2009R0250 — HU — 20.05.2014 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

►B A BIZOTTSÁG 2009/250/EK RENDELETE (2009. március 11.) a mutatók meghatározásainak, az adattovábbítás technikai formátumának, a NACE Rev.1.1. és a NACE Rev.2-re vonatkozó kettős jelentéstételi követelmények, valamint a vállalkozások szerkezeti statisztikáira vonatkozó eltérések engedélyezése tekintetében a 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 086, 31.3.2009, p.1)

Módosította:









▼B

A BIZOTTSÁG 2009/250/EK RENDELETE

(2009. március 11.)

a mutatók meghatározásainak, az adattovábbítás technikai formátumának, a NACE Rev.1.1. és a NACE Rev.2-re vonatkozó kettős jelentéstételi követelmények, valamint a vállalkozások szerkezeti statisztikáira vonatkozó eltérések engedélyezése tekintetében a 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)







AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre ( 1 ) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésének a), c), d) és e) pontjára, mivel: (1) Az 58/97/EK, Euratom rendelet ( 2 ) megteremtette a Közösségen belüli vállalkozások szerkezetére, tevékenységére, versenyképességére és teljesítményére vonatkozó közösségi statisztikák létrehozására vonatkozó közös keretet. Az egyértelműség és ésszerűség érdekében a rendeletet számos rendelkezés alapvető lényeges módosításával átdolgozták. (2) E módosítások figyelembevétele érdekében a vállalkozások szerkezeti statisztikái mutatóinak meghatározásáról szóló 2700/98/EK ( 3 ), valamint a vállalkozások szerkezeti statisztikáira vonatkozó adattovábbítás technikai formátumáról szóló 2702/98/EK bizottsági rendeletet ( 4 ) módosítani kell. Az egyértelműség megőrzése érdekében e rendelet azok helyébe lép. (3) Annak érdekében, hogy a tagállamok között összehasonlítható és összehangolt adatok készüljenek, szükséges a vállalkozások szerkezeti statisztikai mutatóinak meghatározása. (4) Ezenkívül a tagállamok közötti összehasonlítható és összehangolt adatok kialakítása, az adattovábbítási hibalehetőségek csökkentése, valamint az összegyűjtött adatok gyorsabb feldolgozása és a felhasználók hozzáférése érdekében szükséges a 295/2008/EK rendelet I-IX. mellékletében felsorolt technikai formátum és a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak továbbítására vonatkozó eljárás meghatározása. (5) Ezenfelül a 2008-as referenciaév tekintetében a NACE Rev.2-vel összhangban megkövetelt statisztikák mellett a NACE Rev.1.1-gyel összhangban szükséges a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak kettős jelentéstételére vonatkozó követelmények meghatározása. (6) A 295/2008/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az átmeneti időszakok alatt eltérés engedélyezhető a rendelet mellékleteinek rendelkezéseitől. (7) Bizonyos tagállamok az átmeneti időszakokra eltéréseket kérelmeztek a 295/2008/EK rendelet I., II., III., VIII. és IX. mellékletének rendelkezéseitől annak érdekében, hogy létrehozzák a szükséges adatgyűjtési rendszereket, vagy kiigazíthassák a már létezőket, és így a rendelet rendelkezései az átmeneti időszak végére megvalósuljanak. (8) Ezen eltérések engedélyezése indokoltnak tűnik, mivel a tagállamok kéréseinek alapja adatgyűjtési rendszerük további kiigazítására vonatkozó jogos igényük. (9) Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







1. cikk

A 295/2008/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében említett mutatókat e rendelet I. melléklete határozza meg.

Amennyiben e meghatározásokban hivatkozás található a társasági mérlegre, azt a bizonyos jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv ( 5 ) 9. cikkében (Mérleg), 23. cikkében (Eredménykimutatás) és 43. cikkében (Kiegészítő melléklet) felsorolt címsorokra, továbbá az 1725/2003/EK bizottsági rendelet ( 6 ) mellékletében felsorolt címsorokra történő hivatkozásnak kell tekinteni.

2. cikk

A 295/2008/EK rendeletnek megfelelő adattovábbítás technikai formátumát e rendelet II. melléklete határozza meg.

