2008D0284 — HU — 24.01.2013 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

No

▼B

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. marcius 6.)

a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer energiaellátás alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokról

(az értesítés a C(2008) 807. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/284/EK)

Az energiaellátás alrendszerre vonatkozó első ÁME 2002-ben lépett hatályba. A meglévő szerződéses kötelezettségek miatt az új energiaellátás alrendszerek vagy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek, illetve azok felújítása és korszerűsítése az első ÁME rendelkezései szerinti megfelelőségi értékelés tárgyát képezik. Továbbá, az első ÁME-t kell alkalmazni az alrendszer elemeinek, valamint az első ÁME szerint engedélyezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek karbantartására, illetve a karbantartással összefüggő cserékre. Így a 2002/733/EK határozat hatásai hatályban maradnak az e határozat mellékletében szereplő ÁME-val összhangban engedélyezett projektek karbantartására és az új vonalak építésére és meglévő vonalak felújítására vagy korszerűsítésére irányuló projektekre vonatkozóan, melyek fejlesztése előrehaladott állapotban van vagy melyek az e határozat bejelentése idején végrehajtás alatt álló szerződések tárgyát képezik. Az első ÁME és az e határozathoz mellékelt új ÁME alkalmazási köre közötti különbség meghatározása érdekében a tagállamok az e határozat alkalmazásának kezdő napjától számított hat hónapon belül értesítést küldenek azon alrendszerek és kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek jegyzékéről, melyekre az első ÁME-t továbbra is alkalmazni kell.

A 96/48/EK irányelv 2. cikke c) pontjának és II. mellékletének megfelelően a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszert strukturális vagy funkcionális alrendszerekre osztják fel, ideértve az energiaellátás alrendszert is.

1. cikk

A Bizottság elfogadja a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer energiaellátás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokat (ÁME).

Az ÁME-t e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ezen ÁME-t kell alkalmazni a 96/48/EK irányelv I. mellékletében meghatározott nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer új, korszerűsített vagy felújított infrastruktúrájára.

3. cikk

(1) Az ÁME L. mellékletben „nyitott kérdés”-ként felsorolt pontok tekintetében a 96/48/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a kölcsönös átjárhatóság felülvizsgálatával kapcsolatban teljesítendő feltételek a tagállamokban használatos alkalmazandó azon műszaki szabályokat jelentik, amelyek a határozatban szabályozott alrendszerek üzembe helyezését engedélyezik.

(2) Az e határozatról szóló értesítést követő hat hónapon belül minden tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a következőkről:

c) az említett megfelelőségértékelési és ellenőrzési eljárások végrehajtására kijelölt szervezetek.

4. cikk

Az ÁME 7. fejezetében „különleges esetekként” felsorolt pontok tekintetében a megfelelőségértékelési eljárások a tagállamokban alkalmazott eljárások. Az e határozatról szóló értesítést követő hat hónapon belül minden tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a következőkről:

5. cikk

Az ÁME figyelembe vesz egy olyan átmeneti időszakot, melynek során a megfelelőségértékelés és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tanúsítása az alrendszer részeként elvégezhető. Ezen időszak alatt a tagállamok értesítik a Bizottságot arról, hogy mely kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet értékeltek ilyen módon annak érdekében, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek piaca jobban nyomon követhető legyen, valamint azokról a megtett lépésekről, melyek ezt elősegítik.

6. cikk

A 2002/733/EK határozat hatályát veszti. A határozat rendelkezései azonban továbbra is alkalmazandók az e határozat mellékletében szereplő ÁME-vel összhangban engedélyezett projektek karbantartására és az új vonalak építésére, és meglévő vonalak felújítására vagy korszerűsítésére irányuló projektekre vonatkozóan, melyek fejlesztése előrehaladott állapotban van vagy melyek az e határozat bejelentése idején végrehajtás alatt álló szerződések tárgyát képezik.

Az e határozat alkalmazásának kezdő napjától számított hat hónapon belül meg kell küldeni a Bizottság részére azon alrendszerek és kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek jegyzékét, melyekre a 2002/733/EK határozat rendelkezéseit továbbra is alkalmazni kell.

7. cikk

A csatolt ÁME hatálybalépését követő hat hónapon belül a tagállamok értesítik a Bizottságot a következő típusú megállapodásokról:

c) egy vagy több tagállam és legalább egy harmadik ország közötti, illetve a tagállamok egy vagy több vasúti társasága vagy pályahálózat-működtetője és valamely harmadik ország legalább egy vasúti társasága vagy pályahálózat-működtetője között létrejött olyan nemzetközi megállapodások, amelyek jelentős szintű helyi vagy regionális kölcsönös átjárhatóságot eredményeznek.

8. cikk

Ezt a határozatot 2008. október 1-jétől kell alkalmazni.

9. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

MELLÉKLET

96/48/EK IRÁNYELV – A NAGYSEBESSÉGŰ TRANSZEURÓPAI VASÚTI RENDSZER KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGA

AZ ÁTJÁRHATÓSÁGI MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

Energiaellátás alrendszer

C. MELLÉKLET:

C. modul: Típusnak való megfelelőség

1. BEVEZETÉS

1.1. Műszaki hatály

Ezen ÁME a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer energiaellátás alrendszerére vonatkozik. Az energiaellátás alrendszer egyike a 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv II. mellékletének (1) pontjában felsorolt alrendszereknek.

Az irányelv I. melléklete szerint az alábbiak tartoznak a nagysebességű vonalak közé:

Ezen ÁME ezeket a vonalakat I., II., illetve III. kategóriájúként osztályozza.

1.2. Területi hatály

Ezen ÁME területi hatálya a 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv I. mellékletében található leírás szerinti nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerre terjed ki.

Különösen a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, a 884/2004/EK határozattal módosított 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban, illetve annak 21. cikkében előírt felülvizsgálat következtében frissített újabb változatokban leírt transzeurópai vasúti hálózat vonalaira kell hivatkozni.

1.3. Ezen ÁME tartalma

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban ezen ÁME:

c) megállapítja az alrendszer és annak más alrendszerekkel való kapcsolódási pontjai által teljesítendő működési és műszaki előírásokat (4. fejezet);

Az irányelv 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban valamennyi ÁME esetében rendelkezni lehet különleges esetekről; ezek a 7. fejezetben találhatók.

Továbbá ezen ÁME a 4. fejezetben megállapítja a fenti 1.1. és 1.2. bekezdésben jelzett hatályra vonatkozó üzemeltetési és karbantartási szabályokat.

2. AZ ALRENDSZER FOGALOMMEGHATÁROZÁSA ÉS HATÁLYA

2.1. Hatály

Az energiaellátásra vonatkozó ÁME meghatározza a nagysebességű transzeurópai vasúti hálózat kölcsönös átjárhatóságának biztosításához szükséges követelményeket. Ezen ÁME az energiaellátás alrendszer pályamenti részére és a karbantartás alrendszernek az energiaellátás alrendszer pályamenti részével kapcsolatos elemeire vonatkozik. A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer energiaellátás alrendszere tartalmazza mindazokat a helyhez kötött létesítményeket, amelyek – az alapvető követelmények tekintetében – a villamos vontatójármű nagyfeszültségű egyfázisú vagy háromfázisú hálózatról történő energiaellátásához szükségesek.

Az energiaellátás alrendszer szintén tartalmazza az áramszedő és a felsővezeték kölcsönhatásának meghatározását és minőségi feltételeit.

Az energiaellátás alrendszer a következőkből áll:

— felsővezeték-rendszer: e rendszer osztja el az elektromos energiát a pályán haladó villamos vontatójárművek részére és adja át azt a villamos vontatójárműveknek áramszedők útján. A felsővezeték-rendszer fel van szerelve kézi vagy távműködtetésű szakaszolókkal, amelyekre azért van szükség, hogy felsővezeték-rendszer szakaszokat vagy csoportokat válasszon le, az üzemi szükségszerűségtől függően. A szárnyvonalak is a felsővezeték-rendszerhez tartoznak;

Az áramszedő továbbítja az elektromos energiát a felsővezeték-rendszertől ahhoz a villamos vontatójárműhöz, amelyre fel van szerelve. Az áramszedő a villamos vontatójármű részét képezi és azzal együtt helyezik üzembe, ezért a nagysebességű járművekre vonatkozó ÁME hatálya alá tartozik. Az áramszedő és a felsővezeték kölcsönhatását ezen ÁME részletezi.

2.2. Az alrendszer meghatározása

2.2.1. Villamosenergia-ellátó rendszer

Mint bármely elektromos készülék, a villamos vontatójármű olyan kialakítású legyen, hogy megfelelően működjön a csatlakozóira – azaz az áramszedő(k)re és kerekekre – csatlakoztatott névleges árammal és névleges frekvencián. A villamos vontatójármű tervezett teljesítményének a szavatolásához ezeknek a paramétereknek a változásait és határértékeit meg kell határozni.

A nagysebességű vonatok ennek megfelelően nagy teljesítményt igényelnek. Annak érdekében, hogy a villamos vontatójárművet az ellenálláson fellépő minimális veszteséggel lehessen energiával ellátni, az energiaellátás feszültségének magasnak, az áramerősségnek pedig (ennek megfelelően) alacsonyabbnak kell lennie. Az energiaellátó rendszert úgy kell megtervezni, hogy minden villamos vontatójármű a szükséges teljesítménnyel legyen táplálva. Ezért az egyes villamos vontatójárművek energiafogyasztása és az üzemeltetés menetrendje fontos tényezők a teljesítmény szempontjából.

A korszerű villamos vontatójárművek gyakran visszatápláló fékrendszerrel vannak ellátva, amely energiát táplál vissza az energiaellátó rendszerbe a teljes energiafogyasztás csökkentése érdekében. Az energiaellátó rendszert ezért úgy kell megtervezni, hogy fogadni tudja a visszatápláló fékezés energiáját is.

Bármely elektromos rendszerben rövidzárlat és más hibaállapotok fordulhatnak elő. A villamosenergia-ellátó rendszert úgy kell kialakítani, hogy az alrendszer vezérlése azonnal érzékelje ezeket a hibákat, és intézkedéseket kezdeményezzen a rövidzárlati áram megszüntetésére és az áramkör hibás részének a leválasztására. Az ilyen események után a villamosenergia-ellátó rendszernek a lehető legrövidebb időn belül képesnek kell lennie minden berendezés tápenergia-ellátásának a helyreállítására és az üzemeltetés folytatására.

2.2.2. A felsővezetékek és áramszedők geometriai adatai

A felsővezetékek és az áramszedők geometriai adatainak összeegyeztethetősége az átjárhatóság fontos szempontja. A geometriai egymásra hatást illetően elő kell írnia a munkavezeték magasságát a sínek felett, az oldalirányú elmozdulást szélcsendben és szélnyomás hatására, valamint a sarunyomást. Az áramszedőfej geometriája szintén alapvető a helyes kölcsönhatás szavatolására a felsővezetékkel, figyelembe véve a járművek lengését.

2.2.3. A felsővezeték és áramszedő kölcsönhatása

A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer tervezett nagy sebessége esetén a felsővezeték és az áramszedő kölcsönhatása nagyon fontos szempont a megbízható energiaátvitel megvalósításában a vasúti berendezések és a környezet nemkívánatos zavarása nélkül. Ezt az kölcsönhatást főleg a következők határozzák meg:

2.2.4. A nagysebességű vonalak és más vonalak közötti átmenetek

Egy adott útvonal mentén különféle követelmények lehetnek érvényesek. A különböző követelményekkel bíró szakaszok közötti átmenet hatással van a tápenergia-ellátásra és a felsővezeték-rendszerre, ezért olyan szempont, amellyel az energiaellátásra vonatkozó ÁME-ben foglalkozni kell.

