy lezárt – jogi esetekben az eljárás céljára megőrzött vagy az eljárás folyamán létrehozott, illetve a tisztviselő számára nyilvánosságra hozott bármilyen formátumú iratokra és egyéb irattári anyagokra, jelentésekre, feljegyzésekre vagy információkra.

▼M131

22c. cikk

A 24. és a 90. cikk értelmében valamennyi intézmény eljárást vezet be a tisztviselők azzal kapcsolatban tett panaszainak kezelésére, hogy a 22a. vagy 22b. cikkben előírt kötelezettségeik teljesítését követően vagy annak következtében milyen módon jártak el velük szemben. Az érintett intézmény biztosítja az ilyen panaszok bizalmas kezelését, a körülmények által indokolt esetben a 90. cikkben meghatározott határidők lejárta előtt is.

Valamennyi intézmény kinevezésért felelős hatósága belső szabályokat állapít meg többek között az alábbiakról:

— tájékoztatás nyújtása a 22a. cikk (1) bekezdésében vagy a 22b. cikkben említett tisztviselők számára az általuk jelentett ügy intézésével kapcsolatban,

— e tisztviselők jogos érdekeinek és magánéletének védelme, valamint

— az e cikk első bekezdésében említett panaszok kezelésére vonatkozó eljárás.

▼B

23. cikk

A tisztviselőket megillető kiváltságok és mentességek biztosítása kizárólag az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ érdekében történik. A kiváltságokról és mentességekről ►M15 szóló jegyzőkönyvre ◄ is figyelemmel a tisztviselők nem mentesülnek sem magánjellegű kötelezettségeik teljesítése, sem a hatályos jogszabályok és rendőrségi előírások betartása alól.

Az érintett tisztviselő haladéktalanul köteles tájékoztatni a kinevezésre jogosult hatóságot, ha e kiváltságok és mentességek vita tárgyát képezik.

▼M128

A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv által biztosított laissez-passer a ►C4 egységvezetők ◄ , az AD12–AD16 besorolási fokozatba tartozó tisztviselők, az Európai Unió területén kívül szolgálatot teljesítő tisztviselők, valamint olyan egyéb tisztviselők számára kerül kiállításra, akik esetében azt a szolgálati érdek megköveteli.

▼B

24. cikk

►M15 Az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ segítséget nyújt minden tisztviselőnek, különösen olyan személy elleni eljárásban ◄ , aki a tisztviselő vagy családtagjai sérelmére, a tisztviselő beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármely személy vagy vagyon elleni támadást követett el.

Az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ egyetemlegesen megtéríti a tisztviselőnek az ilyen esetben elszenvedett kárt, amennyiben azt nem a tisztviselő szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása okozta és az elkövetőtől nem tudott kártérítést kapni.

►M112 24a. ◄ cikk

▼M23

Az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ előmozdítja a tisztviselők olyan szakmai továbbképzését, amely összeegyeztethető a szolgálat megfelelő működésével, és saját érdekeiknek is megfelel.

Az ilyen szakmai továbbképzést a tisztviselők előléptetése során figyelembe kell venni.

►M112 24b. ◄ cikk

A tisztviselők jogosultak az egyesülési jog gyakorlására; tagjai lehetnek különösen szakszervezeteknek vagy az európai tisztviselők szakmai szervezeteinek.

▼B

25. cikk

▼M112

A tisztviselők az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó ügyekben kérelemmel fordulhatnak intézményüknek kinevezésre jogosult hatóságához.

▼B

Az e személyzeti szabályzat alapján egy meghatározott személyre vonatkozóan hozott minden határozatot írásban haladéktalanul közölni kell az érintett tisztviselővel. A tisztviselőt hátrányosan érintő minden határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló indokokat.

▼M112

A tisztviselők kinevezésére, beiktatására, előléptetésére, áthelyezésére, hivatali státuszának meghatározására és szolgálati jogviszonyának megszüntetésére vonatkozó határozatokat haladéktalanul közzéteszik abban az intézményben, amelyhez a tisztviselő tartozik. A hirdetménynek egy megfelelő időszakban az egész személyzet számára hozzáférhetőnek kell lennie.

▼B

26. cikk

A tisztviselő személyi aktája az alábbiakat tartalmazza:

a) a hivatali státuszára vonatkozó összes iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó összes értékelés;

b) a tisztviselő ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevétele.

Az iratokat sorrendben kell iktatni, számozni és irattározni; az a) pontban említett iratokra az intézmény nem hivatkozhat, illetve azokat nem használhatja fel a tisztviselővel szemben, ha azokról a személyi aktába való felvételük előtt a tisztviselőt nem tájékoztatták.

Valamennyi irat tisztviselővel való közlését a tisztviselő aláírásával kell igazolni, vagy annak hiányában ajánlott levél ►M112 a tisztviselő által közölt utolsó címre kiküldött ◄ útján kell kézbesíteni.

▼M112

A tisztviselő személyi aktája nem tartalmazhat hivatkozást a tisztviselő politikai, szakszervezeti, világnézeti vagy vallási tevékenységére vagy meggyőződésére, illetve faji vagy etnikai származására és szexuális irányultságára.

Az előző bekezdés nem tiltja azonban a tisztviselő számára ismert olyan közigazgatási okmányok és iratok elhelyezését az aktában, amelyek e személyzeti szabályzat alkalmazásához szükségesek.

▼B

Minden tisztviselőnek csak egyetlen személyi aktája lehet.

A tisztviselő még szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is jogosult betekinteni a személyi aktájában lévő összes iratba ►M112 és másolatokat készíteni azokról ◄ .

A személyi akta bizalmasan kezelendő, és abba csak a hivatal helyiségeiben ►M112 vagy biztonságos elektronikus eszközzel ◄ lehet betekinteni. Amennyiben azonban egy, a tisztviselőt érintő ügy kerül ►M112 ————— ◄ , akkor személyi aktáját továbbítani kell a Bíróságnak.

▼M112

26a. cikk

A tisztviselőnek joga van megismerni egészségügyi aktáját, az ►M131 intézmények kinevezésre jogosult hatóságai ◄ által megállapítandó szabályoknak megfelelően.

▼B







III. CÍM

A TISZTVISELŐK ELŐMENETELE







1. FEJEZET

Felvétel

▼M131

27. cikk

A felvétel során arra kell törekedni, hogy az intézmények részére olyan tisztviselők munkáját biztosítsák, akik megfelelnek az alkalmasság, a hatékonyság és a feddhetetlenség legmagasabb követelményeinek, és akiket az Unió tagállamainak állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon vettek fel. Semmilyen álláshely sem tartható fenn valamely meghatározott tagállam állampolgárai számára.

Az Uniós polgárok egyenlőségének elve lehetővé teszi valamennyi intézmény számára, hogy objektív körülmények által nem igazolt, a tisztviselők nemzetiség szerinti megoszlása tekintetében jelentős egyensúlyhiány észlelése esetében megfelelő intézkedéseket fogadjanak el. Ezeknek a megfelelő intézkedéseknek igazoltnak kell lenniük és nem vezethetnek az érdemen alapuló kiválasztástól eltérő felvételi követelményekhez. Ilyen megfelelő intézkedések elfogadása előtt az intézmény kinevezésre jogosult hatósága a 110. cikkel összhangban általános rendelkezéseket fogad el e bekezdés végrehajtása céljából.

A Bizottság 2014. január 1-től számított három év elteltével jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a második bekezdés végrehajtásáról.

Annak megkönnyítése érdekében, hogy a személyzeti felvétel a lehető legszélesebb földrajzi alapon történjen, az intézmények igyekeznek támogatni az alkalmazottaik gyermekeinek többnyelvű és multikulturális oktatását.

▼B

28. cikk

Egy tisztviselő kizárólag az alábbi feltételekkel nevezhető ki:

a) az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ tagállamai egyikének állampolgára – kivéve ha a kinevezésre jogosult hatóság ez alól kivételt engedélyez – és állampolgári jogai maradéktalanul megilletik;

b) a katonai szolgálatra vonatkozó jogszabályokban rá nézve előírt minden kötelezettségnek eleget tett;

c) megfelel a feladatainak ellátásához szükséges erkölcsi követelményeknek;

d) a 29. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, megfelelt egy, a III. melléklet rendelkezéseinek megfelelő vagy képesítéseken vagy vizsgákon, vagy mind képesítéseken mind vizsgákon alapuló versenyvizsga feltételeinek;

e) fizikailag alkalmas feladatainak ellátására; és

f) tanúbizonyságot tesz az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ egyik hivatalos nyelvének alapos ismeretéről és egy további hivatalos nyelvének a feladatainak ellátásához szükséges szintű ismeretéről.