3. cikk

Az e rendelet értelmében továbbított adatokat és metaadatokat az illetékes nemzeti hatóságok (nemzeti statisztikai hivatalok és bizonyos pénzintézeteket felügyelő hatóságok) elektronikus formában elküldik a Bizottság (Eurostat) részére. Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie a Bizottság (Eurostat) által meghatározott megfelelő adatcsereszabványoknak. Az adatokat elektronikusan kell továbbítani vagy feltölteni a Bizottság (Eurostat) által karbantartott egypontos adatbeviteli rendszerbe.

E rendelet követelményeivel összhangban a tagállamok végrehajtják a Bizottság (Eurostat) által szolgáltatott adatcsereszabványokat és iránymutatásokat.

4. cikk

A 295/2008/EK rendelet I. melléklete 9. szakaszának (2) pontjának megfelelő kettős jelentéstételi követelményeket e rendelet III. melléklete határozza meg.

5. cikk

Az e rendelet I. mellékletének 11. szakaszában, II. mellékletének 10. szakaszában, III. mellékletének 9. szakaszában, VIII. mellékletének 8. szakaszában és IX. mellékletének 13. szakaszában említett, a 295/2008/EK rendelet rendelkezéseitől való eltérések az e rendelet IV. mellékletében meghatározott módon engedélyezhetők.

6. cikk

A 2700/98/EK és a 2702/98/EK rendelet hatályát veszti.

Továbbra is alkalmazandók ugyanakkor a referenciaévek adatainak 2007-ig bezárólag történő összegyűjtése, összeállítása és továbbítása tekintetében.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.









I. MELLÉKLET

A MUTATÓK MEGHATÁROZÁSAI

▼M2

Kód : 11 01 0

Megnevezés : A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező működő gazdasági szervezetek száma

Melléklet : IX.

Meghatározás

Azon gazdasági szervezetek számbavétele, amelyeknek legalább egy foglalkoztatottjuk volt az adott t referencia–időszak során bármikor.

Kód : 11 02 0

Megnevezés : A t során az első alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma

Melléklet : IX.

Meghatározás

Azon gazdasági szervezetek számbavétele, amelyek az adott t referencia–időszak során bármikor az első alkalmazottal rendelkeztek. Ez vonatkozhat a 11 92 0 kód alatt meghatározott gazdasági szervezetek létrejöttére, de a 11 91 0 alatt szereplő vállalkozásokra is, amennyiben a korábbi referencia–időszakok során már aktívak voltak, de az előző két referencia–időszak során egy alkalmazottal sem rendelkeztek.

Kód : 11 03 0

Megnevezés : A t során valamely időponttól kezdődően alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma

Melléklet : IX.

Meghatározás

Azon gazdasági szervezetek számbavétele, amelyek egy adott t referencia–időszak során valamely időponttól kezdődően alkalmazottal már nem rendelkeznek és egy adott t referencia–időszak során egy korábbi időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkeztek.

Ez érintheti a 11 93 0 mutatóban meghatározott megszűnt gazdasági szervezeteket, de a 11 01 0 mutatóban meghatározott gazdasági szervezeteket is, amennyiben azok még folytatják tevékenységüket, de egy adott t referencia–időszakban és az alábbi két referencia–időszakban egy adott időponttól kezdődően alkalmazottal már nem rendelkeznek: t + 1 és t + 2.

Ugyanez alkalmazandó, ha az utolsó alkalmazott munkaszerződése a t során december 31-én ér véget.

Kód : 11 04 1

Megnevezés : A t – 1 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

Kód : 11 04 2

Megnevezés : A t – 2 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

Kód : 11 04 3

Megnevezés : A t – 3 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

Kód : 11 04 4

Megnevezés : A t – 4 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

Kód : 11 04 5

Megnevezés : A t – 5 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

Melléklet : IX.

Meghatározás

Azon gazdasági szervezetek számbavétele, amelyek legalább egy alkalmazottal rendelkeztek az első alkalmazott foglalkoztatásának évétől kezdődően minden év valamely időpontjában (t – 1 – t – 5) egy adott t referencia–időszakig.

A t során első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma a 11 02 0 mutató alatt került meghatározásra.

Egy gazdasági szervezet akkor is túlélőnek tekintendő, ha a kapcsolódó jogi egység(ek) már nem működnek, de tevékenységüket új, kifejezetten a gazdasági szervezet termelési tényezőinek átvételére felállított jogi egység vette át (=túlélés átvétellel).

▼B

Kód : 11 11 0

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma

Melléklet : I–VIII.