2.3. Kapcsolat más alrendszerekkel és az alrendszeren belül

2.3.1. Bevezetés

Az energiaellátás alrendszer kapcsolódik a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer más alrendszereihez a tervezett teljesítmény elérése érdekében. Ezekre a kapcsolatokra a kapcsolódási pontok és teljesítménykritériumok meghatározása kiterjed.

2.3.2. A villamosenergia-ellátó rendszerre vonatkozó kapcsolatok

2.3.3. A felsővezeték elemeire és az áramszedőkre vonatkozó kapcsolatok

2.3.4. A felsővezeték és az áramszedő egymásra hatására vonatkozó kapcsolatok

Az áramfelvétel minősége függ az üzemben levő áramszedők számától, a közöttük levő távolságtól és egyéb, a vontatóegységre jellemző részletektől. Az áramszedők elrendezése kapcsolódik az energiaellátás alrendszerhez.

2.3.5. A fázishatárokra és rendszerhatárokra vonatkozó kapcsolatok

3. ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

3.1. Általános tudnivalók

Ezen ÁME alkalmazásában az előírásoknak való megfelelés a következő helyeken található:

amit az alábbiak pozitív értékelési eredményei is tanúsítanak:

a 6. fejezetben található leírás szerint – biztosítja az ezen ÁME 3.2. és 3.3. pontjában említett vonatkozó alapvető követelmények teljesítését.

Ennek ellenére, ha az alapvető követelmények egy részére nemzeti szabályok vonatkoznak

miatt, az érintett tagállam felelőssége alatti eljárásokkal összhangban el kell végezni a vonatkozó megfelelőségértékelést.

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alapján a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek meg kell felelniük az irányelv III. mellékletének általános feltételeiben megállapított alapvető követelményeknek.

3.2. Az energiaellátás alrendszerre vonatkozó alapvető követelmények

Az alapvető követelmények a következőkre terjednek ki:

3.3. Az energiaellátás alrendszer sajátos szempontjai

3.3.1. Biztonság

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. melléklete értelmében a biztonságra vonatkozó alapvető követelmények a következők:

1.1.1. A biztonság szempontjából kritikus rendszerelemek és különösen a szerelvények mozgásában részt vevő rendszerelemek tervezésének, megépítésének vagy összeszerelésének, karbantartásának és ellenőrzésének olyannak kell lennie, hogy a hálózatra vonatkozóan előírt céloknak megfelelően – beleértve egyes korlátozott üzemmód által meghatározott helyzeteket is – garantálja a biztonságot.

Az 1.1.2. és 1.1.5. pontban említett szempontok nem vonatkoznak az energiaellátás alrendszerre.

A fenti 1.1.1., 1.1.3. és 1.1.4. pontban leírt alapvető követelmények teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.4., 4.2.7., 4.2.9–4.2.16., 4.2.18–4.2.25., 4.4.1., 4.4.2., 4.5. és 4.7.1–4.7.3. pontban meghatározott követelmények teljesüljenek, és az alkalmazott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleljenek az 5.4.1.1–5.4.1.5., 5.4.1.7–5.4.1.9. és 5.4.1.11. pontban meghatározott követelményeknek.

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. mellékletének megfelelő, a biztonságra vonatkozó következő alapvető követelménynek különös jelentősége van az energiaellátás alrendszerre nézve.

A fenti 2.2.1. pontban leírt alapvető követelmény teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.4–4.2.7., 4.2.18., 4.2.20–4.2.25., 4.4.1., 4.4.2., 4,5. és 4.7.1–4.7.4. pontban meghatározott követelmények teljesüljenek, és az alkalmazott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleljenek az 5.4.1.2., 5.4.1.3., 5.4.1.5. és 5.4.1.8–5.4.1.11. pontban meghatározott követelményeknek.

3.3.2. Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. melléklete értelmében az alapvető követelmények a megbízhatóság és rendelkezésre állás tekintetében a következők:

Az 1.2. pont szerinti alapvető követelmény teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert úgy kell karbantartani, hogy a 4.2.7., 4.2.18., 4.4.2. és 4.5. pontban megállapított követelmények teljesüljenek.

3.3.3. Egészségvédelem

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. melléklete értelmében az egészségvédelemre vonatkozó alapvető követelmények a következők:

Az 1.3.1. és 1.3.2. pont szerinti alapvető követelmények teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.11., 4.5. és 4.7.1–4.7.4. pontban megállapított követelmények teljesüljenek, és az alkalmazott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleljenek az 5.4.1.4. pontban meghatározott követelményeknek.

3.3.4. Környezetvédelem

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. melléklete értelmében a környezetvédelemre vonatkozó alapvető követelmények a következők:

Az 1.4.1., 1.4.2. és 1.4.3. pontban leírt alapvető követelmények teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.4–4.2.6., 4.2.8., 4.2.11., 4.2.16., 4.2.17., 4.2.21., 4.2.22., 4.2.24., 4.2.25. és 4.7.1–4.7.3. pontban meghatározott követelmények teljesüljenek, és az alkalmazott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleljenek az 5.4.1.2., 5.4.1.6., 5.4.1.7. és 5.4.1.9–5.4.1.11. pontban meghatározott követelményeknek.

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. mellékletének megfelelő, a környezetvédelemre vonatkozó következő alapvető követelménynek különös jelentősége van az energiaellátás alrendszerre nézve.

A 2.2.2. pontban leírt alapvető követelmény teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.6., 4.2.8., 4.2.12., 4.2.16. és 4.7.1–4.7.3. pontban meghatározott követelmények teljesüljenek, és az alkalmazott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleljenek az 5.4.1.2., 5.4.1.6. és 5.4.1.9–5.4.1.11. pontban meghatározott követelményeknek.

3.3.5. Műszaki összeegyeztethetőség

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. melléklete értelmében a műszaki összeegyeztethetőségre vonatkozó alapvető követelmények a következők:

A fenti 1.5. pontban leírt alapvető követelmény teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.1–4.2.4., 4.2.6., 4.2.9–4.2.25., 4.4.2., 4.5. és 4.7.1–4.7.3. pontban meghatározott követelmények teljesüljenek, és az alkalmazott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleljenek az 5.4.1.1–5.4.1.11. pontban meghatározott követelményeknek.

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. mellékletének megfelelő, a műszaki összeegyeztethetőségre vonatkozó következő alapvető követelménynek különös jelentősége van az energiaellátás alrendszerre nézve.

A 2.2.3. pontban leírt alapvető követelmény teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.1–4.2.4., 4.2.9., 4.2.11–4.2.22. és 4.5. pontban meghatározott követelmények teljesüljenek, és az alkalmazott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleljenek az 5.4.1.1–5.4.11. pontban meghatározott követelményeknek.

3.3.6. Karbantartás

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. melléklete értelmében a karbantartásra vonatkozó alapvető követelmények a következők:

A 2.5.3. pontban említett szempontok nem vonatkoznak az energiaellátás alrendszerre.

Az energiaellátás alrendszer esetében a karbantartást nem karbantartási központokban, hanem a vonalak mentén végzik. A karbantartást karbantartó egységek végzik, amelyekre a 2.5.1. és 2.5.2. pontban leírt követelmények vonatkoznak. A 2.5.1. és 2.5.2. pontban leírt alapvető követelmények teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemét úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.8., 4.5. és 4.7.4. pontban meghatározott követelmények teljesüljenek.

3.3.7. Üzemeltetés

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv III. melléklete értelmében az üzemeltetésre vonatkozó alapvető követelmények a következők:

Az energiaellátás alrendszer esetében a karbantartást nem karbantartási központokban, hanem a vonalak mentén végzik. A karbantartást karbantartó egységek végzik. A 2.7.1–2.7.3. pontban leírt alapvető követelmények teljesítése érdekében az energiaellátás alrendszert és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a 4.2.4., 42.21–23., 4.4.1., 4.4.2., 4.5., 4.6. és 4.7.1–4.7.4. pontban meghatározott követelmények teljesüljenek.

3.4. Az alapvető követelmények összefoglaló táblázata

Az alábbi 3.4. táblázat megjelöli az egyes alapvető követelményekre vonatkozó rendelkezéseket. Ahol az oszlopban X jelölés található, az adott alapvető követelményre vonatkozik a bal oldalon felsorolt rendelkezés.

4. AZ ALRENDSZER JELLEMZÉSE

4.1. Bevezetés

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv tárgyát képező nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer, amelynek része az energiaellátás alrendszer, olyan integrált rendszer, amelynek összeegyeztethetőségét igazolni kell. Ezt az összeegyeztethetőséget különösen az alrendszer műszaki előírásai, a felsőbb szintű rendszerhez való kapcsolódási pontjai és az üzemeltetési és karbantartási szabályok szempontjából kell ellenőrizni.

Az alrendszer funkcionális és műszaki előírásai és annak kapcsolódási pontjai, amelyek leírása a 4.2. és a 4.3. szakaszban találhatók, nem teszik kötelezővé meghatározott technológiák vagy műszaki megoldások alkalmazását, kivéve, ha ez szigorúan szükséges a nagysebességű transzeurópai vasúthálózat átjárhatóságához. Az átjárhatóság innovatív megoldásai azonban új előírásokat, illetve új vizsgálati módszereket tehetnek szükségessé. A műszaki újítás lehetővé tétele érdekében ezen előírások és vizsgálati módszerek kidolgozása a 6.1.2.3. és 6.2.2.2. szakaszban ismertetett folyamat szerint történik.

Figyelemmel az összes alkalmazható alapvető követelményre, az energiaellátás alrendszert a 4.2–4.8. pontban meghatározott előírások jellemzik.

A különleges esetek tekintetében lásd a 7.4. fejezetet; ahol EN-szabványokra történik utalás, az EN-en belül „nemzeti eltérések” vagy „különleges nemzeti feltételek” címen történő módosítások nem alkalmazhatók. A táblázatokat magukban foglaló EN-rendelkezések tekintetében a HS, UP és Conn (nagysebességű, korszerűsített és csatlakozó vonalak) oszlopcímek az I., II. és III. kategóriának felelnek meg.

4.2. Az alrendszer működési és műszaki előírásai

4.2.1. Általános rendelkezések

Az energiaellátás alrendszer által elérendő teljesítmény a nagysebességű transzeurópai vasúti hálózat minden kategóriájába tartozó vonalára előírt megfelelő teljesítménynek felel meg, a következők tekintetében:

Az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni, hogy biztosítsa az előírt teljesítményt.

A pályahálózat-működtető a nagysebességű vonalat egy más vonallal összekötő rövid útvonalszakaszon meghatározza azt a helyet, amelytől kezdve érvényesek a nagysebességű vonalak energiaellátás alrendszerére vonatkozó ÁME követelményei.

4.2.2. Feszültség és frekvencia

A vontatóegységek tekintetében a feszültség- és frekvenciaértékeket szabványosítani kell. A 4.2.2. táblázat a vonal kategóriája szerint sorolja fel az energiaellátó rendszer alkalmazandó névleges feszültségeit és névleges frekvenciáit.

▼M1

Az alállomás kimenetein és az áramszedőn lévő feszültség az EN 50163:2004 szabvány 4. pontjának felel meg. A megfelelőséget a terv felülvizsgálatán keresztül kell bizonyítani.

▼B

4.2.3. Rendszerteljesítmény és beépített teljesítmény

Az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni, hogy megfeleljen a megkívánt teljesítménynek a következők tekintetében:

a megfelelő vonalkategória szerint.

▼M1

Az energiaellátás alrendszert úgy kell megtervezni, hogy az áramellátó rendszer képes legyen elérni az előírt teljesítményt.