▼M112

29. cikk

▼M131

(1) Mielőtt egy intézmény üres álláshelyét betöltené, a kinevezésre jogosult hatóság mérlegeli, hogy:

a) az álláshely betölthető-e az intézményen belüli:

i. áthelyezéssel, vagy

ii. a 45a. cikknek megfelelő kinevezéssel, vagy

iii. előléptetéssel;

b) érkeztek-e áthelyezés iránti kérelmek a többi intézmény azonos besorolási fokozatban lévő tisztviselőitől, és/vagy

c) amennyiben a) és b) pontban említett lehetőségek révén nem lehetett betölteni az üres álláshelyet, figyelembe vegye-e a 30. cikk szerinti alkalmas pályázók jegyzékét, adott esetben tekintetbe véve az alkalmas pályázókra vonatkozóan a III. mellékletben foglalt megfelelő rendelkezéseket, és/vagy

d) tartson-e az intézményen belüli versenyvizsgát, amelyen kizárólag a tisztviselők és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkében meghatározott ideiglenes személyzet vehet részt;

vagy megkezdje-e a vagy képesítéseken, vagy vizsgákon, vagy mind képesítéseken, mind vizsgákon alapuló versenyvizsgára vonatkozó eljárást. A versenyvizsgákra vonatkozó eljárást a III. melléklet állapítja meg.

Az eljárás a jövőbeli személyzeti felvétel számára történő tartalékképzés céljából is megkezdhető.

A kinevezésre jogosult hatóság a d) ponttól eltérően és csak kivételes esetekben határozhat úgy, hogy a tisztviselők túlnyomó többségének nyílt versenyvizsgán alapuló felvétele elvének tiszteletben tartása mellett belső versenyvizsgát rendez az intézmény számára, amelyen az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 3a. és 3b. cikkében meghatározott szerződéses alkalmazottak is részt vehetnek. Az utóbbi személyzeti kategóriára korlátozások vonatkoznak az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 82. cikkének (7) bekezdésében foglalt ezen lehetőség, valamint a szerződéses alkalmazottként általuk végezhető külön feladatok tekintetében.

▼M112

(2) A kinevezésre jogosult hatóság a versenyvizsgákra vonatkozó eljárástól eltérő eljárást fogadhat el a rangidős tisztviselők (főigazgatók vagy az azzal egyenértékű AD 16 vagy AD 15 besorolási fokozatba sorolt tisztviselők, illetve az igazgatók vagy az azzal egyenértékű AD 15 vagy AD 14 besorolási fokozatba sorolt tisztviselők) felvételére, és kivételes esetekben a különleges képesítést igénylő beosztások betöltésére.

(3) Az intézmények minden csoportban az AST 6 vagy annál magasabb szinten és az AD 9 vagy annál magasabb szinten belső versenyvizsgát szervezhetnek az érintett intézmény részére a képesítések és a vizsgák alapján.

Ezeken a versenyvizsgákon kizárólag az ►M128 ►C4 Európai Unió ◄ ◄ egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének c) pontjának megfelelően foglalkoztatott ideiglenes személyzet tagjai vehetnek részt. Az intézmények a versenyvizsgán való részvételhez minimumképesítésként legalább tíz év ideiglenes alkalmazottként eltöltött szolgálati időt követelnek meg, valamint azt, hogy az ideiglenes alkalmazotti felvétel olyan felvételi eljárás alapján történt, amely az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 12. cikke (4) bekezdésével összhangban biztosította ugyanazoknak az előírásoknak az alkalmazását, mint amelyek a tisztviselők felvételére alkalmazandók. E cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérve, az ideiglenes alkalmazottat foglalkoztató intézmény kinevezésre jogosult hatósága az említett intézmény egy üres beosztásának betöltése előtt e versenyvizsgák sikeres jelöltjeivel párhuzamosan tisztviselők intézményen belüli áthelyezését is mérlegeli.

(4) Az Európai Parlament ötévente belső versenyvizsgát szervez minden egyes csoport számára a képesítések és a vizsgák alapján, amelyet az AST 6 vagy annál magasabb szinten és az AD 9 vagy annál magasabb szinten rendeznek, a (3) bekezdés második albekezdésében megállapított feltételekkel összhangban.

▼M131

30. cikk

A kinevezésre jogosult hatóság minden versenyvizsgához felvételi bizottságot nevez ki. E bizottság összeállítja az alkalmas pályázók jegyzékét.

A kinevezésre jogosult hatóság dönt arról, hogy e pályázók közül melyeket nevezi ki az üres álláshelyekre.

Ezek a pályázók megfelelő tájékoztatáshoz férnek hozzá az intézmények és ügynökségek által meghirdetett megfelelő álláshelyekkel kapcsolatban.

▼M112

31. cikk

(1) A kiválasztott jelölteket kinevezik a csoportnak az általuk teljesített versenyvizsgáról szóló hirdetményben megnevezett besorolási fokozatába.

(2) ►M131 A 29. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a tisztviselőket csak az SC 1–SC 2, az AST 1–AST 4 besorolási fokozatba vagy az AD 5–AD 8 besorolási fokozatba lehet felvenni. ◄ A versenyvizsgáról szóló hirdetményben szereplő besorolási fokozatot az intézmény a következő kritériumok alapján határozza meg:

a) az a célkitűzés, hogy a 27. cikkben említett legmagasabb követelményeknek megfelelő tisztviselőket toborozzák;

b) a megkövetelt szakmai tapasztalat minősége.

Az intézmény egyedi igényeinek való megfelelésre a tisztviselők toborzásakor az ►M128 ►C4 Unióban ◄ ◄ fennálló munkaerőpiaci feltételeket is figyelembe veszik.

(3) A (2) bekezdés ellenére az intézmény – adott esetben – engedélyezheti versenyvizsga megtartását az AD 9, AD 10, AD 11 vagy – kivételes esetben – az AD 12 besorolási fokozatokban. E fokozatokban az üres beosztásokba kinevezett jelöltek teljes száma nem haladhatja meg az AD csoportban a 30. cikk második bekezdésének megfelelően évente történő kinevezések teljes számát.

▼B

32. cikk

A tisztviselőt a besorolási fokozatának első fizetési fokozatába kell felvenni.

▼M112

A kinevezésre jogosult hatóság azonban az érintett személy szakmai tapasztalatának figyelembevételére besorolási fokozatában további, legfeljebb 24 hónapos szolgálati idő figyelembevételét is engedélyezheti. Minden intézmény megállapítja az e cikk végrehajtására vonatkozó általános rendelkezéseket.

▼M85

Az ►M131 egyes intézmények kinevezésre jogosult hatóságai ◄ által elfogadott besorolási kritériumoknak megfelelően besorolt ideiglenes alkalmazottak megőrzik a fizetési fokozatban e minőségükben megszerzett szolgálati idejüket, amennyiben közvetlenül az ideiglenes szolgálati időszakot követően ugyanolyan beosztású tisztviselőnek nevezik ki őket.

▼B

33. cikk

A kinevezés előtt a sikeres pályázót az intézmény egyik orvosa megvizsgálja annak érdekében, hogy az intézmény meggyőződhessen arról, hogy a pályázó a 28. cikk e) pontjában előírt követelményeknek megfelel.

▼M39

Ha az első bekezdésben előírt orvosi vizsgálat eredménye kedvezőtlen, a pályázó e kedvezőtlen orvosi szakvélemény intézmény által történt közlését követő 20 napon belül kérheti, hogy ügyét a kinevezésre jogosult hatóság által az intézmény orvosai köréből választott három orvosból álló orvosi bizottsághoz véleményezésére nyújtsák be. Az orvosi bizottság meghallgatja az eredeti kedvezőtlen véleményt kiadó intézményi orvost. A pályázó az orvosi bizottság elé terjesztheti az általa választott orvos véleményét. Ha az orvosi bizottság véleménye megerősíti az első bekezdésben előírt orvosi vizsgálat következtetéseit, a pályázó fizeti a díjak és a járulékos költségek 50 %-át.

▼M131

34. cikk

(1) A tisztviselők véglegesítésük előtt kilenc hónapos próbaidőt teljesítenek. Egy tisztviselő véglegesítéséről a (3) bekezdésben említett értékelő jelentés alapján, valamint a kinevezésre jogosult hatóság számára a próbaidős tisztviselő II. címmel összefüggésben tanúsított magatartása kapcsán rendelkezésre álló adatok alapján kell határozni.

