01999R2157 — HU — 06.12.2017 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:

Helyesbítette:

▼B

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 2157/1999/EK RENDELETE

(1999. szeptember 23.)

az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről

(EKB/1999/4)

▼M3

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az „illetékes nemzeti központi bank” annak a tagállamnak a nemzeti központi bankja, amelynek joghatósága alá tartozó területen az állítólagos jogsértésre sor került, illetve a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerek területére vonatkozó jogsértések esetén az az eurorendszerhez tartozó központi bank, amelyet a 795/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/28) ( 1 ) 2. cikkének 5. pontja értelmében vett hatáskörrel rendelkező hatóságként azonosítottak. Az egyéb használt fogalmak a 2532/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott jelentéssel bírnak.

▼C1

1a. cikk

Hatály

Ez a rendelet csak az EKB által a nem felügyeleti vonatkozású központi banki feladatai ellátása során kiróható közigazgatási szankciókra alkalmazandó. Nem alkalmazandó az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása során kiróható szankciókra.

▼M2

1b. cikk

Független vizsgálati egység

▼M3

(1) Annak eldöntése céljára, hogy jogsértési eljárást kezdeményezzen-e a 2. cikk alapján, és gyakorolja-e a 3. cikkben rögzített hatáskörét, az EKB belső független vizsgálati egységet (a továbbiakban: vizsgálati egység) hoz létre, amely vizsgáló tisztviselőkből áll, akik vizsgálati feladataikat az Igazgatóságtól és a Kormányzótanácstól függetlenül látják el, és az Igazgatóság és a Kormányzótanács tanácskozásain nem vesznek részt. A vizsgálati egység a releváns ismeretek, készségek és tapasztalatok széles körével rendelkező vizsgáló tisztviselőkből áll.

▼M3

(1a) A 795/2014/EU rendelet (EKB/2014/28) megsértése eseteinek kivizsgálására az EKB vizsgáló tisztviselőként az alábbiakat jelölheti ki: i. az EKB alkalmazottait vagy valamely tagállam nemzeti központi bankjának alkalmazottait, amennyiben a kijelölést az érintett nemzeti központi bank elfogadja; vagy ii. megfelelő megbízatás alapján eljáró külső szakértőket. Az EKB vizsgáló tisztviselőként nem jelölheti ki a Piaci Infrastruktúrák és Pénzforgalmi Bizottság tagjait, vagy az EKB vagy valamely tagállam nemzeti központi bankjának azon alkalmazottait, akik közvetlenül részt vettek azon értékelési csoport tevékenységében, amely a jogsértést vagy a jogsértés gyanúját megalapozó okokat azonosító eredi felvigyázási értékelést végezte.

▼C1

(2) Amennyiben az EKB úgy ítéli meg, hogy okkal feltételezhető, hogy egy vagy több jogsértést követnek vagy követtek el, az ügyet az Igazgatóság elé utalja.

(3) Amennyiben az Igazgatóság úgy ítéli meg, hogy az alkalmazandó szankció meghaladhatja a 10. cikk (1) bekezdésében előírt határt, a 10. cikkben rögzített egyszerűsített eljárás nem alkalmazandó, és az Igazgatóság az ügyet a vizsgálati egység elé utalja. A vizsgálati egység határoz arról, hogy jogsértési eljárást kezdeményez-e.

(4) A 2–4. cikkben, az 5. cikk (1)–(3) bekezdésében és a 6. cikkben szereplő, az EKB-ra való hivatkozást az EKB vizsgálati egységére, vagy – amennyiben a 10. cikk szerinti egyszerűsített eljárás alkalmazandó – az Igazgatóságra való hivatkozásként kell értelmezni.

(5) E cikk rendelkezései nem érintik az illetékes nemzeti központi bank arra vonatkozó hatáskörét, hogy e rendelettel összhangban jogsértési eljárást kezdeményezzen és vizsgálatot folytasson le.

▼B

2. cikk

Jogsértési eljárás kezdeményezése

▼M2

(1) Egy bizonyos vállalkozással szemben ugyanazon tényállás alapján csak egy jogsértési eljárás kezdeményezhető. Ennek megfelelően sem az EKB, sem az illetékes nemzeti központi bank nem dönthet jogsértési eljárás kezdeményezéséről, illetve annak mellőzéséről mindaddig, amíg kölcsönösen nem tájékoztatták egymást, illetve nem egyeztettek egymással.

▼B

(2) A jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatala előtt az EKB és/vagy az illetékes nemzeti központi bank tájékoztatást kérhet az érintett vállalkozástól az állítólagos jogsértéssel kapcsolatban.