▼B

Az áramszedőnél a számított közepes hasznos feszültségnek meg kell felelnie az EN 50388:2005 szabvány 8.3. és 8.4. pontjának, a teljesítménytényező tekintetében az EN 50388:2005 szabvány 6. pontjában előírt tervezési adatok használatával, kivéve a pályaudvarokon és mellékvágányokon tárolt villamos vontatójárműveket, amelyek vonatkozásában az előírásokat a nagysebességű járművek ÁME (2006) 4.2.8.3.3. pontja állapítja meg. A megfelelőségértékelést az EN 50388:2005 szabvány 14.4.1., 14.4.2. (csak szimuláció) és 14.4.3. pontjával összhangban végzik el.

4.2.4. Visszatápláló fékezés

A váltakozó áramú energiaellátó rendszert úgy kell megtervezni, hogy lehetővé tegye a visszatápláló fékezés használatát üzemi fékként úgy, hogy folyamatosan tudjon energiát átadni más villamos vontatójárműveknek vagy bármely más módon. Az energiaellátó rendszerben az alállomások ellenőrző és védelmi berendezéseinek lehetővé kell tenniük a visszatápláló fékezést.

▼M1

Az egyenáramú energiaellátó rendszerek kialakításának nem szükséges lehetővé tennie a visszatápláló fékezés üzemi fékként történő használatát.

▼B

A helyhez kötött berendezéseknek és azok védelmi berendezéseinek lehetővé kell tenniük a visszatápláló fékezés használatát, kivéve az EN 50388:2005 szabvány 12.1.1. pontjában leírt feltételek teljesülése esetén. A helyhez kötött berendezések megfelelőségértékelését az EN 50388:2005 szabvány 14.7.2. pontjával összhangban kell elvégezni.

4.2.5. Felharmonikus kibocsátások az áramellátó hálózatba

Az áramellátó hálózatba történő felharmonikus kibocsátásokkal a pályahálózat-működtető foglalkozik, figyelembe véve az európai vagy nemzeti szabványokat és az áramellátó hálózat követelményeit.

Ezen ÁME nem követel meg megfelelőségértékelést.

4.2.6. Külső elektromágneses összeférhetőség

▼M1

A külső elektromágneses összeférhetőség nem a nagysebességű transzeurópai vasúti hálózat sajátos jellemzője. A villamosenergia-ellátó berendezéseknek meg kell felelniük az EN 50121–2:2006 szabvány előírásainak, hogy teljesítsék az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó valamennyi követelményt.

▼B

Ezen ÁME nem követel meg megfelelőségértékelést.

4.2.7. A tápenergia-ellátás folytonossága üzemzavar esetén

Az energiaellátást és a felsővezeték-rendszert úgy kell kialakítani, hogy üzemzavar esetén is lehetővé tegye a folyamatos működést. Ez a felsővezeték-rendszer szakaszokra való felosztásával, valamint az alállomásokon történő redundáns berendezések telepítésével érhető el.

A megfelelőségértékelést az áramköri kapcsolási vázlatok ellenőrzésével kell végezni. Bizonyítani kell, hogy a folyamatosság biztosítására vonatkozó rendelkezéseket a terv szerint meghozták.

4.2.8. A környezet védelme

A környezetvédelemről rendelkeznek más olyan európai jogszabályok, amelyek egyes projektek környezetre gyakorolt hatásainak értékelésére vonatkoznak.

Ezen ÁME nem követel meg megfelelőségértékelést.

4.2.9. Felsővezeték

4.2.9.1. Átfogó terv

A felsővezetékek kialakításának meg kell felelnie az EN 50119:2001 szabvány 5.1., 5.2.1.2., 5.2.4.1–5.2.4.8., 5.2.5., 5.2.6., 5.2.7., 5.2.8.2., 5.2.10., 5.2.11. és 5.2.12. pontjának. A felsővezetékek kialakítására és üzemeltetése vonatkozó előírások feltételezik, hogy az áramszedők automatikus leengedő készülékkel vannak felszerelve (lásd a nagysebességű járművek ÁME 4.2.8.3.6.4. és 4.2.8.3.8.4. pontját).

A nagysebességű vonalakra vonatkozó további részletes követelmények alább találhatók.

4.2.9.2. A felsővezetékek geometriai adatai

A felsővezetéket a nagysebességű járművek ÁME 4.2.8.3.7.2. pontjában meghatározott geometriai adatokkal rendelkező fejjel ellátott áramszedőkkel, illetve a nagysebességű járművek ÁME-kban meghatározott villamos vontatójárművekkel való használatra kell megtervezni.

A munkavezeték magassága, lejtőszöge a vágányhoz képest, valamint elhajlása oldalszél hatására egyaránt hatással van a transzeurópai vasúti hálózat összeegyeztethetőségére. A munkavezeték vonatkozásában megengedett geometriai adatokat a 4.2.9. táblázat adja meg.

A munkavezeték oldalszél hatására megengedett oldalirányú kitérését az 5 300 mm-nél magasabb, illetve íves pálya fölötti munkavezeték esetében kell kiszámítani. Kiszámításánál az európai áramszedő áthaladása szerkesztési szelvényének fél szélességét (L 2) kell használni. Az L 2-t az EN 50367:2006 szabvány A.3. mellékletével összhangban kell kiszámítani.

▼M1 —————

▼B

A 4.2.2. táblázat (2) megjegyzésében hivatkozott vonalak esetében a munkavezeték névleges magasságának 5 000 és 5 300 mm között kell lennie.

A munkavezeték névleges magassága nagyobb lehet a vegyes teher- és utasforgalmat lebonyolító vonalakon a nagyméretű űrszelvénnyel rendelkező kocsik üzemeltetésének lehetővé tétele érdekében, de tilos túllépni a 4.2.9. táblázatban megadott maximális vezetékmagasságot. Meg kell felelni az áramfelvétel minőségére vonatkozó követelményeknek is (lásd a 4.2.16. pontot).

A szintbeli kereszteződéseknél (ami az I. kategóriájú vonalakon nem megengedett) a munkavezeték magasságát nemzeti szabályok, illetve ezek hiányában az EN 50122–1:1997 szabvány 4.1.2.3. és 5.1.2.3. pontja határozza meg.

A megfelelőségértékelést a terv felülvizsgálatán és méréseken keresztül végzik el az üzembe helyezés előtt, az EN 50119:2001 szabvány 8.5.1. pontjával összhangban.

4.2.10. A felsővezeték-rendszer és az infrastruktúra-űrszelvény összeegyeztethetősége

▼M1

A felsővezeték-rendszer kialakításának összeegyeztethetőnek kell lennie a nagysebességű vasúti infrastruktúrára vonatkozó ÁME 4.2.3. pontjában meghatározott infrastruktúra-űrszelvényekkel. A felsővezeték kialakításának meg kell felelnie a kinematikus járműszelvénynek.

▼B

A szerkezetek megtervezésénél figyelembe kell venni a munkavezetékkel érintkező áramszedők áthaladásához és magának a felsővezeték-rendszernek a telepítéséhez szükséges helyet. Az alagutak és egyéb szerkezetek méretezésének kölcsönösen összeegyeztethetőnek kell lennie a felsővezeték-rendszer geometriai adataival és az áramszedő kinematikus szelvényével. Az áramszedő referenciaprofilját a nagysebességű járművek ÁME 4.2.3.1. pontja írja elő. A felsővezeték-rendszer telepítéséhez szükséges helyet a pályahálózat-működtető írja elő.

A megfelelőségértékelést az energiaellátás alrendszeren belül a terv felülvizsgálatán keresztül kell elvégezni.

4.2.11. A munkavezeték anyaga

A munkavezeték engedélyezett anyaga réz vagy rézötvözet lehet. A munkavezetéknek meg kell felelnie az EN 50149:2001 szabvány 4.1–4.3. és 4.5–4.8. pontjában rögzített követelményeknek.

A megfelelőségértékelést a terv felülvizsgálatán keresztül, a munkavezeték gyártási fázisa során kell elvégezni.

4.2.12. Hullámterjedési sebesség a munkavezetéken

A munkavezeték a hullámterjedés sebessége jellemző paraméter a munkavezeték nagysebességű üzemre való alkalmasságának értékelésére. Ez a paraméter a munkavezeték fajlagos tömegétől és szakítószilárdságától függ. A hullámterjedési sebességet úgy kell beállítani, hogy a választott vonalsebesség ne legyen nagyobb, mint a hullámterjedési sebesség 70 %-a.

A megfelelőségértékelést a terv felülvizsgálatán keresztül kell elvégezni.

Új vonalak esetén, illetve valamennyi kategóriába tartozó meglévő vonalak korszerűsítésekor a C. görbét kell használni.

C. görbe

— +0, –10 % váltakozó áram és C. görbe esetén

— a rendszerhatár elrendezésére példát mutat be a 4.2.22. ábra.

4.3. A kapcsolódási pontok működési és műszaki előírásai

A műszaki összeegyeztethetőség szempontjából az energiaellátás alrendszer más alrendszerekkel való kapcsolódási pontjai alább kerülnek alrendszerenként felsorolásra. A kapcsolódási pontok az alrendszerek sorrendjében vannak felsorolva az alábbiak szerint: járművek, infrastruktúra, ellenőrző-irányító és jelző, forgalmi szolgálat és forgalomirányítás.

4.3.1. Nagysebességű vasúti járművek alrendszer

4.3.2. Nagysebességű infrastruktúra alrendszer

4.3.3. Nagysebességű vasúti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer

A fázishatárokon és rendszerhatárokon a teljesítményvezérlés kapcsolódási pontja az energia- és a járművek alrendszer közötti kapcsolódási pont. Azonban végrehajtása az Ellenőrző-irányító és jelző alrendszeren keresztül történik, ezért a kapcsolódási pontot az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerre vonatkozó ÁME és a járművekre vonatkozó ÁME írja elő.

Mivel a járművek által generált felharmonikus hullámok az energiaellátás alrendszeren keresztül érintik az ellenőrző-irányító és jelző alrendszert is, ezzel a tárgykörrel az ellenőrző-irányító és jelző alrendszer foglalkozik (lásd a nagysebességű vasúti ellenőrző-irányító és jelzőrendszerre vonatkozó ÁME 4.2.12.2. pontját és A. melléklete A6. indexét). Az energiaellátás alrendszer nem követel meg megfelelőségértékelést.

4.3.4. Nagysebességű üzemeltetés és forgalomirányítás

A pályahálózat-működtetőnek rendszereket kell fenntartani a vasúttársasággal való kommunikációhoz.

4.3.5. A vasúti alagutak biztonsága

Az áramellátás szakaszolását az alagútban a szóban forgó alagútra vonatkozó átfogó evakuálási stratégiának megfelelően kell megtervezni.

4.4. Üzemeltetési szabályok

A 3. fejezet alapvető követelményeinek figyelembevételével az ezen ÁME által érintett, az energiaellátás alrendszerrel kapcsolatos üzemeltetési szabályok a következők:

4.4.1. Az áramellátás kezelése veszély esetén

A pályahálózat-működtető eljárásokat határoz meg az áramellátás megfelelő veszélyhelyzeti kezelése érdekében. A vonalon működő vasúttársaságokat és a vonalon dolgozó társaságokat értesíteni kell ezekről az ideiglenes intézkedésekről, azok földrajzi helyéről, jellegéről és jelzésének módjáról. A földeléssel kapcsolatos felelősséget a pályahálózat-működtető által írott vészhelyzeti tervben kell meghatározni.

A megfelelőségértékelést a vészhelyzet esetén használandó kommunikációs csatornák, utasítások, eljárások és eszközök meglétének ellenőrzésén keresztül kell elvégezni.