Ha a próbaidő során a tisztviselő feladatait betegség, az 58. cikk szerinti szülési szabadság vagy baleset miatt folyamatosan legalább egy hónapig nem tudja ellátni, a kinevezésre jogosult hatóság a tisztviselő próbaidejét a megfelelő időtartammal meghosszabbíthatja. A próbaidő teljes időtartama semmilyen körülmények között nem haladhatja meg a 15 hónapot.

(2) A próbaidős tisztviselőről a próbaidő alatt bármikor készíthető értékelő jelentés, ha munkája nyilvánvalóan nem megfelelő.

Ezt az értékelő jelentést közölni kell az érintett személlyel, aki jogosult észrevételeit nyolc munkanapon belül írásban benyújtani. Az értékelő jelentést és az észrevételeket a próbaidős tisztviselő közvetlen felettese haladéktalanul továbbítja a kinevezésre jogosult hatóságnak, amely három héten belül beszerzi az értékelésekért felelős vegyes bizottság véleményét a meghozandó intézkedésről. A kinevezésre jogosult hatóság a próbaidős tisztviselőt egy hónapos felmondási idővel a próbaidő lejárta előtt elbocsáthatja, vagy a tisztviselőt a próbaidő fennmaradó időtartamára másik szervezeti egységhez oszthatja be.

(3) Legkésőbb egy hónappal a próbaidő lejárta előtt értékelő jelentést kell készíteni a próbaidős tisztviselőnek a beosztásához tartozó feladatok ellátására való alkalmasságáról, valamint a szolgálati jogviszonyban nyújtott teljesítményéről és tanúsított magatartásáról. Ezt az értékelő jelentést közölni kell a próbaidős tisztviselővel, aki jogosult észrevételeit nyolc munkanapon belül írásban benyújtani.

Amennyiben az értékelő jelentés a tisztviselő elbocsátására vagy – kivételes esetben – az (1) bekezdéssel összhangban a próbaidő meghosszabbítására vonatkozó ajánlást tartalmaz, az értékelő jelentést és az észrevételeket a próbaidős tisztviselő közvetlen felettese haladéktalanul továbbítja a kinevezésre jogosult hatóságnak, amely három héten belül konzultál az értékelő jelentésekért felelős vegyes bizottsággal a meghozandó intézkedésről.

Azt a próbaidős tisztviselőt, akinek a munkája vagy magatartása nem bizonyult megfelelőnek arra, hogy álláshelyén véglegesítsék, el kell bocsátani.

(4) Az elbocsátott próbaidős tisztviselő – kivéve, ha azonnal újra jövedelemszerző tevékenységbe kezd – háromhavi alapilletménynek megfelelő juttatásban részesül, ha több mint egyéves szolgálatot teljesített; kéthavi alapilletménynek megfelelő juttatásban részesül, ha legalább hat hónapos szolgálatot teljesített, illetve egyhavi alapilletménynek megfelelő juttatásban részesül, ha kevesebb, mint hat hónapos szolgálatot teljesített.

(5) A (2), (3) és (4) bekezdés nem vonatkozik azon tisztviselőkre, akik próbaidejük vége előtt lemondanak.

▼B







2. FEJEZET

Hivatali státusz

35. cikk

A tisztviselőket az alábbi hivatali státuszok egyikébe kell kinevezni:

a) aktív foglalkoztatás;

b) kirendelés;

c) személyes okokkal indokolt szabadság;

d) nem aktív státusz;

e) szabadság katonai szolgálat miatt ;

▼M112

f) szülői szabadság vagy családi okokkal indokolt szabadság ;

▼M131

g) a szolgálat érdekében történő szabadságra küldés;

▼B







1. Szakasz

AKTÍV FOGLALKOZTATÁS

36. cikk

Az aktív foglalkoztatásban álló tisztviselő olyan személy, aki a IV. címben foglalt feltételeknek megfelelően ellátja az azon beosztással kapcsolatos feladatokat, amelybe kinevezték, vagy amellyel ideiglenesen megbízták.







2. Szakasz

KIRENDELÉS

37. cikk

▼M23

A kirendelt tisztviselő ►M56 olyan beiktatott tisztviselő, aki(t) ◄ a kinevezésre jogosult hatóság döntése alapján:

a) a szolgálat érdekében olyan utasítást kapott:

— hogy ideiglenesen az intézményén kívüli beosztást lásson el; vagy

▼M112

— hogy egy olyan személyt, aki a Szerződésekben előírt hivatalt lát el, vagy az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ egyik intézményének vagy szervének választott elnökét, az Európai Parlament vagy a Régiók Bizottsága egyik politikai csoportjának, illetve az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egyik csoportjának választott elnökét ideiglenesen segítse,

▼M85

— hogy ideiglenesen olyan beosztásban dolgozzon, amely szerepel a kutatási és beruházási előirányzatokból finanszírozott beosztások listáján, és amelyet a költségvetési hatóságok ideiglenesnek minősítettek.

▼M56

b) saját kérése alapján:

— az ►M128 ►C4 Európai Unió ◄ ◄ valamely másik intézményének rendelkezésére bocsátottak; vagy

— az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ érdekeit szolgáló és az ►M128 ►C4 Unió ◄ ◄ intézményeinek egyetértésével – a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően – összeállított jegyzékben szereplő szervezet rendelkezésére bocsátottak.

▼B

A kirendelt tisztviselőt továbbra is megilleti a 38. és 39. cikk szerinti feltételeknek megfelelő minden joga, és anyaintézményének tisztviselőjeként kötelezettségei továbbra is fennállnak. ►M23 A nyugdíjra vonatkozó 77. cikk harmadik bekezdésének rendelkezései értelmében azonban az első bekezdés a) pontjának második francia bekezdésében említett kirendelés során a tisztviselőre ugyanazon rendelkezések vonatkoznak, mint arra a tisztviselőre, akinek besorolási fokozata megegyezik azon beosztás besorolási fokozatával, ahová az érintett tisztviselőt kirendelték. ◄

▼M112

Az aktív foglalkoztatásban vagy személyes okokkal indokolt szabadságon lévő tisztviselő a szolgálat érdekében kérelmezheti kirendelését, illetve azt fel lehet ajánlani részére. Amennyiben a tisztviselőt kirendelik, a személyes okokkal indokolt szabadsága megszűnik.

▼B

38. cikk

A szolgálat érdekében történő kirendelésre az alábbi szabályok vonatkoznak:

a) a kirendelésről a kinevezésre jogosult hatóság az érintett tisztviselő meghallgatása után határoz;

b) a kirendelés időtartamát a kinevezésre jogosult hatóság határozza meg;

c) az érintett tisztviselő minden hatodik hónap végén kérheti a kirendelés megszüntetését;

▼M23

d) a 37. cikk a) pontjának első francia bekezdése alapján kirendelt tisztviselő különbözet fizetésére jogosult, amennyiben azon beosztás teljes díjazása, ahová kirendelték, kevesebb, mint amely az anyaintézménybeli besorolási fokozata és fizetési fokozata alapján megilleti; hasonlóképpen jogosult minden olyan járulékos költség megtérítésére, amely a kirendelésével kapcsolatban merül fel;

e) a 37. cikk a) pontjának első francia bekezdése alapján kirendelt tisztviselő továbbra is olyan nyugdíjjárulékot fizet, amely az anyaintézménybeli besorolási fokozata és fizetési fokozata szerinti aktív foglalkoztatása során megállapított illetményén alapul;

▼B

f) a kirendelt tisztviselő megtartja beosztását, magasabb fizetési fokozatba lépésre való jogát és az előléptetésre való alkalmasságát;

g) kirendelésének végével a tisztviselőt haladéktalanul vissza kell helyezni az általa korábban betöltött beosztásba.