▼M2

(3) Az EKB vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank megkeresés alapján jogosult segítséget nyújtani egymásnak és együttműködni egymással a jogsértési eljárás lefolytatásában, különös tekintettel a tárgyhoz tartozónak ítélt információk átadására.

▼B

(4) Amennyiben az érintett felek nem kötnek ettől eltérő megállapodást, az EKB vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank és az érintett vállalkozás az állítólagos jogsértés helye szerint illetékes tagállamnak a Közösségben hivatalosan elfogadott nyelvén (vagy valamely hivatalos nyelvén) állnak egymással kapcsolatban.

3. cikk

Az EKB és az illetékes nemzeti központi bank hatásköre

(1) A tanácsi rendelet által az EKB és az illetékes nemzeti központi bank számára megállapított vizsgálati jogosítványok körébe az állítólagos jogsértésre vonatkozó adatok gyűjtése érdekében beletartozik az összes kapcsolódó információ felkutatására vonatkozó jog, illetve az érintett vállalkozás előzetes értesítése nélkül végzett adatgyűjtéshez való jog.

(2) Az EKB munkatársai, illetve adott esetben az illetékes nemzeti központi bank alkalmazottai, akik a vonatkozó belső szabályok értelmében jogosultak adatokat gyűjteni az érintett vállalkozás létesítményeiben, kizárólag a vonatkozó belső szabályokkal összhangban kiállított, hivatalos írásbeli meghatalmazás bemutatását követően gyakorolhatják ezen jogkörüket.

(3) Az EKB vagy az illetékes nemzeti központi bank jogosítványai alapján az érintett vállalkozáshoz intézett bármely megkeresésben meg kell határozni a vizsgálódás tárgyát és célját.

4. cikk

Segítségnyújtás a tagállamok hatóságai részéről

(1) Az EKB, illetve adott esetben az illetékes nemzeti központi bank elővigyázatossági intézkedésként igénybe veheti a tagállamok hatóságainak segítségét.

(2) A vizsgálatok szükségességének felmérése során a tagállam hatóságai nem helyettesíthetik sem az EKB-t, sem az illetékes nemzeti központi bankot.

5. cikk

Kifogásokról szóló értesítések

(1) Az EKB vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank a szankció kirovására vonatkozó határozat meghozatalát megelőzően írásban értesíti az érintett vállalkozást a lefolytatott vizsgálat tényszerű eredményeiről, valamint az érintett vállalkozással szemben felmerült kifogásokról.

(2) Az EKB vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank kifogásainak bejelentésekor meghatároz egy határidőt, amelyen belül az érintett vállalkozás írásban tájékoztathatja az EKB-t vagy az illetékes nemzeti központi bankot a felmerült kifogásokkal kapcsolatos véleményéről, anélkül, hogy ezzel kizárná ugyanezen álláspontjának egy szóbeli meghallgatás keretében történő kifejtését, amennyiben írásban benyújtott megjegyzéseiben szóbeli meghallgatásért folyamodik. Ez a határidő nem lehet kevesebb 30 munkanapnál, amely időtartam az (1) bekezdésben említett értesítés átvételének időpontjától veszi kezdetét.

(3) Az érintett vállalkozás válaszának átvételét követően az EKB vagy az illetékes nemzeti központi bank határoz további vizsgálatok szükségességéről az esetleg függőben maradt kérdések megválaszolása végett. Az érintett vállalkozás csak abban az esetben kap újabb, a kifogásokat tartalmazó értesítést az (1) bekezdés szerint, ha az EKB vagy az illetékes nemzeti központi bank által lefolytatott további vizsgálatok során az érintett vállalkozás ellen új tények figyelembe vétele válik szükségessé, vagy változás következik be a vitatott jogsértést alátámasztó bizonyítékokat illetően.

(4) Az EKB a szankciók kirovásáról szóló határozatában csak azokat a kifogásokat veheti figyelembe, amelyeket az (1) bekezdésben meghatározott módon jelentettek be, és amelyek tekintetében az érintett vállalkozás lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

6. cikk

Az érintett vállalkozás jogai és kötelezettségei

(1) Az érintett vállalkozás a jogsértési eljárás vizsgálati szakaszában együttműködik az EKB-val, illetve az illetékes nemzeti központi bankkal. Az érintett vállalkozás nevezetesen jogosult bármely dokumentum, könyv vagy nyilvántartás, illetve ezek másolatai vagy kivonatai benyújtására, továbbá azok írásbeli vagy szóbeli értelmezésére.