4.4.2. A munkálatok kivitelezése

Egyes előre tervezett munkákat tartalmazó helyzetekben szükséges lehet az energiaellátás alrendszer és az ÁME 4. és 5. fejezetében meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemei előírásainak ideiglenes felfüggesztése. Ebben az esetben a pályahálózat-működtető meghatározza a biztonság biztosításához szükséges megfelelő kivételes üzemi körülményeket.

Az alábbi általános rendelkezések érvényesek:

A szomszédos pályahálózat-működtetők közötti, a határokon átnyúló szakaszokon lévő munkaterületekre vonatkozó egyezség alapelveit a nagysebességű vasutak üzemeltetésére vonatkozó ÁME 2.2.1. pontja határozza meg.

4.4.3. Az áramellátás mindennapi kezelése

A pályahálózat-működtető a napszakok, illetve az áramellátási feltételek szerint változtathatja a villamos vontatójármű megengedett legnagyobb áramerősségét. A vonalon működő vasúttársaságokat értesíteni kell ezekről a változtatásokról, azok földrajzi helyéről, jellegéről és jelzésének módjáról (lásd a D. mellékletet).

4.5. Az áramellátó rendszer és a felsővezeték-rendszer karbantartása

4.5.1. A gyártó felelőssége

A gyártó meghatározza a felsővezeték minden tervezési paraméterének megfelelő üzemeltetési határértékeket, amelyek változhatnak az üzemeltetés során. Meg kell adni például a munkavezeték megengedett kopásával és oldalirányú eltérésének megengedett tűrésével kapcsolatos adatokat.

4.5.2. A pályahálózat-működtető felelőssége

A pályahálózat-működtető fenntartja az energiaellátó rendszer (ideértve az alállomásokat és a felsővezetéki jelzőberendezéseket is) és a felsővezeték előírt jellemzőit azok teljes élettartama alatt.

A pályahálózat-működtető karbantartási tervet készít annak biztosítására, hogy az energiaellátás alrendszernek a kölcsönös átjárhatóság biztosítása érdekében előírt jellemzői az előírt határértékeken belül maradnak. A karbantartási terv különösen tartalmazza a személyzet szakmai képzettségének és az általa használt személyi biztonsági védőfelszerelésnek a leírását.

A pályahálózat-működtető módszereket tervez meg és hajt végre a biztonság szempontjából kritikus hibákkal és a gyakori rendszerhibákkal kapcsolatos információ jelentésére a nemzeti biztonsági hatóság felé.

A karbantartási eljárások nem csökkenthetik a biztonsági követelményeket, mint a visszavezető áramkör folytonossága, a túlfeszültség korlátozása vagy a rövidzárlatok feltárása.

4.6. Szakmai alkalmasság

A nagysebességű vasutak energiaellátó alrendszerének üzemeltetéséhez szükséges szakmai alkalmassággal a nagysebességű vasutak forgalmi szolgálat és forgalomirányításra vonatkozó ÁME foglalkozik.

Az energiaellátás alrendszer karbantartásához szükséges alkalmassági követelményeket a karbantartási terv részletezi (lásd a 4.5.2. pontot).

4.7. Egészségvédelmi és biztonsági feltételek

4.7.1. Az alállomásokkal és jelzőberendezésekkel kapcsolatos védelmi rendelkezések

A vontatási energiaellátó rendszerek elektromos biztonsága e berendezéseknek az EN 50122–1:1997 szabvány 8. (kivéve az EN 50179 szabványt) és 9.1. pontjának megfelelő kialakításával és vizsgálatával érhető el. Az alállomásokat és felsővezetéki jelzőberendezéseket korláttal kell védeni az illetéktelen hozzáférés ellen.

Az alállomások és felsővezetéki jelzőberendezések földelését az útvonal menti általános földelési rendszerbe kell integrálni, hogy megfeleljen az áramütés elleni védelemmel kapcsolatos, az EN 50122–1:1997 szabvány 8. (kivéve az EN 50179 szabványt) és 9.1. pontjában előírt követelményeknek.

Minden berendezés esetében a terv felülvizsgálatával kell igazolni a visszavezető áramkörök és a földelő vezetők megfelelőségét. Igazolni kell, hogy a tervnek megfelelően megvalósították az áramütés elleni védelemmel és a vágány ellenállással kapcsolatos rendelkezéseket.

A megfelelőségértékelést az energiaellátás alrendszer értékelésén belül végzik el.

4.7.2. A felsővezeték-rendszerrel kapcsolatos védelmi rendelkezések

A felsővezeték-rendszer elektromos biztonsága és az áramütés elleni védelem az EN 50119:2001 szabvány 5.1.2. pontjának és az EN 50122–1:1997 szabvány 4.1., 4.2., 5.1. (kivéve az 5.1.2.5. pontot), 5.2. és 7. pontjának való megfelelés által valósítható meg.

A felsővezeték-rendszer földelését célzó intézkedéseket a vonal menti általános földelési rendszerbe kell integrálni. Minden berendezés esetében a terv felülvizsgálatával kell igazolni, hogy a földelő vezetők megfelelőek. Igazolni kell, hogy a tervnek megfelelően megvalósították az áramütés elleni védelemmel és a vágány ellenállással kapcsolatos rendelkezéseket.

A megfelelőségértékelést az energiaellátás alrendszer értékelésén belül végzik el.

4.7.3. A visszavezető áramkörökkel kapcsolatos védelmi rendelkezések

A visszavezető áramkörök elektromos biztonságának és funkcionalitásának megvalósítása érdekében e berendezéseket az EN 50122–1:1997 szabvány 7., 9.2., 9.3., 9.4., 9.5., 9.6. pontjának (kivéve az EN 50179 szabványt) megfelelően kell kialakítani.

Minden berendezés esetében a terv felülvizsgálatával kell igazolni a visszavezető áramkörök megfelelőségét. Igazolni kell, hogy a tervnek megfelelően megvalósították az áramütés elleni védelemmel és a vágány ellenállással kapcsolatos rendelkezéseket.

A megfelelőségértékelést az energiaellátás alrendszer értékelésén belül végzik el.

4.7.4. Egyéb általános követelmények

A 4.7.1–4.7.3. pont rendelkezésein és a karbantartási tervben előírt követelményeken (lásd a 4.5.2. pontot) felül óvintézkedéseket kell hozni a karbantartó és üzemeltető személyzet egészségének és biztonságának biztosítására az európai rendeleteknek és az európai jogszabályokkal összeegyeztethető nemzeti szabályoknak megfelelően.

4.7.5. Jól látható ruházat

A nagysebességű vasúti energiaellátás alrendszer karbantartásával foglalkozó személyzet a pályán vagy a pálya közelében történő munkavégzés közben fényvisszaverő ruházatot visel, amelyen látható az EK jelzés (ezáltal eleget téve a tagállamok személyi védőfelszerelésekre vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló 1989. december 21-i 89/686/EGK irányelv rendelkezéseinek).

▼M1

4.8. Az infrastruktúra-nyilvántartás és az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása

A 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 6 ) 35. cikkében megállapított, a nyilvántartás számára rendelkezésre bocsátandó adatokat a vasúti infrastruktúra nyilvántartásának közös előírásairól szóló, 2011. szeptember 15-i 2011/633/EU bizottsági végrehajtási határozat ( 7 ) tartalmazza.

▼B

4.8.1. Infrastruktúra-nyilvántartás

Ezen ÁME D. melléklete jelzi, hogy az energiaellátás alrendszerrel kapcsolatos mely információkat kell felvenni az infrastruktúra-nyilvántartásba. Minden olyan esetben, ahol egy nagysebességű vasúti rendszer energiaellátás alrendszerét részben vagy egészben összhangba hoznak ezen ÁME-vel, az infrastruktúra-nyilvántartásba a D. mellékletben és a 4. és 7.4. fejezet (különleges esetek) vonatkozó pontjában feltüntetett bejegyzést kell tenni.

4.8.2. Járműnyilvántartás

Ezen ÁME E. melléklete jelzi, hogy az energiaellátás alrendszerrel kapcsolatos mely információkat kell felvenni a járműnyilvántartásba.

5. KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK

5.1. Fogalommeghatározások

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 2. cikkének d) pontja szerint a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek: azok az elemi rendszerelemek, rendszerelemcsoportok, szerkezeti részegységei vagy berendezések teljes egységei, amelyek egy olyan alrendszerbe illeszkednek vagy illesztendők be, amelytől közvetve vagy közvetlenül a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága függ;.

5.2. Innovatív megoldások

Amint ezen ÁME 4.1. szakasza megállapítja, az innovatív megoldások új előírásokat, illetve új értékelési módszereket igényelhetnek. Ezeket az előírásokat és értékelési módszereket a 6.1.2.3. (és 6.2.2.2.) szakaszban leírt folyamaton keresztül dolgozzák ki.

5.3. Az átjárhatóságot biztosító rendszerelemek felsorolása

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekkel a 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv vonatkozó rendelkezései foglalkoznak, és az energiaellátás alrendszert érintő elemek az alábbiakban felsorolva találhatók.

5.4. A rendszerelemek teljesítménye és előírásai

5.4.1. Felsővezeték

5.4.1.1. Átfogó terv

A felsővezeték kialakításának meg kell felelnie a 4.2.9.1. pont követelményeinek.

5.4.1.2. Geometriai adatok

A felsővezeték kialakításának meg kell felelnie a 4.2.9.2., 4.2.10. és 4.2.12. pontban meghatározott műszaki előírásoknak.

5.4.1.3. Áramterhelhetőség

Az áramterhelhetőségnek meg kell felelnie a 4.2.18. pontban meghatározott követelményeknek.

5.4.1.4. A munkavezeték anyaga

A munkavezeték anyagainak meg kell felelniük a 4.2.11. pont követelményeinek.

5.4.1.5. Áramerősség a villamos vontatójármű álló helyzetében

Egyenáramú rendszerek esetében a felsővezetéket a 4.2.20. pontban meghatározott követelmények szerint kell megtervezni.

5.4.1.6. Hullámterjedési sebesség

A felsővezeték hullámterjedési sebességének meg kell felenie a 4.2.12. pont követelményeinek.

5.4.1.7. Az áramszedők távolságának terve

A felsővezetéket az áramszedők 4.2.19. táblázatban előírt távolságára kell tervezni.

5.4.1.8. Közepes érintkezési nyomás

A felsővezetéket a 4.2.15. pontban előírt Fm közepes érintkezési nyomás alapján kell megtervezni.

5.4.1.9. Dinamikai jellemzők és az áramfelvétel minősége

A felsővezeték kialakításának meg kell felelnie a dinamikai jellemzőkre vonatkozó követelményeknek. A követelményeket a 4.2.16. pont határozza meg.

A követelményeknek való megfelelést a 4.2.16.2.1. pont szerint kell igazolni.

5.4.1.10. Az érintkezési pont függőleges mozgása

Az érintkezési pont a csúszóbetét és a felsővezeték mechanikus érintkezési pontja. A követelményeket a 4.2.17. pont írja elő.

5.4.1.11. Felemeléshez szükséges hely

A felsővezetéket úgy kell megtervezni, hogy biztosítsa a felemeléshez szükséges, a 4.2.16. pontban előírt helyet.

6. MEGFELELŐSÉGI, ILLETVE ALKALMAZHATÓSÁGI ÉRTÉKELÉS

6.1. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek

6.1.1. Értékelési eljárások és modulok

Az ezen ÁME 5. fejezetében meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségértékelési eljárását az ezen ÁME A. mellékletében meghatározott modulok alkalmazásával hajtják végre.

Ha a gyártó igazolni tudja, hogy az előző alkalmazások tekintetében elvégzett vizsgálatok vagy hitelesítések érvényesek maradnak az új alkalmazásokra nézve is, akkor a bejelentett szervezet figyelembe veszi azokat a megfelelőségértékelés során.