39. cikk

A tisztviselő saját kérésére történő kirendelésére az alábbi szabályok vonatkoznak:

a) a kirendelésről és annak időtartamáról a kinevezésre jogosult hatóság határoz;

b) az új tevékenységének megkezdésétől számított hat hónapon belül az érintett tisztviselő kérheti a kirendelés megszüntetését; ekkor azonnal vissza kell helyezni az általa korábban betöltött beosztásba;

c) e hat hónapos időszak végén más személy nevezhető ki a beosztásába;

▼M23

d) a kirendelés időtartama alatt a nyugdíjjárulékokat és minden nyugdíjjogosultságot az anyaintézménybeli besorolási fokozat és fizetési fokozat szerinti aktív foglalkoztatás tekintetében megállapított illetmény alapján kell kiszámítani. ►M56 A 37. cikk (1) bekezdése b) pontja második francia bekezdésének értelmében kirendelt tisztviselő azonban, aki nyugdíjjogosultságot azon testületnél szerez, ahová kirendelték, a kirendelés idejére nem tartozik az anyaintézményénél működő nyugdíjrendszerhez.

Azon tisztviselő, aki a 37. cikk (1) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése szerinti kirendelés alatt rokkanttá válik, valamint az ezen időszak alatt elhalálozott tisztviselő által eltartott személyek e személyzeti szabályzat alapján ►M112 rokkantsági támogatásra, illetve túlélő hozzátartozói nyugdíjra ◄ jogosultak, amelynek összegét csökkenteni kell azon összegekkel, amelyeket azonos jogcím alapján ugyanezen időszakra már kifizetett az a testület, amelyhez a tisztviselőt kirendelték.

E rendelkezés nem eredményezheti azt, hogy a tisztviselő vagy az általa eltartott személyek olyan teljes nyugdíjra váljanak jogosulttá, amelynek összege meghaladja az érintett személyt az e személyzeti szabályzat alapján megillető nyugdíj összegének felső határát; ◄

▼M112

e) a kirendelés időtartama alatt a tisztviselő fenntartja arra vonatkozó jogát, hogy magasabb fizetési fokozatba lépjen;

▼M23

►M112 f) ◄ a kirendelés lejártával a tisztviselőt vissza kell helyezni a besorolási fokozatának megfelelő első beosztásba, amely ►M112 csoportján ◄ belül megüresedik, feltéve hogy megfelel az adott beosztásra vonatkozó követelményeknek. Amennyiben visszautasítja a felajánlott beosztást, ugyanazon feltételek mellett megtartja a visszahelyezésre vonatkozó jogát, amennyiben a besorolási fokozatának megfelelő, ►M112 csoportján ◄ belüli következő hely megüresedik; amennyiben másodszor is visszautasítja a beosztást, a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően lemondásra szólítható fel. Tényleges visszahelyezéséig a tisztviselő kirendelésben marad, fizetés nélkül.

▼B







3. Szakasz

SZEMÉLYES OKOKKAL INDOKOLT SZABADSÁG

40. cikk

(1) A ►M56 beiktatott ◄ tisztviselő számára, kivételes esetben és saját kérésére, személyes okokkal indokolt fizetés nélküli szabadság engedélyezhető.

▼M131

(1a) A 12b. cikk a személyes okokkal indokolt szabadság során is alkalmazandó. A 12b. cikk szerinti engedély tisztviselőnek nem adható olyan foglalkozásszerűen végzett tevékenység folytatása céljára – függetlenül attól, hogy az jövedelemszerző-e vagy sem –, amely lobbizással vagy intézményének nyújtott tanácsadással jár, illetve az intézmény jogos érdekeivel való összeütközéshez vagy ennek lehetőségéhez vezethet.

▼M112

(2) A 15. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, az ilyen szabadság időtartama nem haladhatja meg az egy évet. A szabadság további időszakokkal meghosszabbítható.

Hosszabbítás egy évet nem meghaladó időszakra adható. A személyes okokkal indokolt szabadság teljes időtartama a tisztviselő teljes pályafutása során nem haladhatja meg a ►M131 12 évet. ◄

Amennyiben azonban a tisztviselő ahhoz igényli e szabadságot, hogy:

i. gondoskodjon a VII. melléklet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a tisztviselő eltartottjának minősülő, és az intézményi orvos által elismerten súlyos szellemi vagy testi fogyatékosságban szenvedő és folyamatos gondozást vagy felügyeletet igénylő gyermek neveléséről; vagy

▼M131

ii. követhesse házastársát – aki szintén az Unió tisztviselője vagy egyéb alkalmazottja –, akinek feladatai ellátásához a szabadságot kérelmező tisztviselő alkalmazásának helyétől akkora távolságra kell berendeznie szokásos tartózkodási helyét, hogy a közös otthonuk e helyen történő kialakítása kényelmetlenséget okozna a szabadságot kérelmező tisztviselőnek feladatai ellátásában; vagy

▼M131

iii. orvosilag igazolt súlyos betegség vagy fogyatékosság esetén gondoskodjon házastársáról, lemenő vagy felmenő ági rokonáról, illetve testvéréről,

▼M112

a szabadság korlátozások nélkül meghosszabbítható, feltéve, hogy a szabadság engedélyezésének feltételei minden hosszabbítás alkalmával fennállnak.

▼B

(3) A szabadság alatt a tisztviselő nem jogosult a besorolási fokozatán belüli magasabb fizetési fokozatba lépésre vagy előléptetésre; tagságát a 72. és 73. cikkben meghatározott szociális biztonsági rendszerben, és a kockázatok e rendszer alapján történő fedezését fel kell függeszteni.

▼M39

►M112 A jövedelemszerző tevékenységet nem folytató tisztviselő azonban, legkésőbb egy hónappal a személyes okokkal indokolt szabadság első hónapja után kérelmezheti, hogy továbbra is az említett cikkekkel összhangban legyen biztosítva, feltéve, hogy a személyes okokkal indokolt szabadság első évére vonatkozóan viseli a 72. cikk (1) bekezdésében és a 73. cikk (1) bekezdésében említett kockázatok fedezéséhez előírt járulékköltségek felét, valamint a teljes költséget az ilyen szabadság fennmaradó része alatt. A jogosultság a 73. cikkel összhangban csak akkor biztosítható, ha a jogosultságot a 72. cikkel összhangban nyerte el. A járulékokat a tisztviselő utolsó alapilletménye alapján számítják ki. ◄ Ezen túlmenően az a tisztviselő, aki bizonyítja, hogy egy másik nyugdíjrendszer alapján nem tud nyugdíjjogosultságot szerezni, kérelmezheti, hogy legfeljebb egy évre további nyugdíjjogosultságot szerezzen, feltéve hogy viseli ►M56 a 83. cikk (2) bekezdésében megállapított mérték háromszorosával megegyező járulékköltséget; a járulékokat a tisztviselő besorolási fokozatának és fizetési fokozatának megfelelő alapilletmény alapján kell kiszámítani ◄ .

▼B

(4) A személyes okokkal indokolt szabadságra az alábbi szabályok vonatkoznak:

a) a személyes okokkal indokolt szabadságot az érintett tisztviselő kérésére a kinevezésre jogosult hatóság engedélyezi;

b) a meghosszabbítás iránti kérelmet a szabadság lejárta előtt két hónappal kell benyújtani;

c) a tisztviselő által betöltött beosztásba más személy nevezhető ki;

▼M23

d) a szabadság lejártával a tisztviselőt vissza kell helyezni a besorolási fokozatának megfelelő első beosztásba, amely ►M112 csoportjában ◄ belül megüresedik, feltéve hogy megfelel az adott beosztás követelményeinek. Amennyiben a tisztviselő visszautasítja a felajánlott beosztást, ugyanazon feltételek mellett megtartja a visszahelyezésre vonatkozó jogát, amennyiben a besorolási fokozatának megfelelő ►M112 csoportjában ◄ belüli következő hely megüresedik; amennyiben másodszor is visszautasítja a beosztást, a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően lemondásra szólítható fel. Tényleges visszahelyezéséig ►M112 vagy kirendeléséig ◄ a tisztviselő személyes okokkal indokolt fizetés nélküli szabadságon marad.

▼B







4. Szakasz

NEM AKTÍV STÁTUSZ

41. cikk

(1) A nem aktív státuszú tisztviselő olyan személy, aki a beosztások számának az intézményénél történt csökkentése miatt létszám fölöttivé vált.

(2) A beosztások számának egy adott besorolási fokozatban való csökkentéséről a költségvetési eljárással összhangban a megfelelő költségvetési hatóság dönt.

A kinevezésre jogosult hatóság a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy az ilyen intézkedések milyen típusú beosztásokat érintsenek.

A kinevezésre jogosult hatóság a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően összeállítja az ilyen intézkedésekkel érintett tisztviselők jegyzékét, figyelembe véve a tisztviselők alkalmasságát, teljesítményét, feladataik teljesítése során tanúsított magatartását, családi körülményeit és szolgálati idejét. Bármely tisztviselőt, aki az előző albekezdésben említett beosztást tölt be, és aki nem aktív státuszba helyezését kéri, automatikusan felvesznek e jegyzékbe.