Meghatározás:

A 696/93/EK tanácsi rendeletben ( 7 ) meghatározott, a vonatkozó sokasághoz tartozó gazdasági szervezeteknek a gazdasági szervezetek regiszterébe bejegyzett száma a hibák, különösen a mintavételi kerethibák korrigálásával. Csak azon működő egységeket kell számbavenni, amelyek esetében a referencia-időszak során bármikor árbevétel és foglalkoztatás felmerült. Az alvó (ideiglenesen nem működő) és az inaktív egységeket nem veszik számba. Ennek a statisztikai adatnak tartalmaznia kell a referencia-időszak legalább egy részében aktív valamennyi egységet. Bele kell foglalni azon telepeket (fióktelepeket) is, amelyek nem minősülnek külön jogi személyeknek, illetve amelyek külföldi gazdasági szervezettől függenek, kivéve a 295/2008/EK rendelet V. mellékletében meghatározott tevékenységek esetében. A 295/2008/EK rendelet V. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikáira vonatkozóan e mutató a jelentéstevő ország nemzeti jogának megfelelően létrejött gazdasági szervezetek, továbbá a nem EGT-országokban található központi irodával rendelkező gazdasági szervezetek fióktelepeinek számára korlátozódik. A nem EGT-országokban található központi irodával rendelkező, viszontbiztosításra szakosodott gazdasági szervezetek fióktelepeit a regiszterbe nem kell felvenni. A 295/2008/EK rendelet VII. mellékletének 3. szakaszában szereplő gazdasági szervezetek vonatkozásában ez a mutató magában foglalja az alkalmazottakat nem foglalkoztató nyugdíjalapokat is. Tartalmazza azokat a nyugdíjalapokat is, amelyek nem jogi személyiségű szervezetek, és amelyeket nyugdíjalap-kezelő társaságok, biztosítóintézetek vagy egyéb pénzügyi intézmények irányítanak (anélkül azonban, hogy szerepelnének e szervezetek éves jelentéseiben). Nem tartalmazza azonban ez a mutató azoknak a nyugdíjalapoknak a számát, amelyek a finanszírozó vállalkozástól, illetve szakmától nem elkülönülten léteznek (azaz a nem önálló nyugdíjalapokat vagy nem a munkáltató által rendszerint kiegészítő tevékenységként működtetett vállalati nyugdíjalapokat).

Kód : 11 11 1

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma a jogi forma szerinti bontásban

Melléklet : V., VI.

Meghatározás:

A gazdasági szervezetek száma (lásd 11 11 0 változó) jogi forma szerinti bontásban;

Kapcsolat egyéb változókkal

A gazdasági szervezetek száma jogi forma szerinti bontásban a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 11 2

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma a bruttó díj mértéke szerinti nagyságkategóriás bontásban

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Gazdasági szervezetek száma (lásd 11 11 0 változó) a bruttó díjbevétel mértéke szerinti nagyságkategóriás bontásban.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Gazdasági szervezetek száma a bruttó díjbevétel mértéke szerinti nagyságkategóriás bontásban a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 11 3

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma a bruttó biztosítástechnikai tartalékok szerinti nagyságkategóriás bontásban

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Gazdasági szervezetek száma (lásd 11 11 0 változó) a bruttó biztosítástechnikai tartalékok szerinti nagyságkategóriás bontásban.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Gazdasági szervezetek száma a bruttó biztosítástechnikai tartalékok szerinti nagyságkategóriás bontásban a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 11 4

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma az anyavállalat székhelye szerinti bontásban

Melléklet : VI.

Meghatározás:

„Anyavállalat” a 83/349/EGK tanácsi irányelv ( 8 ) 1. és 2. cikke értelmében vett anyavállalat a Szerződés konszolidált mérlegkészítésre vonatkozó 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján, továbbá minden olyan vállalkozás, amely az illetékes felügyelő hatóság nézete szerint valóban meghatározó befolyást gyakorol a hitelintézet felett.

Az anyavállalatokra a következő földrajzi bontást kell alkalmazni: az adott tagállamban honos anyatársaság (a megfigyelt vállalat belföldi ellenőrzésűnek tekinthető), más tagállamban honos anyatársaság (a megfigyelt vállalat külföldi ellenőrzésűnek tekinthető). Az olyan hitelintézetek bankfiókjai, amelyek központi irodája a jelentéstevő országtól eltérő országban található, nem rendelkeznek anyavállalattal. E vállalkozásokat itt nem kell számításba venni. A 716/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 9 ) meghatározott végső ellenőrzést gyakoroló szervezeti egység az a megközelítés, amelyet amennyiben lehet, követni kell.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Gazdasági szervezetek száma az anyavállalat székhelye szerinti bontásban a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 11 5

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma az anyavállalat rezidens országa szerinti bontásban

Melléklet : V.