Az ezen ÁME 5. fejezetének meghatározása szerinti felsővezeték, mint kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelőségének értékelési eljárásait ezen ÁME B. mellékletének B.1. táblázata tünteti fel.

Amennyiben azt az ezen ÁME A. mellékletében meghatározott modulok megkövetelik, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségértékelését a gyártó vagy meghatalmazott közösségbeli képviselője által kijelölt bejelentett szervezet végzi el.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártója vagy annak meghatalmazott közösségbeli képviselője a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalmazása előtt EK-megfelelőségi nyilatkozatot állít ki a 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 13. cikkének (1) pontjával és IV. mellékletének 3. fejezetével összhangban. EK-alkalmazhatósági nyilatkozat nem szükséges az energiaellátás alrendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemei esetén.

6.1.2. A modulok alkalmazása

6.1.2.1. Általános tudnivalók

Az energiaellátás alrendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeinek megfelelőségértékelése esetén a gyártó vagy annak meghatalmazott közösségbeli képviselője az alábbiak közül választhat:

— az ezen ÁME A.1. mellékletében feltüntetett típusvizsgálati eljárás (B. modul) a tervezési és fejlesztési fázis esetében, kombinálva az ezen ÁME A.1. mellékletében feltüntetett típusmegfelelőségi eljárással (C. modul) a gyártási fázis esetében, vagy

Ezen értékelési eljárásokat ezen ÁME A. melléklete határozza meg.

A H2. modul csak akkor választható, ha a gyártó a tervezésre, a gyártásra, a végtermék vizsgálatára és próbájára vonatkozóan minőségirányítási rendszert üzemeltet, amelyet egy bejelentett szervezet hagy jóvá és felügyel.

A megfelelőségértékelés kiterjed az ezen ÁME B. mellékletének B.1. táblázatában X-szel jelzett fázisokra és jellemzőkre is.

6.1.2.2. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek meglévő megoldásai

Ha egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem esetében ezen ÁME hatálybalépése előtt már van egy létező megoldás az európai piacon, a következő eljárást alkalmazzák.

A gyártó igazolja, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek vizsgálatait és hitelesítését sikeresnek minősítették az összehasonlítható körülmények közötti korábbi alkalmazások esetében. Ebben az esetben ezek az értékelések az új alkalmazásra vonatkozóan is érvényesek maradnak.

Ebben az esetben a típust már jóváhagyottnak tekintik, és a típus értékelése nem szükséges.

A különböző kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelési eljárásaival összhangban a gyártó vagy annak meghatalmazott közösségbeli képviselője az alábbiak egyikét alkalmazza:

Ha nincs lehetőség annak bizonyítására, hogy a megoldás a múltban valóban bevált, a 6.1.2.1. szakasz irányadó.

6.1.2.3. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek innovatív megoldásai

Amikor egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem számára javasolt megoldás az 5.2. szakasz meghatározása értelmében innovatív, a gyártó megállapítja az ÁME megfelelő szakaszától való eltéréseket, és kérelmezi a megoldás használatához szükséges megfelelőségi vagy alkalmazhatósági értékelést. Az Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti a rendszerelemek működésére és kapcsolódási pontjaira vonatkozó megfelelő előírásokat, és kidolgozza az értékelési módszereket.

A működésre és kapcsolódási pontokra vonatkozó megfelelő előírásokat és az értékelési módszereket felülvizsgálati eljárás során beépítik az ÁME-be. Amint közzéteszik ezeket a dokumentumokat, a gyártó vagy annak közösségbeli hivatalos képviselője kiválaszthatja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelési eljárását a 6.1.2.1. pontban meghatározottak szerint.

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 21. cikkének 2) bekezdése alapján hozott bizottsági határozat hatálybalépése után használható az innovatív megoldás, mielőtt azt beépítenék az ÁME-be.

6.2. Energiaellátás alrendszer

6.2.1. Értékelési eljárások és modulok

Az ajánlatkérő vagy meghatalmazott közösségbeli képviselőjének kérésére a bejelentett szervezet elvégzi az EK-hitelesítést a 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdésével és VI. mellékletével, valamint az ezen ÁME A. mellékletében meghatározott vonatkozó modulok rendelkezéseivel összhangban.

Ha az ajánlatkérő igazolni tudja, hogy az előző alkalmazások tekintetében elvégzett vizsgálatok vagy hitelesítések érvényesek maradnak az új alkalmazásokra nézve is, akkor a bejelentett szervezet figyelembe veszi azokat a megfelelőségértékelés során.

Az energiaellátás alrendszer EK-hitelesítésére vonatkozó értékelési eljárásokat ezen ÁME C. mellékletének C.1. táblázata határozza meg.

Az ezen ÁME-ben meghatározottaknak megfelelő mértékben az energiaellátás alrendszer EK-hitelesítése figyelembe veszi annak a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer más alrendszereivel való kapcsolódási pontjait.

Az ajánlatkérő kiállítja az energiaellátás alrendszerre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatot a 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdésével és V. mellékletével összhangban.

6.2.2. A modulok alkalmazása

6.2.2.1. Általános tudnivalók

▼M1

Az energiaellátás alrendszer értékelési eljárásához az ajánlatkérő vagy meghatalmazott unióbeli képviselője az alábbi lehetőségek közül választhat:

▼B

Az SH2. modul csak akkor választható, ha a projekt hitelesítését elősegítő tevékenységeket (tervezés, gyártás, összeszerelés, üzembe helyezés) a bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt, a tervezésre, gyártásra, a végtermék ellenőrzésére és próbájára vonatkozó minőségirányítási rendszer szabályozza.

Az értékelés kiterjed az ezen ÁME C. mellékletének C.1. táblázatában jelzett fázisokra és jellemzőkre.

6.2.2.2. Innovatív megoldások

Ha egy energiaellátás alrendszer a 4.1. pont meghatározása szerinti innovatív megoldást foglal magában, az ajánlatkérő nyilatkozik az ÁME vonatkozó szakaszától való eltérésről és megfelelőségértékelést kér.

Az Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti e megoldás működésére és kapcsolódási pontjaira vonatkozó megfelelő előírásokat, és kidolgozza az értékelési módszereket.

A működésre és kapcsolódási pontokra vonatkozó megfelelő előírásokat és az értékelési módszereket felülvizsgálati eljárás során beépítik az ÁME-be. Amint közzéteszik ezeket a dokumentumokat, a gyártó vagy az ajánlatkérő, vagy meghatalmazott közösségbeli képviselője kiválaszthatja az alrendszer értékelési eljárását a 6.2.2.1. szakaszban meghatározottak szerint.

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 21. cikkének 2) bekezdése alapján hozott bizottsági határozat hatálybalépése után használható az innovatív megoldás, mielőtt azt beépítenék az ÁME-be.

6.2.3. A karbantartás értékelése

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban a bejelentett szervezet összeállítja a karbantartási dokumentációt is tartalmazó műszaki dokumentációt.

A bejelentett szervezet csak a karbantartási terv teljességét hitelesíti.

A karbantartás megfelelőségértékelése az egyes érintett tagállamok felelőssége.

6.3. Az ÁME előző közzétett változata szerint kiadott tanúsítványok érvényessége

Az ezen ÁME előző közzétett változata szerint kiadott megfelelőségi tanúsítványok továbbra is érvényesek maradnak a következő esetekben:

6.4. EK-nyilatkozattal nem rendelkező kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek

6.4.1. Általános tudnivalók

Korlátozott ideig (ún. „átmeneti időszak”) az EK-megfelelőségi vagy -alkalmazhatósági nyilatkozattal nem rendelkező, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek kivételesen beépíthetők az alrendszerekbe azzal a feltétellel, hogy e szakasz rendelkezései teljesülnek.

6.4.2. Az átmeneti időszak

Az átmeneti időszak ezen ÁME hatálybalépésekor kezdődik, és hat évig tart.

Az átmeneti időszak végét követően és az alábbi 6.4.3.3. szakasz szerinti kivételekkel a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek rendelkezniük kell a kötelező EK-megfelelőségi, illetve -alkalmazhatósági nyilatkozatokkal, mielőtt azokat az alrendszerbe beépítenék.

6.4.3. Az átmeneti időszakban nem tanúsított kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket tartalmazó alrendszerek tanúsítása

6.4.3.1. Feltételek

Az átmeneti időszak alatt a bejelentett szervezet még akkor is kiadhat megfelelőségi tanúsítványt egy alrendszerről, ha az alrendszer részét képező, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő egyes rendszerelemek nem rendelkeznek az ezen ÁME szerinti EK-megfelelőségi, illetve -alkalmazhatósági nyilatkozatokkal, ha a következő három feltétel teljesül:

Az ilyen módon értékelt, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre nem lehet kiadni EK-megfelelőségi, illetve -alkalmazhatósági nyilatkozatokat.

6.4.3.2. Értesítés

6.4.3.3. Az egész életciklusra kiterjedő megvalósítás

Az érintett alrendszer gyártását vagy korszerűsítését, illetve felújítását az átmeneti időszak hat éve alatt be kell fejezni. Az alrendszer életciklusával kapcsolatban:

az EK-megfelelőségi, illetve -alkalmazhatósági nyilatkozattal nem rendelkező és azonos gyártó által épített azonos típusú, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tovább használhatók karbantartással kapcsolatos cserék céljára és az alrendszer pótalkatrészeiként.

Az átmeneti időszak lejárta után és

az EK-megfelelőségi, illetve -alkalmazhatósági nyilatkozattal nem rendelkező és azonos gyártó által épített azonos típusú, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tovább használhatók karbantartással kapcsolatos cserék céljára.

6.4.4. Figyelemmel kísérési rendelkezések

Az átmeneti időszak alatt a tagállamok figyelemmel kísérik a következőket:

7. AZ ENERGIAELLÁTÁSRA VONATKOZÓ ÁME VÉGREHAJTÁSA

7.1. Ezen ÁME alkalmazása az üzembe helyezendő nagysebességű új vonalakra

A 4. és 6. fejezet és az alábbi 7.4. pont minden konkrét rendelkezése teljes egészében érvényes az ezen ÁME területi hatálya (v.ö. 1.2. bekezdés) alá tartozó azon vonalakra, amelyek üzembe helyezése ezen ÁME hatálybalépését követően esedékes.

7.2. Ezen ÁME alkalmazása a már üzembe helyezett nagysebességű vonalakra

7.2.1. Bevezetés

A már üzemeltetés alatt álló infrastruktúra-létesítmények tekintetében ezen ÁME a 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében előírt feltételek szerinti korszerűsített vagy felújított vonalszakaszokra érvényes. Ebben a sajátos összefüggésben alapvetően az átmeneti stratégia alkalmazására vonatkozik, amely a meglévő energiaellátó berendezések gazdaságilag indokolható adaptálását teszi lehetővé.

Míg az ÁME teljes mértékben vonatkozik az új létesítményekre, a végrehajtás a meglévő vonalakon a meglévő berendezések módosítását követelheti meg. A szükséges módosítás a meglévő létesítmények megfelelőségének a mértékétől függ. A nagysebességű vasúti energiaellátásra vonatkozó ÁME esetében a következő elvek alkalmazandók, a 7.4. pont (Különleges esetek) előírásainak sérelme nélkül. Amikor a tagállamban új üzembe helyezés válik szükségessé, az ajánlatkérő meghatározza azokat a gyakorlati intézkedéseket és különböző fázisokat, amelyek a kívánt teljesítményszintek elérését lehetővé teszik. Ezek a fázisok magukban foglalhatják az üzembe helyezéshez szükséges, csökkentett teljesítményű átmeneti időszakokat.