Azon tisztviselők, akiknek a neve szerepel e jegyzékben, a kinevezésre jogosult hatóság határozata alapján nem aktív státuszba kerülnek.

(3) Amíg e státuszban van, a tisztviselő nem látja el feladatait, nem élvezi a díjazáshoz vagy a magasabb fizetési fokozatba lépéshez való jogait, de egy öt évet meg nem haladó időszakig továbbra is nyugdíjjogosultságot szerez a besorolási fokozatával és fizetési fokozatával járó illetménye alapján.

A nem aktív státuszba helyezés időpontjától számított két éven keresztül a tisztviselő elsőbbséget élvez bármely, ►M112 csoportján ◄ belüli, a besorolási fokozatának megfelelő megüresedő vagy újonnan létrehozott beosztásba történő visszahelyezésre, feltéve hogy rendelkezik a szükséges képesítésekkel.

A nem aktív státuszba helyezett tisztviselő a IV. mellékletnek megfelelően kiszámított juttatásban részesül.

▼M23

Azon jövedelmet, amit a tisztviselő ez idő alatt bármely új tevékenységből kap, le kell vonni az előző albekezdésben előírt juttatásból, amennyiben a jövedelem és a juttatás együttesen meghaladja a tisztviselő részére folyósított utolsó teljes díjazást, amelyet az azon hónap első napján alkalmazandó illetménytáblázat alapján számítanak ki, amelyre a juttatást fizetik.

▼M62

A tisztviselő minden szükséges írásbeli bizonyítékot megad, és tájékoztatja az intézményt minden, a jogosultságát érintő tényről.

▼M112

A juttatásra korrekciós együttható nem vonatkozik.

Azonban a juttatást és az e cikk negyedik albekezdésében említett utoljára folyósított teljes díjazást azzal ►C2 a XI. melléklet 3. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett súlyozási tényezővel ◄ súlyozzák, amelyet azon tagállam tekintetében rögzítettek, amelyben a kedvezményezett lakóhelyének fennállását igazolja, feltéve, hogy az a tagállam volt a kedvezményezett utolsó alkalmazási helye. Ilyen esetekben, ha a tagállam pénzneme nem az euró, a juttatást az e személyzeti szabályzat 63. cikkében előírt átváltási árfolyam alapján számítják ki.

▼B

(4) A juttatásra való jogosultsági időszak végén a tisztviselő köteles lemondani. A tisztviselő adott esetben a nyugdíjrendszer szerinti nyugdíjban részesülhet.

(5) Az a tisztviselő, akinek a (3) bekezdésben előírt két éves időszak lejárta előtt a besorolási fokozatának megfelelő beosztást ajánlanak fel, és azt alapos indok nélkül visszautasítja, a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően megfosztható az előző rendelkezések szerinti jogaitól és lemondásra szólítható fel.







5. Szakasz

SZABADSÁG KATONAI SZOLGÁLAT MIATT

42. cikk

Az a tisztviselő, akit katonai szolgálatra vagy tartalékos gyakorlatra hívnak be, illetve akit katonai szolgálatra hívnak vissza, „szabadság katonai szolgálat miatt” különleges státuszt kap.

Az a tisztviselő, akit katonai szolgálatra hívnak be, nem részesül díjazásban, de megőrzi e személyzeti szabályzat szerinti jogát a magasabb fizetési fokozatba lépésre és az előléptetésre. A tisztviselő megőrzi jogát az öregségi nyugdíjra is, ha a katonai szolgálat befejeztével visszamenőlegesen rendezi nyugdíjjárulékait.

Az a tisztviselő, akit tartalékos gyakorlatra hívnak be, vagy katonai szolgálatra visszahívnak, a gyakorlat vagy a visszahívás időtartama alatt folyamatosan kapja díjazását, amelyet azonban a zsoldjának összegével csökkentenek.

▼M112







6. Szakasz

SZÜLŐI VAGY CSALÁDI OKOKKAL INDOKOLT SZABADSÁG

▼M131

42a. cikk

A tisztviselő minden gyermek után hat hónapig terjedő, alapilletmény nélküli szülői szabadságra jogosult, amelyet a gyermek születését vagy örökbefogadását követő első tizenkét év során vehet ki. A szabadság időtartama ennek kétszerese lehet az egyes intézmények kinevezésre jogosult hatóságai által elfogadott általános végrehajtási rendelkezések szerint egyedülállóként elismert szülők és az intézmény orvosa által elismert fogyatékossággal vagy súlyos betegséggel élő eltartott gyermek szülei esetében. Az egy alkalommal kivett szabadság legrövidebb időtartama egy hónap.

A tisztviselő tagsága a szociális biztonsági rendszerekben a szülői szabadság során folytatódik; a nyugdíjjogosultság szerzését, az eltartott gyermekek után nyújtott támogatást és az iskoláztatási támogatást fenn kell tartani. A tisztviselő megtartja álláshelyét, és megőrzi jogát a magasabb fizetési fokozatba lépésre és az előléptetésre. A szabadság kivehető teljes munkaidős vagy félmunkaidős szabadságként. Ha a szülői szabadságot a tisztviselő félmunkaidős szabadságként veszi ki, az első bekezdésben előírt maximális időtartam megkétszereződik. A szülői szabadság során a tisztviselő ►M142 986,72 EUR ◄ havi juttatásra vagy a félmunkaidős szabadság esetén ezen összeg 50 %-ára jogosult, más jövedelemszerző tevékenységet viszont nem folytathat. A szociális biztonsági rendszerhez való, a 72. és 73. cikkben előírt hozzájárulás egészét az intézmény viseli, és azt a tisztviselő alapilletménye alapján kell kiszámítani. A félmunkaidős szabadság esetében azonban ezt a rendelkezést csak a teljes alapilletmény és az arányosan csökkentett alapilletmény különbségére kell alkalmazni. Az alapilletmény ténylegesen folyósított része tekintetében a tisztviselő hozzájárulását ugyanazon százalékos arányok használatával kell kiszámítani, mintha teljes munkaidős alkalmazásban állna.

A juttatás összege havi ►M140 ►M142 1 315,62 EUR ◄ egyedülálló szülő esetében ◄ vagy félmunkaidős szabadság esetén ezen összeg 50 %-a az első bekezdésben említett egyedülálló szülők, valamint orvos által elismert fogyatékossággal vagy súlyos betegséggel élő eltartott gyermek szülei esetében és a szülői szabadság első három hónapjában, amennyiben a szabadságot az apa veszi ki a szülési szabadság során, vagy bármelyik szülő közvetlenül a szülési szabadságot követően, vagy az örökbefogadási szabadság során vagy közvetlenül azt követően.

A szülői szabadság további hat hónappal meghosszabbítható; az ezen időszakra eső juttatás a második bekezdésben említett összeg 50 %-ára korlátozódik. Az első bekezdésben említett egyedülálló szülők esetében a szülői szabadság további tizenkét hónappal meghosszabbítható; az ezen időszakra eső támogatás a harmadik bekezdésben említett összeg 50 %-ára korlátozódik.

Az e cikkben említett összegeket a díjazással megegyező feltételekkel naprakésszé kell tenni.

▼M112

42b. cikk

A tisztviselő házastársának, lemenő vagy felmenő ági rokonának, illetve testvérének orvosilag igazolt súlyos betegsége vagy fogyatékossága esetén a tisztviselő alapilletmény nélküli családi okokkal indokolt szabadságra jogosult. Az ilyen szabadság teljes időtartama a tisztviselő teljes pályafutása során nem haladhatja meg a kilenc hónapot.

A 42a. cikk második bekezdését kell alkalmazni.

▼M131







7.

Szakasz

A SZOLGÁLAT ÉRDEKÉBEN TÖRTÉNŐ SZABADSÁGRA KÜLDÉS

42c. cikk

Legkorábban öt évvel azelőtt, hogy a tisztviselő eléri a nyugdíjkorhatárt, a legalább tíz év szolgálati időt letöltött tisztviselőt a kinevezésre jogosult hatóság határozata alapján a szolgálat érdekében szabadságra lehet küldeni az intézményeken belül új kompetenciák megszerzéséhez kapcsolódó szervezeti okokból.