Meghatározás:

Anyavállalat a 83/349/EGK tanácsi irányelv 1. és 2. cikke értelmében vett anyavállalat a Szerződés konszolidált mérlegkészítésre vonatkozó 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján, továbbá minden olyan vállalkozás, amely az illetékes felügyelő hatóság nézete szerint valóban meghatározó befolyást gyakorol a hitelintézet felett.

Az anyavállalatokra vonatkozóan a következő földrajzi bontást kell alkalmazni: az adott tagállamban honos anyatársaság (a megfigyelt vállalat belföldi ellenőrzésűnek tekinthető), más tagállamban honos anyatársaság (a megfigyelt vállalat külföldi ellenőrzésűnek tekinthető). Mivel a kölcsönös biztosító egyesületek és az Európai Gazdasági Térség országain kívüli székhellyel rendelkező biztosítók nem rendelkeznek anyavállalattal, ezeket itt nem kell figyelembe venni. A 716/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott végső ellenőrzést gyakoroló szervezeti egység az a megközelítés, amelyet amennyiben lehet, követni kell.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Gazdasági szervezetek száma az anyavállalat székhelye szerinti bontásban a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 11 6

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma a mérlegfőösszeg nagysága szerinti bontásban

Melléklet : VI.

Meghatározás:

A Gazdasági szervezetek száma (lásd 11 11 0 változó) a mérlegfőösszeg nagysága szerinti bontásban. A számviteli év (ld. 43 30 0 változó) végén a mérlegfőösszeget kell figyelembe venni.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Gazdasági szervezetek száma a mérlegfőösszeg szerinti nagyságkategóriás bontásban a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 11 7

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma a hitelintézeti kategóriák szerinti bontásban

Melléklet : VI.

Meghatározás:

A Gazdasági szervezetek számának (ld. 11 11 0 változó) hitelintézet-kategóriák szerinti bontása a következő: engedélyezett bankok, szakosított hitelnyújtó intézetek, egyéb hitelintézetek.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Gazdasági szervezetek száma a hitelintézeti kategóriák szerinti bontásban a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 11 8

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma a befektetés nagysága szerinti bontásban

Melléklet : VII.

Meghatározás:

A 11 11 0 változóban meghatározott Gazdasági szervezetek száma a befektetés nagysága szerinti bontásban; ezek a 48 10 0 és a 48 10 4 változó alá tartozó befektetések, azaz az összes befektetés piaci értéken.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Gazdasági szervezetek száma a befektetés nagysága szerinti bontásban változó (11 11 8) a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 11 9

Megnevezés : Gazdasági szervezetek száma a taglétszám szerinti bontásban

Melléklet : VII.

Meghatározás:

A 11 11 0 változóban meghatározott Gazdasági szervezetek száma a taglétszám szerinti bontásban; a Taglétszám (48 70 0) határozza meg ezek tagjait.

Megjegyzés : A számviteli év végén meglévő taglétszámot kell figyelembe venni.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Gazdasági szervezetek száma a taglétszám méretkategória szerinti bontásban változó (11 11 9) a Gazdasági szervezetek számának (11 11 0) alkategóriája.

Kód : 11 15 0

Megnevezés : Nem önálló nyugdíjalapokkal rendelkező gazdasági szervezetek száma

Melléklet : VII.

Meghatározás:

Ez a változó azoknak a gazdasági szervezeteknek a számát tartalmazza, amelyek alapokat képeznek arra, hogy nyugdíjat fizethessenek alkalmazottaiknak. A nem önálló nyugdíjalapok kezelése az ilyen gazdasági szervezetek számára kiegészítő tevékenységet jelent.

Kód : 11 21 0

Megnevezés : Telepek száma

Melléklet : I–IV., VI.

Meghatározás:

A 696/93/EK tanácsi rendeletben meghatározott, a vonatkozó sokasághoz tartozó telepeknek a gazdasági szervezetek regiszterébe bejegyzett száma, a hibák, különösen a mintavételi kerethibák korrigálásával. A helyi egységeket akkor is tartalmazza, ha nem rendelkeznek fizetett alkalmazottakkal.. Ennek a statisztikai adatnak tartalmaznia kell a referencia-időszak legalább egy részében aktív valamennyi egységet.