Ezen ÁME nem vonatkozik a nagysebességű hálózat meglévő energiaellátás alrendszereire, amennyiben azokat nem újítják fel vagy korszerűsítik.

7.2.2. A munkák osztályozása

Figyelembe véve az energiaellátás alrendszer különböző részeinek előre látható élettartamát, az ilyen részek listája a következő a módosítás nehézségének csökkenő sorrendjében:

A 7.2. táblázat felsorolja a paramétereket és a kategóriákat, amelyekbe tartoznak.

7.2.3. A teljes alrendszerre vonatkozó paraméterek és előírások

A teljes rendszert érintő elemek járnak a legtöbb korlátozással, mivel az esetek többségében csak akkor lehet és kell módosítani őket, ha elvégzik a vonal egész energiaellátás alrendszerének átstrukturálását (újravillamosítás). A 4.2.10. pont szintén kapcsolódik a vonalszakasz űrszelvényének módosításaihoz (szerkezetek, alagutak stb.).

7.2.4. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek és a villamosenergia-ellátó rendszer mechanikus részeinek paraméterei

Ezek a paraméterek kevésbé kritikusak a részleges módosítások tekintetében vagy azért, mert fokozatosan módosíthatók korlátozott földrajzi kiterjedésű területenként, vagy azért, mert egyes elemek attól az alrendszertől függetlenül is módosíthatók, amelynek részét alkotják.

Ezek megfelelőségét a vonal teljesítményének fokozása érdekében végzett nagyobb felsővezeték-korszerűsítési beruházások során valósíthatják meg.

Lehetőség van a felsővezeték mechanikus elemeinek fokozatos – teljes vagy részleges – cseréjére az ÁME-nak megfelelő elemekre. Ilyen esetekben figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az elszigetelten kezelt egyes ilyen elemek önmagukban nem teszik lehetővé az egész megfelelőségének biztosítását: egy adott alrendszer vagy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelősége csak átfogóan állapítható meg, azaz amikor az összes elemet összhangba hozták az ÁME-vel.

Ebben az esetben közbenső fázisok bizonyulhatnak szükségesnek annak érdekében, hogy fenntartható legyen a felsővezeték kompatibilitása más alrendszerek (Ellenőrző-irányító és jelző, Infrastruktúra) követelményeivel és az ÁME-k tárgyát nem képező villamos vontatójárművek mozgásával.

7.2.5. A munkavezeték paraméterei

Minden esetben szükséges a megfelelőség biztosítása, ha a felsővezetékbe új munkavezetéket telepítenek.

7.2.6. Más irányelvekhez, üzemeltetéshez és karbantartáshoz kapcsolódó paraméterek

E paramétereknek minden korszerűsítés és felújítás alkalmával meg kell felelni.

7.2.7. Alkalmazási hatály

Minden olyan esetben, ahol a 3. vagy 4. oszlopban kereszt van, a vonatkozó követelményt szintén alkalmazni kell a 7.2.3. pont (teljes alrendszer, 2. oszlop) alkalmazásakor.

Ha az 5. oszlopban kereszt van, a vonatkozó követelményt szintén alkalmazni kell a 7.2.3. pont (teljes alrendszer (2. oszlop)) vagy a 7.2.4. pont (a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem (3. oszlop) vagy az energiaellátó rendszer (4. oszlop) mechanikus részei) alkalmazásakor.

Megjegyzés: a fenti két eset egyikében sem követelmény a fizikai összetevők megváltoztatása, amennyiben igazolható azok ÁME-nak való megfelelősége.

7.3. Az ÁME felülvizsgálata

A 2004/50/EK irányelvvel módosított 96/48/EK irányelv 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Ügynökség felelős az ÁME-k felülvizsgálatának és korszerűsítésének előkészítéséért, valamint a megfelelő ajánlások megtételéért az irányelv 21. cikkében említett bizottság felé a technológia és a szociális követelmények terén bekövetkezett fejlődés figyelembe vétele érdekében. Emellett más ÁME-k folyamatos elfogadása és felülvizsgálata ezt az ÁME-t is érintheti. Ezen ÁME javasolt változtatásait szigorú felülvizsgálatnak vetik alá, és 3 éves irányadó időközönként kiadják az aktualizált ÁME-ket.

Az Ügynökséget a gyártó vagy ajánlatkérő értesíti minden mérlegelt innovatív megoldásról a 6.1.2.3. vagy 6.2.2.2. ponttal összhangban, illetve ennek elmulasztása esetén a bejelentett szervezet értesíti erről az Ügynökséget, a megoldás jövőbeni ÁME-ba foglalásának meghatározása érdekében.

Ezután az Ügynökség a 6.1.2.3. vagy 6.2.2.2. pontnak megfelelően jár el.

7.4. Különleges esetek

A következő különleges rendelkezések engedélyezett különleges esetek. E különleges esetek két kategóriába sorolhatók: a rendelkezések vagy folyamatosan („P” eset), vagy ideiglenesen („T” eset) alkalmazandók. Ideiglenes esetekben ajánlatos, hogy a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban vagy e határozat bármely utólagos módosításában célként kitűzött 2010-ig („T1” eset), vagy 2020-ig („T2” eset) érjék el a célrendszer megvalósítását.

7.4.1. Az ausztriai hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

II. és III. kategóriájú vonalak

A II. és III. kategóriájú vonalakon, valamint az állomásokon a felsővezetéknek az 1 600 mm-es euroáramszedő alkalmazása által támasztott követelményeknek való megfelelése miatti átalakításához szükséges beruházás költsége aránytalanul magas. Az ezeken a vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket el kell látni a közepes, legfeljebb 230 km/h–s sebességen való üzemelésre alkalmas, 1 950 mm-es másodlagos áramszedőkkel, hogy a transzeurópai hálózatnak ezeken a részein a felsővezetéket ne kelljen felkészíteni az euroáramszedő alkalmazására. Ezeken a területeken a munkavezetéknek a pálya középvonalához viszonyított 550 mm-es legnagyobb oldalirányú kitérése engedhető meg oldalszél hatására. A jövőben a II. és III. kategóriájú vonalakra vonatkozó tanulmányoknak figyelembe kell venniük az euroáramszedőt a meghozott döntések helyességének igazolására.

III. kategóriájú vonalak (T1 eset)

A közepes hasznos feszültségre és a beépített teljesítményre vonatkozó követelmények teljesítése érdekében kiegészítő alállomásokra van szükség. A telepítést 2010-ig tervezik.

7.4.2. A belga hálózat sajátos jellemzői

(T1 eset)

Meglévő I. kategóriájú vonalak

A meglévő I. kategóriájú vonalakon a fázishatárok nem felelnek meg a három áramszedő között előírt 143 m-nél nagyobb távolságot előíró követelménynek. A meglévő I. és a II. kategóriájú vonalak között nincs olyan automatikus vezérlés, amely kiváltja a fő megszakító oldását a vontató járművön.

Mindkét tételt módosítani kell.

II. és III. kategóriájú vonalak

Egyes vonalszakaszokon, hidak alatt a munkavezeték magassága nem felel meg az ÁME minimumkövetelményeinek, és azt módosítani kell. Az időpontokat még nem tűzték ki.

7.4.3. A németországi hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

A II. és III. kategóriájú vonalakon, valamint az állomásokon a felsővezetéknek az 1 600 mm-es euroáramszedő alkalmazása által támasztott követelményeknek való megfelelése miatti átalakításához szükséges beruházás költsége aránytalanul magas. Az ezeken a vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket el kell látni a közepes, legfeljebb 230 km/h–s sebességen való üzemelésre alkalmas, 1 950 mm-es másodlagos áramszedőkkel, hogy a transzeurópai hálózatnak ezeken a részein a felsővezetéket ne kelljen felkészíteni az euroáramszedő alkalmazására. Ezeken a területeken a munkavezetéknek a pálya középvonalához viszonyított 550 mm-es legnagyobb oldalirányú kitérése engedhető meg oldalszél hatására. A jövőben a II. és III. kategóriájú vonalakra vonatkozó tanulmányoknak figyelembe kell venniük az euroáramszedőt a meghozott döntések helyességének igazolására.

7.4.4. A spanyolországi hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

Egyes II. és III. kategóriájú vonalakon és állomásokon nem megengedett az 1 600 mm-es euroáramszedő használata. Az ezeken a vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket el kell látni a közepes, legfeljebb 230 km/h–s sebességen való üzemelésre alkalmas, 1 950 mm-es másodlagos áramszedővel.

A II. és III. kategóriájú vonalakon, valamint az állomásokon a felsővezetéknek az 1 600 mm-es euroáramszedő alkalmazása által támasztott követelményeknek való megfelelése miatti átalakításához szükséges beruházás költsége aránytalanul magas. Az ezeken a vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket el kell látni a közepes, legfeljebb 230 km/h–s sebességen való üzemelésre alkalmas, 1 950 mm-es másodlagos áramszedőkkel, hogy a transzeurópai hálózatnak ezeken a részein a felsővezetéket ne kelljen felkészíteni az euroáramszedő alkalmazására. Ezeken a területeken a munkavezetéknek a pálya középvonalához viszonyított 550 mm-es legnagyobb oldalirányú kitérése engedhető meg oldalszél hatására. A jövőben a II. és III. kategóriájú vonalakra vonatkozó tanulmányoknak figyelembe kell venniük az euroáramszedőt a meghozott döntések helyességének igazolására.

A munkavezeték névleges magassága 5,60 m lehet Spanyolország jövőbeni I. kategóriájú vonalainak egyes szakaszain: különösen a jövőben Barcelona és Perpignan között megépítendő nagysebességű vonal esetében. Ez Franciaországra is vonatkozhat a spanyol határ és Perpignan között, ha ezt mindkét kormány igényli.

A meglévő nagysebességű vonalakon a fázishatárok nem egyeztethetők össze a nagysebességű járművek ÁME-nak megfelelő áramszedőtávolsággal (lásd a nagysebességű járművek ÁME 4.2.8.3.6.2. pontját). Ezeken a meglévő I. kategóriájú vonalakon e meglévő fázishatárok kiváltása nagyon nagy beruházást igényelne. Következésképpen azon esetekben, ahol a nagysebességű járművek ÁME-nak megfelelő vonatok és a fázishatárok nem összeegyeztethetők, a pályahálózat-működtető javaslatot tesz különleges üzemeltetési feltételekre. A meglévő, nem összeegyeztethető fázishatárokat a jelentősebb módosításokkal egyidőben korszerűsítik.

7.4.5. A franciaországi hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

I. kategóriájú vonalak

A meglévő nagysebességű vonalakon a fázishatárok nem egyeztethetők össze a nagysebességű járművek ÁME-nak megfelelő áramszedőtávolsággal (lásd a nagysebességű járművek ÁME 4.2.8.3.6.2. pontját). Ezeken a meglévő I. kategóriájú vonalakon e meglévő fázishatárok kiváltása nagyon nagy beruházást igényelne. Következésképpen azon esetekben, ahol a nagysebességű járművek ÁME-nak megfelelő vonatok és a fázishatárok nem összeegyeztethetők, a pályahálózat-működtető javaslatot tesz különleges üzemeltetési feltételekre. A meglévő, nem összeegyeztethető fázishatárokat a jelentősebb módosításokkal egyidőben korszerűsítik.

I. kategóriájú vonalak (T2 eset)

A Párizs–Lyon nagysebességű vonalon a felsővezeték módosítása szükséges, hogy az áramszedőbe beépített ütközők nélküli áramszedőnél a munkavezeték emelkedése a megengedett értéken belül maradjon. Ezért ezen a vonalon nem megengedett a beépített ütközőkkel fel nem szerelt villamos vontatójárművek üzemeltetése.