A szolgálat érdekében szabadságra küldött tisztviselők teljes száma az adott évben nem haladhatja meg az előző évben az összes intézményből nyugdíjba vonuló tisztviselők számának 5 %-át. Az így kiszámított teljes számot az egyes intézmények között kell felosztani az előző év december 31-én általuk foglalkoztatott tisztviselők száma alapján. A felosztás eredményét minden intézménynél a legközelebbi egész számra kell felkerekíteni.

Az ilyen szabadságra küldés nem lehet fegyelmi intézkedés.

A szabadság időtartama elvileg megfelel annak az időtartamnak, amely még hátravan addig az időpontig, amikor a tisztviselő eléri a nyugdíjkorhatárt. Kivételes esetekben azonban a kinevezésre jogosult hatóság úgy határozhat, hogy megszünteti a szabadságot, és újra szolgálatba helyezi a tisztviselőt.

Amikor a szolgálat érdekében szabadságra küldött tisztviselő eléri a nyugdíjkorhatárt, automatikusan nyugdíjazni kell.

A szolgálat érdekében történő szabadságra küldésre az alábbi szabályok vonatkoznak:

a) a tisztviselő által betöltött álláshelyre más tisztviselő nevezhető ki;

b) a szolgálat érdekében szabadságra küldött tisztviselő nem jogosult a besorolási fokozatán belüli magasabb fizetési fokozatba lépésre vagy előléptetésre.

Az így szabadságra küldött tisztviselő a IV. mellékletnek megfelelően kiszámított juttatásban részesül.

A tisztviselő kérésére a juttatás után járulékot kell fizetni a nyugdíjrendszerbe, amelyet a juttatás alapján kell kiszámítani. Ebben az esetben a szolgálat érdekében szabadságra küldött tisztviselő szolgálati idejét figyelembe kell venni a nyugdíjszerző szolgálati éveknek a VIII. melléklete 2. cikke szerinti kiszámítása során.

A juttatásra korrekciós együttható nem alkalmazható.

▼B







3. FEJEZET

Értékelések, magasabb fizetési fokozatba lépés és előléptetés

▼M131

43. cikk

A tisztviselők alkalmasságáról, teljesítményéről és feladataik teljesítése során tanúsított magatartásáról az egyes intézmények kinevezésre jogosult hatóságai által a 110. cikkel összhangban meghatározott feltételek szerint évente értékelő jelentést kell készíteni. Az értékelő jelentés megállapítja, hogy a tisztviselő teljesítményének szintje kielégítő volt-e vagy sem. Az egyes intézmények kinevezésre jogosult hatósága megállapítja az értékelési eljárás során fellebbezésre jogosító rendelkezéseket, amely jogot a 90. cikk (2) bekezdésében említett panasz benyújtása előtt kell gyakorolni.

Az AST 5 besorolási fokozattól kezdve az értékelő jelentés kitérhet arra is, hogy a tisztviselő teljesítménye alapján alkalmas-e a tanácsosi funkció betöltésére.

Az értékelő jelentést közölni kell a tisztviselővel. A tisztviselőnek jogában áll az értékelő jelentéssel kapcsolatban bármilyen, általa fontosnak tartott észrevételt tenni.

44. cikk

Az a tisztviselő, aki két év szolgálati időt letöltött besorolási fokozatának valamely fizetési fokozatában, automatikusan ugyanazon besorolási fokozat következő fizetési fokozatába lép, kivéve, ha teljesítményét a 43. cikkben említett legutóbbi éves értékelő jelentés nem kielégítőnek értékelte. A tisztviselő legfeljebb négy év elteltével besorolási fokozatának következő fizetési fokozatába lép, kivéve, ha az 51. cikk (1) bekezdésében megállapított eljárás kerül alkalmazásra.

Ha egy tisztviselőt egységvezetővé, igazgatóvá vagy főigazgatóvá neveznek ki ugyanabban a fokozatban, és feltéve, hogy a kinevezését követő első kilenc hónapban feladatait a 43. cikk értelmében kielégítően teljesítette, a kinevezés hatálybalépésekor visszaható hatállyal egy fizetési fokozattal előléptetésre kerül ugyanazon a besorolási fokozaton belül. Ez az előléptetés a havi alapilletményének az egyes besorolási fokozatok első és második fizetési fokozata közötti százalékos aránynak megfelelő növekedéséhez vezet. Ha a növekedés ennél kisebb, vagy a tisztviselő az adott időben besorolási fokozatán belül az utolsó fizetési fokozatba tartozik, következő előléptetése hatálybalépéséig alapilletményét az első és a második fizetési fokozat közötti különbségnek megfelelő mértékben kell megnövelni.

▼M112

45. cikk

▼M131

(1) Az előléptetésről a 6. cikk (2) bekezdésére figyelemmel a kinevezésre jogosult hatóság határoz. A tisztviselők csak akkor léptethetők elő a következő magasabb besorolási fokozatba, ha az I. melléklet A. szakaszában felsorolt álláshely-típusoknak megfelelő álláshelyet töltenek be, kivéve a 4. cikkben és a 29. cikk (1) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazása esetén. Az előléptetés a tisztviselőnek azon besorolási csoport következő magasabb besorolási fokozatába történő kinevezésével történik, amelybe a tisztviselő tartozik. Az előléptetés kizárólag olyan tisztviselők közüli választással történhet, akik besorolási fokozatukban minimum két év szolgálati időt töltöttek, az előléptetésre alkalmas tisztviselők érdemei összehasonlításának figyelembevétele után. Az érdemek összehasonlításakor a kinevezésre jogosult hatóság különösen figyelembe veszi a tisztviselőről készült értékelő jelentéseket, a nyelvek használatát feladatai végrehajtása során azon nyelveken kívül, amelyek alapos ismeretét a 28. cikk f) pontjával összhangban bizonyította, és – adott esetben – az általa viselt felelősség szintjét.

▼M112

(2) A tisztviselőtől a felvétele utáni első előléptetést megelőzően megkövetelhetik, hogy bizonyítsa alkalmasságát az ►M131 Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében ◄ említett harmadik nyelvek egyikén történő munkavégzésre. Az ►M131 intézmények kinevezésre jogosult hatóságai ◄ közös szabályok elfogadásáról állapodnak meg e bekezdés végrehajtásához. E szabályokhoz szükséges a harmadik nyelvi képzést biztosítani a tisztviselők részére, és a III. melléklet 7. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban megállapítani a tisztviselők harmadik nyelven történő munkavégzésének értékelésére irányadó részletes szabályokat.

45a. cikk

(1) Az 5. cikk (3) bekezdésének b) és c) pontjától eltérve, az AST csoport 5. besorolási fokozatába tartozó tisztviselőt ki lehet nevezni az AD csoportba tartozó beosztásba, a következő feltételek mellett:

a) a tisztviselőt az e cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban választották ki az e bekezdés b) pontjában említett kötelező képzési programban való részvételre;

b) a tisztviselő teljesítette a kinevezésre jogosult hatóság által meghatározott, kötelező képzési modulokból álló képzési programot, és

c) a tisztviselő szerepel azon jelölteknek a kinevezésre jogosult hatóság által összeállított jegyzékén, akik egy szóbeli és írásbeli vizsgán bizonyították az e bekezdés b) pontjában említett képzési program sikeres elvégzését. E vizsga tartalmát a III. melléklet 7. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban határozzák meg.

(2) A kinevezésre jogosult hatóság a 43. cikkben említett ►M131 éves értékelő jelentések ◄ és a tisztviselők oktatási és képzési szintje alapján, valamint a szolgálat érdekeinek figyelembevételével összeállítja a fent említett képzési programban való részvételre kiválasztott AST tisztviselők tervezett jegyzékét. Ezt a tervezetet egy vegyes bizottsághoz nyújtják be véleményezésre.

A bizottság meghallgathatja a fent említett képzési programban való részvételüket kérelmező tisztviselőket és a kinevezésre jogosult hatóság képviselőit. A kinevezésre jogosult hatóság által javasolt jegyzéktervezetről többségi szavazással indoklással kísért véleményt nyilvánít. A kinevezésre jogosult hatóság elfogadja a fent említett képzési programban való részvételre jogosult tisztviselők jegyzékét.

(3) Az AD csoport egy beosztásába történő kinevezés nem érinti azt a besorolási fokozatot és fizetési fokozatot, amelybe a tisztviselő a kinevezés pillanatában tartozik.

(4) A kinevezések száma az AD csoport beosztásaiba az e cikk (1)–(3) bekezdésében megállapítottak szerint nem haladhatja meg – a 30. cikk második bekezdésével összhangban – a kinevezések éves számának 20 %-át.