(2) Amennyiben az érintett vállalkozás figyelmen kívül hagyja az EKB vagy az illetékes nemzeti központi bank által a jogsértési eljárás során, jogosítványaik gyakorlása révén az érintett vállalkozás számára megállapított kötelezettségeket, azoknak nem tesz eleget, illetőleg azokat nem teljesíti, az kellő alapot szolgáltathat ahhoz, hogy ennek a rendeletnek megfelelően jogsértési eljárást kezdeményezzenek ellene, és adott időszakra vonatkozó bírság megfizetésére kötelezzék.

(3) Az érintett vállalkozás a jogsértési eljárás során jogi képviseletre jogosult.

(4) Az érintett vállalkozás, miután átvette az 5. cikk (1) bekezdésében említett értesítést, betekinthet azokba az EKB vagy az illetékes nemzeti központi bank által összeállított és összegyűjtött dokumentumokba és egyéb anyagokba, amelyek megalapozzák az állítólagos jogsértés bizonyítását.

(5) Amennyiben az érintett vállalkozás írásbeli beadványaiban szóbeli meghallgatásért folyamodik, az EKB vagy az illetékes nemzeti központi bank által erre a célra kijelölt személyek egy előre meghatározott időpontban lefolytatják a meghallgatást. A szóbeli meghallgatásra az EKB, illetve az illetékes nemzeti központi bank hivatalos helyiségeiben kerül sor. A szóbeli meghallgatás nem nyilvános. A személyeket külön-külön vagy a megidézett más személyek jelenlétében hallgatják meg. Az érintett vállalkozás bizonyos ésszerű korlátozásokkal javasolhatja, hogy az EKB vagy az illetékes hatóság meghallgasson olyan személyeket, akik bármilyen vonatkozásban megerősíthetik írásban beadott észrevételeit.

(6) A meghallgatott személyek nyilatkozatának lényegét jegyzőkönyvben rögzítik, amelyet az egyes meghallgatott személyek kötelesek elolvasni és – kizárólag saját kijelentéseik vonatkozásában – jóváhagyólag aláírni.

(7) Az EKB, illetve az illetékes nemzeti központi bank tértivevényes ajánlott postai küldeményként vagy személyre szóló kézbesítés esetén átvételi elismervény kíséretében továbbítja a bejelentett címekre az összes információt és a szóbeli meghallgatásokra történő meghívásokat.

7. cikk

A jogsértési eljárás bizalmas jellege

(1) A jogsértési eljárások során tiszteletben kell tartani a bizalmas kezelésre és a szakmai titoktartásra vonatkozó elveket.

(2) A 6. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, az érintett vállalkozás nem férhet hozzá az EKB, illetve az illetékes nemzeti központi bank birtokában lévő olyan dokumentumokhoz vagy más anyagokhoz, amelyek harmadik személyek vagy az EKB, illetve az illetékes nemzeti központi bank vonatkozásában bizalmas természetűnek minősülnek. Ezek különösen az egyéb vállalkozások üzleti érdekeire vonatkozó dokumentumok vagy egyéb anyagok, vagy az EKB, az illetékes nemzeti központi bank, egyéb közösségi intézmények és testületek vagy más nemzeti központi bankok belső dokumentumai, többek között feljegyzések, tervezetek vagy egyéb munkairatok lehetnek.

▼M2

7a. cikk

Javaslat benyújtása az Igazgatósághoz

(1) Ha a vizsgálati egység vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank a jogsértési eljárás befejezése után úgy ítéli meg, hogy szankciót kell kiróni az érintett vállalkozásra, javaslatot nyújt be az Igazgatósághoz, amelyben megállapítja, hogy az érintett vállalkozás jogsértést követett el, és meghatározza a kiróható szankció összegét.

(2) A vizsgálati egység vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank a javaslatát csak olyan tényekre és kifogásokra alapozza, amelyek vonatkozásában az érintett vállalkozásnak lehetősége volt észrevételek megtételére.

(3) Ha az Igazgatóság úgy ítéli meg, hogy a vizsgálati egység vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank által benyújtott ügyirat hiányos, indokolt hiánypótlási kérelem kíséretében visszaküldheti az ügyiratot a vizsgálati egységhez vagy az illetékes nemzeti központi bankhoz.

(4) Ha az Igazgatóság a teljes ügyirat alapján egyetért a vizsgálati egységnek vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi banknak az érintett vállalkozásra szankció kirovására irányuló javaslatával, úgy a vizsgálati egység vagy az illetékes nemzeti központi bank által benyújtott javaslattal összhangban álló határozatot hoz.

(5) Ha az Igazgatóság a teljes ügyirat alapján úgy ítéli meg, hogy a vizsgálati egység vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank javaslatában ismertetett tényállás nem jelent elegendő bizonyítékot a jogsértésre vonatkozóan, az Igazgatóság az ügyet lezáró határozatot hozhat.