II. és III. kategóriájú vonalak (T2 eset)

Egyenáramú vonalak esetében a munkavezeték keresztmetszete nem elegendő az ÁME áramerősségre vonatkozó követelményeinek a teljesítéséhez, amikor a villamos vontatójármű az állomáson vagy olyan helyen áll, ahol a vonatokat előfűtik.

A meglévő Párizs–Tours nagysebességű vonalon 260 km/h–s övezetben üzemeltetnek egy 1,5 kV-os egyenáramú szakaszt (kb. 20 km). E szakasz átalakítására ütemtervet még nem határoztak meg.

A meglévő Bordeaux–Spanyolország (Irun) egyenáramú vonal 1 950 mm-es egyenáramú áramszedőfejjel működik. Ahhoz, hogy ez a vonal a megfelelő 1 600 mm-es euroáramszedővel működjék, a felsővezetéket ennek megfelelően korszerűsíteni kell.

7.4.6. A brit hálózat sajátos jellemzői

A nagy-britanniai vasúti infrastruktúrát hagyományosan kisebb szelvényre építették, mint a többi európai vasútvonalat. Mivel gazdaságtalan és ésszerűtlen volna a szelvény megnövelése, Nagy-Britannia számára a célként kitűzött szelvény az UK1 2. kiadása (lásd a nagysebességű vasúti infrastruktúrára vonatkozó ÁME-t).

(P eset)

A munkavezeték magassága

A munkavezeték változó magasságát és lejtőszögét megtartják a II. és III. kategóriájú villamosított vonalakon. Nagy-Britannia jövőbeni vagy korszerűsített vonalainak névleges munkavezeték-magassága legalább 4 700 mm lesz. Ha azonban a kényszerűség megkívánja, a munkavezeték legkisebb megengedett magassága 4 140 mm, amely elegendő az UK1B szelvényre épített villamos vontatójárművek áthaladásához.

A kontinentális fővonal (a vasúthálózat, a Csatorna-alagúti összekötő vasútvonal és az Eurotunnel közötti kapcsolódási pont) munkavezeték-magassága 5 935 és 5 870 mm között változik.

A munkavezeték oldalirányú kitérése oldalszél esetén

A meglévő II. és III. kategóriájú vonalakon 4 700 mm-es vagy annál kisebb munkavezeték-magasság esetén a munkavezetéknek a pálya középvonalához viszonyított 400 mm-es legnagyobb oldalirányú kitérése engedhető meg oldalszél hatására. 4 700 mm feletti munkavezeték-magasság esetén ez az érték 0,040 × (vezetékmagasság (mm) – 4 700) értékkel csökken.

Legnagyobb érintkezési nyomás diszkrét pontokon

A II. és III. kategóriájú vonalakon a diszkrét elemeket úgy kell megtervezni, hogy azok elviseljenek 20 Hz-en szűrt legfeljebb 300 N legnagyobb érintkezési nyomást.

Fázishatárok

A felsővezeték-rendszert úgy kell megtervezni, hogy az üzemeltethető legyen a pálya hosszanti tengelyének megfelelő irányban mért 400 mm szélességű áramszedőfejekkel.

Az áramszedő szerkesztési szelvénye

A II.és III. kategóriájú elektromos vonalakon a villamosítási infrastruktúra (kivéve a munkavezetéket és a tartókart) nem felel meg az ábrán meghatározott szerkesztési szelvénynek (lásd az F. mellékletet), mivel ez abszolút szelvény, nem pedig módosítás tárgyát képező referenciaprofil.

Feszültség és frekvencia

Ezen ÁME és az EN 50163:2004 és EN50388:2005 szabványokra való hivatkozások alkalmazásában abnormális üzemi feltételnek minősül az, ha nem áll rendelkezésre két vagy több különböző betápláló rendszer bármely kombinációban.

A villamos vontatójármű legnagyobb áramerőssége

Nagy-Britannia II. és III. kategóriájú villamosított vonalain a legnagyobb áramerősség 300 A, kivéve, ha egy adott útvonal tekintetében az infrastruktúra-nyilvántartás ennél magasabb értéket határoz meg.

7.4.7. Az Eurotunnel hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

Az Eurotunnel infrastuktúrán a Csatorna-alagútban a munkavezeték magassága 6 020 és 5 920 mm között változhat.

7.4.8. Az olaszországi hálózat sajátos jellemzői

Meglévő I. kategóriájú vonalak (T1 eset)

A felsővezetékek geometriáját a munkavezeték magassága tekintetében egy 100 km hosszúságú kettős vágányú egyenáramú szakaszon módosítani kell.

Ezt a módosítást 2010-ig végzik el.

Meglévő I. kategóriájú vonalak (P eset)

A Róma–Nápoly váltakozó áramú nagysebességű vonalon a fázishatárok nem egyeztethetők össze a nagysebességű járművek ÁME-nak megfelelő áramszedőtávolsággal (lásd a nagysebességű járművek ÁME 4.2.8.3.6.2. pontját). Ezen a vonalon e meglévő fázishatárok kiváltása nagyon nagy beruházást igényelne. Következésképpen azon esetekben, ahol a nagysebességű járművek ÁME-nak megfelelő vonatok és a fázishatárok nem összeegyeztethetők, a pályahálózat-működtető javaslatot tesz különleges üzemeltetési feltételekre. A meglévő, nem összeegyeztethető fázishatárokat a jelentősebb módosításokkal egyidőben korszerűsítik.

II. és III. kategóriájú egyenáramú vonalak (T1 eset)

A felsővezetékek geometriáját a munkavezeték magassága tekintetében az érintett vonalszakaszokon módosítani kell.

A közepes hasznos feszültségre és a beépített teljesítményre vonatkozó követelmények teljesítése érdekében kiegészítő alállomásokra van szükség.

Ezt a módosítást 2010-ig végzik el.

7.4.9. Írország és Észak-Írország hálózatainak sajátos jellemzői

(P eset)

Az írországi és észak-írországi hálózat villamosított vonalain az IRL1 ír szabványnak megfelelő szerkesztési szelvény és a szükséges távolságok határozzák meg a munkavezeték névleges magasságát.

7.4.10. A svédországi hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

A legnagyobb nem állandó feszültség (Umax2 ) a járművek esetében 18 000 V helyett 17 500 V. A II. és III. kategóriájú vonalakon, valamint az állomásokon a felsővezetéknek az 1 600 mm-es euroáramszedő alkalmazása által támasztott követelményeknek való megfelelése miatti átalakításához szükséges beruházás költsége aránytalanul magas. Az ezeken a vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket el kell látni a közepes, legfeljebb 230 km/h–s sebességen való üzemelésre alkalmas, 1 800 mm-es másodlagos áramszedőkkel, hogy a transzeurópai hálózatnak ezeken a részein a felsővezetéket ne kelljen felkészíteni az euroáramszedő alkalmazására. A Svédországba vezető Öresund-hídon áthaladó forgalom esetében 1 950 mm-es áramszedők használata megengedett. Az ilyen áramszedőkkel rendelkező villamos vontatójárműveket kiszolgáló vonalakon a munkavezeték 500 mm-es legnagyobb oldalirányú kitérése engedhető meg oldalszél hatására. A jövőben a II. és III. kategóriájú vonalakra vonatkozó tanulmányoknak figyelembe kell venniük az euroáramszedőt a meghozott döntések helyességének igazolására.

Svédországban a kapacitív teljesítménytényező nem engedélyezett 16,5 kV fölötti feszültség esetén, mivel ez azzal a kockázattal járna, hogy a felsővezetéken jelentkező túl magas feszültség miatt a többi jármű számára nehézzé vagy lehetetlenné válna a visszatápláló fékezés.

Visszatápláló üzemmódban (elektromos fékezéskor) a villamos vontatójármű nem viselkedhet 60 kVAr-nál nagyobb kondenzátorként semmilyen mértékű visszatáplált teljesítménynél, tehát a kapacitív teljesítménytényező visszatáplálás alatt tiltva van. A 60 kVAr kapacitív visszatápláló teljesítmény kivételének oka annak a lehetővé tétele, hogy a villamos vontatójármű, nagyfeszültségű oldalán szűrők lehessenek. Ezek a szűrők nem haladhatják meg a 60 kVAr kapacitív visszatápláló teljesítményt az alapfrekvencián.

7.4.11. A finnországi hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

A munkavezeték névleges magassága 6 150 mm (legkisebb magasság 5 600 mm, legnagyobb magasság 6 500 mm).

7.4.12. A lengyelországi hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

A II. és III. kategóriájú vonalak nem alkalmasak az 1 600 mm-es euroáramszedő használatára. Az ilyen vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveknek rendelkezniük kell 1 100 mm hosszú csúszóbetétet tartalmazó 1 950 mm-es áramszedőkkel (lásd az EN 50367:2006 szabvány B. mellékletének B.8. és B.3. ábráját).

A II. és III. kategóriájú vonalakon, 5 600 mm munkavezeték-magasságnál, egyenesben fekvő vágányokon a munkavezetéknek a pálya középvonalához viszonyított 500 mm-es legnagyobb oldalirányú kitérése engedhető meg oldalszél hatására.

A II. és III. kategóriájú villamosított vonalak esetében a villamos vontatójárművek legnagyobb áramerőssége a következő lehet:

II. kategória – 3 200 A

III. kategória – 2 500 A

kivéve, ha az infrastruktúra-nyilvántartás egy különös útvonal esetében ettől eltérő értékeket határoz meg.

7.4.13. A dániai hálózat sajátos jellemzői Az Öresund-összeköttetés Svédországgal

(P eset)

II. és III. kategóriájú vonalak

A II. és III. kategóriájú vonalakon, valamint az állomásokon a felsővezetéknek az 1 600 mm-es euroáramszedő alkalmazása által támasztott követelményeknek való megfelelése miatti átalakításához szükséges beruházás költsége aránytalanul magas. Az ezeken a vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket el kell látni a közepes, legfeljebb 230 km/h–s sebességen való üzemelésre alkalmas, 1 800 vagy 1 950 mm-es másodlagos áramszedőkkel, hogy a transzeurópai hálózatnak ezeken a részein a felsővezetéket ne kelljen felkészíteni az euroáramszedő alkalmazására. Az ilyen áramszedőkkel rendelkező villamos vontatójárműveket kiszolgáló vonalakon a munkavezeték 500 mm-es legnagyobb oldalirányú kitérése engedhető meg oldalszél hatására.

A jövőben a II. és III. kategóriájú vonalakra vonatkozó tanulmányoknak figyelembe kell venniük az euroáramszedőt a meghozott döntések helyességének igazolására.

Egyes hidakat és állomásokat tartalmazó váltakozó áramú szakaszokon a munkavezeték legkisebb magassága 4 910 mm.

7.4.14. A norvégiai hálózat sajátos jellemzői (csak tájékoztatásul)

(P eset)

A II. és III. kategóriájú vonalakon, valamint az állomásokon a felsővezetéknek az 1 600 mm-es euroáramszedő alkalmazása által támasztott követelményeknek való megfelelése miatti átalakításához szükséges beruházás költsége aránytalanul magas. Az ezeken a vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket el kell látni a közepes, legfeljebb 230 km/h–s sebességen való üzemelésre alkalmas, 1 800 mm-es másodlagos áramszedőkkel, hogy a transzeurópai hálózatnak ezeken a részein a felsővezetéket ne kelljen felkészíteni az euroáramszedő alkalmazására. Az 1 800 mm-es áramszedőkkel rendelkező villamos vontatójárműveket kiszolgáló vonalakon a munkavezeték 550 mm-es legnagyobb oldalirányú kitérése engedhető meg oldalszél hatására. A jövőben a II. és III. kategóriájú vonalakra vonatkozó tanulmányoknak figyelembe kell venniük az euroáramszedőt a meghozott döntések helyességének igazolására.