(5) Minden ►M131 egyes intézmény kinevezésre jogosult hatósága ◄ a 110. cikkel összhangban állapítja meg az e cikk végrehajtására vonatkozó általános rendelkezéseket.

46. cikk

A 45. cikkel összhangban magasabb besorolási fokozatba kinevezett tisztviselőt az adott beosztás legalacsonyabb fizetési fokozatába sorolják be. Az AD 9–AD 13 besorolási fokozatba tartozó, egységvezetői feladatokat ellátó tisztviselőt azonban a magasabb beosztásba történő kinevezéskor az új besorolási fokozata második fizetési fokozatába sorolják be. Ugyanez érvényes arra a tisztviselőre, aki(t):

a) előléptetéssel igazgatóvá vagy főigazgatóvá neveznek ki, vagy

b) igazgató vagy főigazgató, és akire a 44. cikk második bekezdésének utolsó mondatát kell alkalmazni.

▼B







4. FEJEZET

A szolgálati jogviszony megszűnése

47. cikk

A szolgálati jogviszony megszűnik:

a) lemondás;

b) kötelező lemondás;

c) a szolgálat érdekében történő nyugdíjazás;

d) alkalmatlanság miatti elbocsátás;

e) a beosztásból való eltávolítás;

f) nyugdíjazás; vagy

g) halál következtében.







1. Szakasz

LEMONDÁS

48. cikk

Annak a tisztviselőnek, aki le kíván mondani, egyértelműen, írásban ki kell jelentenie az intézménnyel fennálló szolgálati jogviszonyának végleges megszűntetésére irányuló szándékát.

A kinevezésre jogosult hatóság a lemondólevél kézhezvételétől számított egy hónapon belül határoz a lemondás jóváhagyásáról. ►M23 A kinevező hatóság azonban megtagadhatja a lemondás elfogadását, amennyiben a lemondólevél kézhezvételének időpontjában a tisztviselővel szemben fegyelmi eljárás van folyamatban, vagy ha az ilyen eljárás a következő harminc napon belül elkezdődik. ◄

▼M112

A lemondás a kinevezésre jogosult hatóság által meghatározott időpontban lép hatályba; ezen időpont az AD. csoportba tartozó tisztviselők esetében nem haladhatja meg a tisztviselő által a lemondólevelében javasolt időpontot követő három hónapot, az ►M131 AST és az AST/SC besorolási csoportokba tartozó tisztviselők ◄ esetében pedig az egy hónapot.

▼B







2. Szakasz

KÖTELEZŐ LEMONDÁS

49. cikk

A tisztviselő kizárólag akkor kötelezhető lemondásra, ha már nem felel meg a 28. cikk a) pontjában megállapított feltételeknek, vagy a ►M23 ►M112 ————— ◄ 39., 40. cikkben és a 41. cikk (4) és (5) bekezdésében, valamint a VIII. melléklet 14. cikkének második bekezdésében meghatározott esetekben. ◄

A tisztviselőket lemondásra kötelező, indokolással ellátott határozatokat a kinevezésre jogosult hatóság a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt és az érintett tisztviselő meghallgatását követően hozza meg.







3. Szakasz

A SZOLGÁLAT ÉRDEKÉBEN TÖRTÉNŐ NYUGDÍJAZÁS

50. cikk

►M112 A 29. cikk (2) bekezdésében meghatározott rangidős tisztviselő ◄ a szolgálat érdekében a kinevezésre jogosult hatóság határozatával nyugdíjazható.

Az ilyen nyugdíjazás nem lehet fegyelmi intézkedés.

Az így nyugdíjazott tisztviselő, akit nem neveznek ki ►M112 ————— ◄ a besorolási fokozatának megfelelő másik beosztásba, a IV. mellékletnek megfelelően kiszámított juttatásban részesül.

▼M23

Azon jövedelmet, amit a tisztviselő ez idő alatt bármely új tevékenységből kap, le kell vonni az előző albekezdésben előírt juttatásból, amennyiben a jövedelem és a juttatás együttesen meghaladja a tisztviselő részére folyósított utolsó teljes díjazást, amelyet az azon hónap első napján érvényes illetménytáblázat alapján számítanak ki, amelyre a juttatást fizetik.

▼M112

Az érintett személy kérésre írásos bizonyítékkal szolgál és értesíti intézményét bármely olyan tényezőről, amely a juttatásra való jogosultságát érintheti.

A juttatásra korrekciós együttható nem alkalmazható.

A VIII. melléklet 45. cikkének harmadik, negyedik és ötödik bekezdését analógia útján kell alkalmazni.

▼B

Amikor a tisztviselőnek a juttatásra való jogosultsága megszűnik - feltéve hogy elérte az ►M131 58. ◄ életévét - nyugdíjra válik jogosulttá, a VIII. melléklet 9. cikke szerinti levonások nélkül.







4. Szakasz

▼M112

ELJÁRÁSOK AZ ALKALMATLANSÁG KEZELÉSÉRE

▼M131

51. cikk

(1) Minden intézmény kinevezésre jogosult hatósága eljárásokat dolgoz ki az alkalmatlanság eseteinek megfelelő időben és módon történő felismerésére, kezelésére és orvoslására.

Belső rendelkezések elfogadásakor minden intézmény kinevezésre jogosult hatósága tiszteletben tartja az alábbi követelményeket:

a) a három egymást követő, nem kielégítő minősítést tartalmazó, a 43. cikk szerinti éves értékelő jelentés alapján szakmai alkalmassága tekintetében előrehaladást nem mutató tisztviselőt egy fokozattal vissza kell minősíteni. Ha a következő két éves értékelő jelentés még mindig nem kielégítő teljesítményről számol be, a tisztviselőt el kell bocsátani;

b) minden, a tisztviselő visszaminősítésére vagy elbocsátására irányuló javaslat tartalmazza az alapjául szolgáló indokokat, és azt közölni kell az érintett tisztviselővel. A kinevezésre jogosult hatóság javaslatát a 9. cikk (6) bekezdése szerinti tanácsadó vegyes bizottság elé kell utalni.

(2) A tisztviselőnek joga van teljes személyes aktájához hozzáférni, valamint másolatokat készíteni az eljáráshoz kapcsolódó valamennyi dokumentumról. A javaslat kézhezvételétől számítva legalább tizenöt nap, de legfeljebb 30 nap áll rendelkezésére védelme elkészítésére. A tisztviselőt egy általa kiválasztott személy segítheti. A tisztviselő írásbeli észrevételeket nyújthat be. A tisztviselőt meghallgatja a tanácsadó vegyes bizottság. A tisztviselő tanúkat is hívhat.

(3) Az intézményt a tanácsadó vegyes bizottság előtt a kinevezésre jogosult hatóság által e célból kijelölt tisztviselő képviseli. Az említett tisztviselő az érintett tisztviselőével megegyező jogokkal rendelkezik.

(4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti javaslat és az érintett tisztviselőtől vagy a tanúktól származó írásbeli és szóbeli nyilatkozatok figyelembevételével a tanácsadó vegyes bizottság többségi szavazással indokolással ellátott véleményt nyilvánít, amelyben megállapítja a kérésére rögzített tények alapján helyénvalónak ítélt intézkedést. Az említett véleményt az ügy előterjesztésének időpontjától számított két hónapon belül továbbítja a kinevezésre jogosult hatóságnak és az érintett tisztviselőnek. A tanácsadó vegyes bizottság határozatairól az elnök nem szavaz, kivéve eljárási ügyekben és szavazategyenlőség esetén.

(5) Az alkalmatlanság miatt elbocsátott tisztviselő a (6) bekezdésben meghatározott időszakban havi elbocsátási támogatásra jogosult, amely az AST 1 besorolási fokozat első fizetési fokozatába tartozó tisztviselők havi alapilletményének felel meg. A tisztviselő ugyanebben az időszakban a 67. cikkben előírt családi támogatásokra is jogosult. A háztartási támogatást a VII. melléklet 1. cikkével összhangban az AST 1 besorolási fokozatba tartozó tisztviselők havi alapilletménye alapján kell kiszámítani.

Amennyiben a tisztviselő az (1) és (2) bekezdésben említett eljárás megkezdését követően lemond, illetve ha teljes nyugdíj azonnali folyósítására jogosult, a támogatást nem kell kifizetni. Amennyiben nemzeti rendszerben munkanélküli ellátásra jogosult, ennek összegét a fenti támogatásból le kell vonni.