(6) Ha az Igazgatóság a teljes ügyirat alapján egyetért a vizsgálati egység vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank javaslatában szereplő azon megállapítással, hogy az érintett vállalkozás jogsértést követett el, de nem ért egyet a javasolt szankcióval, határozatot hoz, amelyben meghatározza az általa helyénvalónak tekintett szankciót.

(7) Ha az Igazgatóság a teljes ügyirat alapján nem ért egyet a vizsgálati egység vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank javaslatával, de megállapítja, hogy az érintett vállalkozás egy másik jogsértést követett el vagy a vizsgálati egység vagy adott esetben az illetékes nemzeti központi bank javaslata más tényálláson alapul, írásban értesíti az érintett vállalkozást megállapításairól és az érintett vállalkozással szemben felhozott kifogásokról.

(8) Az Igazgatóság határozatot hoz, amelyben megállapítja, hogy az érintett vállalkozás elkövette-e a jogsértést és meghatározza az esetlegesen kirovandó szankciót. Az Igazgatóság által hozott határozat csak olyan tényekre és kifogásokra alapítható, amelyek vonatkozásában az érintett vállalkozásnak lehetősége volt észrevételek megtételére.

▼B

8. cikk

A határozatok felülvizsgálata az EKB Kormányzótanácsa által

(1) Az EKB Kormányzótanácsa felkérheti az érintett vállalkozást, az EKB Igazgatóságát és/vagy az illetékes nemzeti központi bankot, hogy szolgáltassanak további információkat az EKB Igazgatósága által hozott határozat felülvizsgálatához.

(2) Az EKB Kormányzótanácsa rögzít egy határidőt, amelyen belül meg kell küldeni az említett információkat, ez azonban nem lehet kevesebb 10 munkanapnál.

▼M3

(3) A felülvizsgálat eredményeként a Kormányzótanács:

c) hatályon kívül helyezheti az Igazgatóság határozatát.

▼B

9. cikk

A határozat végrehajtása

(1) A szankció kirovására vonatkozó határozat jogerőssé válását követően, az EKB Kormányzótanácsa az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságokkal folytatott egyeztetéseket követően határozhat arról, hogy közzé kívánja-e tenni a határozatot, illetve a kapcsolódó információkat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában. A közzétételre vonatkozó határozatban tekintettel kell lenni az érintett vállalkozás üzleti érdekei védelméhez fűződő jogos érdekeire, valamint az egyéb egyéni érdekekre.

(2) Az EKB határozatában meghatározza a kiszabott pénzbírság megfizetésének módját.

(3) Az EKB felkérheti a szankciók végrehajtása tekintetében hatáskörrel rendelkező tagállam nemzeti központi bankját, hogy hozza meg az ehhez szükséges intézkedéseket.

(4) A nemzeti központi bankok jelentik az EKB-nak a szankció végrehajtását.

▼M1

(5) Az érintett nemzeti központi bank, illetve adott esetben az EKB a szankció alkalmazásával és foganatosításával kapcsolatos összes információt egy aktában köteles tárolni, amelyet a szankció alkalmazására vonatkozó határozat jogerőssé válását követően legalább öt éven keresztül köteles megőrizni. Az illetékes nemzeti központi bank továbbítja az EKB részére a birtokában lévő és a jogsértéssel kapcsolatos eljárásra vonatkozó összes eredeti dokumentáció és anyag másolatát.

▼B

10. cikk

Kisebb jelentőségű jogsértések esetén alkalmazandó egyszerűsített eljárás

(1) Kisebb jelentőségű jogsértés esetében az EKB Igazgatósága határozhat úgy, hogy egyszerűsített jogsértési eljárást alkalmaz. Az ilyen eljárás során kiszabásra kerülő pénzbírság összege nem haladhatja meg a 25 000 eurót.

(2) Az egyszerűsített eljárás az alábbi lépésekből áll:

c) az értesítésnek tájékoztatnia kell az érintett vállalkozást arról a tényről, hogy egyszerűsített eljárás alkalmazására kerül sor, és hogy a vállalkozás az értesítés átvételét követően 10 munkanapon belül emelhet kifogást az eljárással szemben; továbbá

d) amennyiben a fenti c) pontban meghatározott határidő lejárta előtt kifogást emelnek, a jogsértési eljárást megkezdettnek kell tekinteni, és a meghallgatási jog érvényesítésére megállapított 30 munkanapos határidő a fenti c) bekezdésben említett határidő lejártával veszi kezdetét. Amennyiben a fenti c) bekezdésben említett határidő lejárta előtt nem emelnek kifogást, az EKB Igazgatóságának a szankció kirovására vonatkozó határozata jogerőssé válik.