Norvégiában a kapacitív teljesítménytényező nem engedélyezett 16,5 kV fölötti feszültség esetén, mivel ez azzal a kockázattal járna, hogy a felsővezetéken jelentkező túl magas feszültség miatt a többi jármű számára nehézzé vagy lehetetlenné válna a visszatápláló fékezés.

Visszatápláló üzemmódban (elektromos fékezéskor) a villamos vontatójármű nem viselkedhet 60 kVAr-nál nagyobb kondenzátorként semmilyen mértékű visszatáplált teljesítménynél, tehát a kapacitív teljesítménytényező visszatáplálás alatt tiltva van. A 60 kVAr kapacitív visszatápláló teljesítmény kivételének oka annak a lehetővé tétele, hogy a villamos vontatójármű, magasfeszültségű oldalán szűrők lehessenek. Ezek a szűrők nem haladhatják meg a 60 kVAr kapacitív visszatápláló teljesítményt az alapfrekvencián.

7.4.15. A svájci hálózat sajátos jellemzői (csak tájékoztatásul)

(P eset)

A II. és III. kategóriájú vonalakon, valamint az állomásokon a meglévő alagutak és felsővezetékek űrszelvényének az 1 600 mm-es euroáramszedő alkalmazása által támasztott követelményeknek való megfelelése miatti átalakításához szükséges beruházás költsége aránytalanul magas. Az ezeken a vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket el kell látni a közepes, legfeljebb 200 km/h–s sebességen való üzemeltetésre alkalmas, szigetelőanyagból készült mozgatószerkezettel ellátott, 1 450 mm-es másodlagos áramszedőkkel, hogy a transzeurópai hálózatnak ezeken a részein az alagútszelvényt és a felsővezetéket ne kelljen felkészíteni az euroáramszedő alkalmazására. A az I. és II. kategóriájú vonalakra vonatkozó jövőbeni tanulmányoknak figyelembe kell venniük az euroáramszedőt a meghozott döntések helyességének igazolására.

7.4.16. A litvániai hálózat sajátos jellemzői

Nyílt vonalakon és állomásokon a munkavezeték legkisebb magassága 5750 mm, szintbeli kereszteződéseknél pedig 6 000 mm. Olyan pályákon (nyílt vonalakon is), ahol a járművek feltételezhetően nem állnak hosszabb ideig, kivételes körülmények esetén a munkavezeték legkisebb magasságát 5 675 mm-re lehet csökkenteni.

A munkavezeték legkisebb magassága minden esetben 6 800 mm.

A pályaprofil jövőbeni módosításának lehetővé tétele érdekében az állomásokon, a névleges munkavezeték-magasság a nyílt vonalakon 6 500 mm, az állomásokon pedig 6 600 mm.

7.4.17. A hollandiai hálózat sajátos jellemzői

(P eset)

A meglévő II. és III. kategóriájú vonalakon a 1,5 kV-os egyenáramú felsővezetékeket egy vagy több 1 950 mm-es áramszedővel üzemeltetik.

Gazdaságtalan és ésszerűtlen lenne a II. és III. kategóriájú vonalakon és állomásokon a felsővezeték cseréje az 1 600 mm-es áramszedőfejjel való üzemeltetés céljára.

A nagysebességű hálózat részét képező új II. és III. kategóriájú, 1,5 kV-os egyenáramú felsővezetékkel rendelkező vonalakat úgy tervezik, hogy azok összeegyeztethetőek legyenek az 1 600 mm-es és 1 950 mm-es áramszedőfejekkel is.

7.4.18. A szlovákiai hálózat sajátos jellemzői

A II. és III. kategóriájú vonalak nem alkalmasak az 1 600 mm-es euroáramszedő használatára. Az e vonalakon áthaladó villamos vontatójárműveket fel kell szerelni 1 950 mm-es áramszedőkkel.

7.5. Megállapodások

7.5.1. Meglévő megállapodások

A tagállamok ezen ÁME hatálybalépésétől számított hat hónapon belül értesítik a Bizottságot az alábbi olyan megállapodásokról, amelyek alapján az ezen ÁME hatálya alá (az alrendszerek ezen ÁME 2. fejezetében meghatározott építése, felújítása, korszerűsítése, üzembe helyezése, üzemeltetése és karbantartása) tartozó alrendszerek üzemelnek:

Az ilyen megállapodások és ezen ÁME hatálya alá tartozó alrendszerek folyamatos üzemeltetése, illetve karbantartása akkor megengedett, amennyiben azok megfelelnek a közösségi joganyagnak.

A Bizottság értékeli, hogy e megállapodások mennyire egyeztethetők össze az uniós joganyaggal, köztük azok megkülönböztetést kizáró rendelkezéseivel, különösen pedig ezen ÁME-vel, és megteszi a szükséges intézkedéseket, például felülvizsgálja ezen ÁME-t az esetleges különleges esetekkel vagy átmeneti intézkedésekkel való kiegészítése érdekében.

7.5.2. Jövőbeni megállapodások

Minden jövőbeni megállapodás vagy a meglévő megállapodások módosítása figyelembe veszi az uniós joganyagot, különös tekintettel ezen ÁME-re. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen megállapodásokról, illetve módosításokról. Ekkor a 7.5.1. bekezdéssel azonos eljárást alkalmaznak.

A. MELLÉKLET

Megfelelőségi modulok

A.1. A modulok felsorolása

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek moduljai:

— C. modul: Típusnak való megfelelőség

Az alrendszerek moduljai

A.2. Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek moduljai

A1. modul: Belső tervezésellenőrzés termékhitelesítéssel

— a gyártó cég vagy meghatalmazott közösségbeli képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

Amennyiben az ÁME az EK-megfelelőségi nyilatkozat mellett EK-alkalmazhatósági nyilatkozat kiadását is előírja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozóan, ezt a nyilatkozatot a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell az V. modul feltételei szerint.

B. modul: Típusvizsgálat

A típus lefedheti a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem több változatát is, feltéve, ha a változatok közötti különbségek nem érintik az ÁME rendelkezéseit. A bejelentett szervezet további mintákat kérhet, ha ezt a vizsgálati program elvégzéséhez szükségesnek tartja.

— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet,

— a gyártó cég neve és címe, illetve ha a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, akkor az ő neve és címe,

C. modul: Típusnak való megfelelőség

— a gyártó cég vagy meghatalmazott közösségbeli képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

Ha az EK-megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemhez az ÁME előírja az EK-alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, e nyilatkozatot az V. modul feltételei alapján a gyártó általi kibocsátást követően csatolni kell.

H1. modul: Teljes minőségirányítási rendszer

A bejelentett szervezet értékeli a javasolt módosításokat, és eldönti, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.

A gyártó vállalja a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.

— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.

Továbbá a bejelentett szervezet előre be nem jelentett ellenőrzéseket végezhet a gyártónál. A bejárások alkalmával a bejelentett szervezet, ha szükséges, teszteket végezhet, illetve végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e. A bejelentett szervezet ellenőrzési jelentést, illetve teszt végrehajtása esetén tesztjelentést készít a gyártó cég részére.

— a gyártó cég vagy meghatalmazott közösségbeli képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

Amennyiben az ÁME a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemmel kapcsolatban az EK-megfelelőségi nyilatkozaton kívül egy EK-alkalmazhatósági nyilatkozatot is előír, akkor ezt a nyilatkozatot ki kell egészíteni, miután a gyártó az V. modul feltételei alapján kiállította azt.

H2. modul: Teljes minőségirányítási rendszer tervvizsgálattal

A bejelentett szervezet értékeli a javasolt módosításokat, és eldönti, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.

A gyártó vállalja a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.

— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.

Továbbá a bejelentett szervezet előre be nem jelentett ellenőrzéseket végezhet a gyártónál. A bejárások alkalmával a bejelentett szervezet, ha szükséges, vizsgálatokat végezhet, illetve végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e. A bejelentett szervezet ellenőrzési jelentést, illetve vizsgálat végrehajtása esetén vizsgálati jelentést készít a gyártó cég részére.

A kérelmezőnek be kell mutatnia a megfelelő laboratóriuma által, vagy megbízásából, elvégzett vizsgálatok eredményeit ( 14 ), beleértve a típusvizsgálatokat is (ha szükséges).

— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.

— a gyártó cég vagy meghatalmazott közösségbeli képviselőjének neve és címe (meg kell adni a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő kereskedelmi nevét is),

Amennyiben az ÁME a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemmel kapcsolatban az EK-megfelelőségi nyilatkozaton kívül egy EK-alkalmazhatósági nyilatkozatot is előír, akkor azt a nyilatkozatot csatolni kell, miután a gyártó a V. modul feltételei alapján kiállította azt.

A.3. Az alrendszerek moduljai

SG modul: Az egységek hitelesítése

A megfelelőségi tanúsítványt kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.

SH2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer tervvizsgálattal

Amennyiben az ajánlatkérő önmaga felelős az alrendszerre irányuló projekt egészéért (különös tekintettel az alrendszer integrációjával kapcsolatos felelősségre), vagy az ajánlatkérőt közvetlenül bevonják a tervezésbe, illetve a gyártásba (az összeszerelést és telepítést is ideértve), jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie e tevékenységekkel kapcsolatban, ami a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.

A bejelentett szervezet értékeli a javasolt módosításokat, és eldönti, hogy a módosított minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e az 5.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelés szükséges.

Az ellenőrzésnek – a kérelmezőnek az alrendszerben való konkrét közreműködését figyelembe véve – az érintett alrendszerre nézve specifikusnak kell lennie. Az ellenőrző csoportnak legyen legalább egy, az érintett alrendszer-technológiában tapasztalt értékelője. Az értékelési eljárás kiterjed a kérelmező telephelyein tett értékelő szemlére is.

— a terv és az alrendszer előírt minőségének elérését és a minőségirányítási rendszernek az összes fázisban (a gyártást is ideértve) való hatékony működését figyelemmel kísérő eszközök;

A bejelentett szervezet rendszeres időközönként felülvizsgálja, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó fenntartja és alkalmazza-e a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést nyújt be számukra. Ha azok tanúsított minőségirányítási rendszert működtetnek, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a felülvizsgálat során.

— a minőségirányítási rendszer (összeszerelésre és telepítésre is kiterjedő) gyártási részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és vizsgálati, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítéseiről szóló jelentések stb.

A megfelelőségi tanúsítványt kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.

A.4. A karbantartási előírások értékelése: megfelelőségértékelési eljárás

Az eljárás még nyitott kérdés.

B. MELLÉKLET

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségértékelése

B.1. Hatály

E melléklet az energiaellátás alrendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszereleme (a felsővezeték) megfelelőségének értékelését határozza meg.

B.2. Jellemzők

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a tervezés különböző fázisaiban vizsgálandó jellemzői a B.1. táblázatban „X”-szel vannak jelölve. A gyártási fázist az alrendszeren belül kell értékelni.

A felsővezeték semmilyen esetben sem használható az energiaellátás alrendszeren kívül.

C. MELLÉKLET

Az energiaellátás alrendszer értékelése

C.1. Hatály

Ez a melléklet az energiaellátás alrendszer megfelelőségének értékelését írja le.

C.2. Jellemzők és modulok

Az alrendszernek a tervezés, telepítés és üzemeltetés különböző fázisaiban vizsgálandó jellemzői a C.1 táblázatban „X”-szel vannak jelölve.

▼M1 —————

▼B

F. MELLÉKLET

Különleges eset – Nagy-Britannia, az áramszedők szerkesztési szelvénye

Legend:

– Centre line of track at extreme position permitted by track tolerances = A pálya középvonala a pálya tűrése által megengedett legszélső pozícióban