(6) A (5) bekezdésben említett kifizetéseket a következő időszakokban kell folyósítani:

a) három hónapig, ha a tisztviselő az elbocsátó határozat meghozataláig öt évnél kevesebb szolgálati időt teljesített;

b) hat hónapig, ha a tisztviselő legalább öt év, de tíz évnél kevesebb szolgálati időt teljesített;

c) kilenc hónapig, ha a tisztviselő legalább tíz év, de húsz évnél kevesebb szolgálati időt teljesített;

d) 12 hónapig, ha a tisztviselő legalább 20 év szolgálati időt teljesített.

(7) Az alkalmatlanság miatt visszaminősített tisztviselő hat év elteltével kérelmezheti az ezen intézkedésre vonatkozó valamennyi utalás törlését személyi aktájából.

(8) A tisztviselő – saját kezdeményezésére – az eljárás során felmerülő ésszerű költségeinek megtérítésére jogosult, beleértve a védelmét ellátó, nem az intézményhez tartozó tanácsadónak fizetendő díjat, amennyiben az e cikkben előírt eljárás a tisztviselő elbocsátását vagy visszaminősítését kimondó határozat nélkül zárul.

▼B







5. Szakasz

NYUGDÍJAZÁS

▼M131

52. cikk

Az 50. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a tisztviselőt nyugdíjazni kell:

a) vagy automatikusan, azon hónap utolsó napján, amelyben 66. életévét betölti, vagy

b) saját kérésére azon hónap utolsó napján, amelyre vonatkozóan a kérelmet benyújtotta, ha az érintett a VIII. melléklet 9. cikkének megfelelően eleget tesz az azonnali nyugdíjfizetés követelményeinek, és elérte a nyugdíjkorhatárt, vagy életkora 58 év és a nyugdíjkorhatár közé esik. A 48. cikk második bekezdésének második mondatát analógia útján kell alkalmazni.

A tisztviselő azonban saját kérésére, és amennyiben azt a kinevezésre jogosult hatóság a szolgálat érdekében indokoltnak találja, 67 éves koráig, vagy kivételes esetben 70 éves koráig tovább dolgozhat, amely esetben automatikusan nyugdíjazni kell azon hónap utolsó napján, amelyben az említett kort betölti.

Amennyiben a kinevezésre jogosult hatóság úgy határoz, hogy engedélyezi a tisztviselő számára, hogy 66 éves kora után is szolgálatban maradjon, ez az engedély legfeljebb egyéves időtartamra szólhat. Ez az időtartam a tisztviselő kérésére megújítható.

▼B

53. cikk

Azon tisztviselőt, akivel kapcsolatban a rokkantsági bizottság úgy találja, hogy alkalmazni kell a 78. cikk rendelkezéseit, ►M62 azon hónap utolsó napján, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság megállapítja a feladatainak ellátására való tartós alkalmatlanságot, automatikusan nyugdíjazni kell. ◄







6. Szakasz

TISZTELETBELI RANG

54. cikk

A tisztviselő a kinevezésre jogosult hatóság határozata alapján szolgálati jogviszonyának megszűnésekor saját ►M112 besorolási fokozatában vagy a következő, magasabb besorolási fokozatban ◄ tiszteletbeli rangot kaphat.

Az ilyen tiszteletbeli ranghoz semmiféle anyagi előny nem kapcsolódik.







IV. CÍM

A TISZTVISELŐK MUNKAFELTÉTELEI







1. FEJEZET

Munkaidő

55. cikk

►M131 (1) ◄ Az aktív foglalkoztatásban álló tisztviselőknek mindenkor az intézményük rendelkezésére kell állniuk.

►M131 (2) ◄ ►M131 A rendes munkaidő heti 40–42 óra között lehet, a napi munkaidőt a kinevezésre jogosult hatóság határozza meg. ◄ Ugyanezen kereteken belül a kinevezésre jogosult hatóság a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározhatja az egyes feladatokkal megbízott egyes tisztviselői csoportok munkaidőrendjét.

►M22

Ezenkívül a tisztviselő ►M31 ————— ◄ szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt kötelezhető arra, hogy munkahelyén vagy otthonában a rendes munkaidején túl készenléti szolgálatban álljon. ►M131 Az egyes intézmények kinevezésre jogosult hatóságai az e bekezdés alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően állapítják meg. ◄

◄

▼M131

(4) Az egyes intézmények kinevezésre jogosult hatóságai rugalmas munkaidőt vezethetnek be. Rugalmas munkaidő esetén az AD/AST 9 vagy magasabb besorolási fokozatban lévő tisztviselők számára teljes munkanapokat nem lehet kiadni. A rugalmas munkaidő nem alkalmazandó azon tisztviselők tekintetében, akikre vonatkozik a 44. cikk második bekezdése. Ezek a tisztviselők felettesükkel egyeztetve osztják be munkaidejüket.

▼M112

55a. cikk

(1) A tisztviselő engedélyt kérhet arra, hogy részmunkaidőben dolgozzon.

A kinevezésre jogosult hatóság engedélyezheti a részmunkaidős munkavégzést, amennyiben úgy véli, hogy az összeegyeztethető az intézmény érdekeivel.

▼M131

(2) A tisztviselő a következő esetekben jogosult az ilyen engedélyre:

a) 9 évesnél fiatalabb eltartott gyermek gondozása érdekében,

b) 9 és 12 év közötti eltartott gyermek gondozása érdekében, ha a munkaidő csökkentése nem haladja meg a rendes munkaidő 20 %-át,

c) eltartott gyermek gondozása érdekében – a gyermek 14 éves koráig –, ha a tisztviselő egyedülálló szülő,

d) súlyos nehézségek esetében eltartott gyermek gondozása érdekében annak 14 éves koráig, ha a munkaidő csökkentése nem haladja meg a rendes munkaidő 5 %-át. Ilyen esetben a IVa. melléklet 3. cikkének első két bekezdése nem alkalmazandó. Amennyiben mindkét szülő az Unió szolgálatában áll, csak az egyikük jogosult ilyen csökkentésre,

e) súlyosan beteg vagy fogyatékos házastársának, lemenő vagy felmenő ági rokonának vagy testvérének gondozása érdekében,

f) továbbképzésben való részvétel céljából, vagy

g) a nyugdíjkorhatár elérése előtti három év során, de az 58. életév betöltése előtt nem.

Amennyiben továbbképzésben való részvétel céljából vagy a nyugdíjkorhatár betöltése előtti három év során, de nem az 58. életév betöltése előtt kérelmezik a részmunkaidős munkavégzés engedélyezését, a kinevezésre jogosult hatóság csak kivételes körülmények esetén és a szolgálathoz kapcsolódó, kiemelkedő okok miatt utasíthatja vissza az engedélyt, vagy halaszthatja el hatálybalépésének napját.

Amennyiben az ilyen engedélyre való jogosultságot súlyosan beteg vagy fogyatékos házastárs, lemenő vagy felmenő ági rokon vagy testvér gondozása érdekében, illetve továbbképzésben való részvétel céljából veszik igénybe, az ilyen időszakok összege a tisztviselő pályafutása során nem haladhatja meg az öt évet.

▼M112

(3) A kinevezésre jogosult hatóság 60 napon belül válaszolhat a tisztviselő kérelmére.

(4) A részmunkaidős munkavégzésre és az engedély megadására vonatkozó eljárásra irányadó szabályokat a IVa. melléklet állapítja meg.

▼M112

55b. cikk

A tisztviselő engedélyt kérhet arra, hogy megosztott foglalkoztatás formájában a kinevezésre jogosult hatóság által az e célra meghatározott beosztásban félmunkaidőben dolgozzon. A megosztott foglalkoztatással történő félmunkaidős munkavégzés engedélyezésére nem vonatkozik időbeli korlátozás. A kinevezésre jogosult hatóság azonban az engedélyt a szolgálat érdekében a tisztviselő hat hónapos előzetes értesítésével visszavonhatja. A kinevezésre jogosult hatóság az érintett tisztviselő kérelmére és legalább hat hónapos előzetes értesítéssel hasonlóképpen visszavonhatja az engedélyt. Ebben az esetben a tisztviselőt másik beosztásba lehet áthelyezni.

Az 59a. cikket és – a (2) bekezdés harmadik mondata kivételével – a IVa. melléklet 3. cikkét kell alkalmazni.

A kinevezésre jogosult hatóság megállapíthatja az e cikk alkalmazására vonatkozó részle