Kód : 11 31 0

Megnevezés : Szakosodott szervezetek száma

Melléklet : II., IV.

Meghatározás:

A 696/93/EK tanácsi rendeletben meghatározott, a vonatkozó sokasághoz tartozó szakosodott szervezeteknek a gazdasági szervezetek regiszterébe bejegyzett száma a hibák, különösen a mintavételi kerethibák korrigálásával, vagy legalábbis megbecslése, amennyiben ezen egységtípusokat nem tartják nyilván. A statisztikába bele kell foglalni minden olyan telepet, amely a referencia-időszak legalább egy bizonyos része során aktív volt.

Kód : 11 41 0

Megnevezés : A más országokban működő fióktelepek száma és helye

Melléklet : V.

Meghatározás:

A fióktelep meghatározását a 92/49/EGK tanácsi irányelv ( 10 ) (a nem-életbiztosításról szóló harmadik irányelv) 1. cikke, valamint a 92/96/EGK tanácsi irányelv ( 11 ) (az életbiztosításról szóló harmadik irányelv) 1. cikke határozza meg. A külföldi fióktelepekre vonatkozóan a következő földrajzi bontást kell alkalmazni: Minden egyes másik tagállam, egyéb EGT-országok, Svájc, Amerikai Egyesült Államok, Japán, egyéb harmadik országok (a világ többi része).

Kód : 11 41 1

Megnevezés : A nem EGT-országokban létesített fióktelepek száma területi bontásban

Melléklet : VI.

Meghatározás:

A „fióktelep” fogalmának meghatározását a 89/646/EGK tanácsi irányelv ( 12 ) 1. cikke határozza meg, illetve részletesebb kifejtése a szolgáltatásnyújtás szabadságáról és a közérdekről szóló bizottsági közleményben a második banki irányelvben (95/C 291/06) található.

A külföldi fióktelepekre vonatkozóan a következő földrajzi bontást kell alkalmazni: Svájc, Amerikai Egyesült Államok, Japán, egyéb harmadik országok (a világ többi része)

Megjegyzés : Számításba kell venni minden nem EGT-országban található aktív fióktelepet, amelyről a hitelintézet székhelye szerinti tagállamot értesítették.

Kód : 11 51 0

Megnevezés : A pénzügyi leányvállalatok teljes száma a más országban lévő hely szerinti bontásban

Melléklet : VI.

Meghatározás:

„Leányvállalat” a 83/349/EGK tanácsi irányelv 1. és 2. cikkének értelmében vett leányvállalat a Szerződés konszolidált mérlegkészítésre vonatkozó 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján. Figyelembe kell venni az összes olyan gazdasági egységet, amely pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó vállalatnak minősül (a hitelintézeti statisztikákra vonatkozó módszertani kézikönyv 1.3. fejezete szerint).

Megjegyzés : A leányvállalatokra a következő földrajzi bontást kell alkalmazni: Más tagállamok egyenként, egyéb EGT-országok, Svájc, Amerikai Egyesült Államok, Japán, egyéb harmadik országok (a világ többi része). Csak a közvetlen leányvállalatokat kell figyelembe venni.

Kód : 11 61 0

Megnevezés : Nyugdíjrendszerek száma

Melléklet : VII.

Meghatározás:

Ez a változó a nyugdíjalapok által kezelt nyugdíjrendszerek teljes számát tartalmazza. A nyugdíjrendszerek egy olyan – általában szociális partnerek közötti – megállapodáson alapulnak, amely rögzíti, hogy milyen nyugellátások járnak és milyen feltételek mellett.

Kód : 11 91 0

Megnevezés : A t során működő gazdasági szervezetek sokasága

Melléklet : IX.

Meghatározás:

Azon gazdasági szervezetek számbavétele, amelyek árbevételt értek el vagy foglalkoztatottai voltak az adott referencia-időszak során bármikor.

Kód : 11 92 0

Megnevezés : A t során létrejött gazdasági szervezetek száma

Melléklet : IX.

Meghatározás:

A vonatkozó sokasághoz tartozó gazdasági szervezetek keletkezésének a gazdasági szervezetek regiszterébe bejegyzett száma, a hibák korrigálásával. Gazdasági szervezet keletkezésének számít a termelési tényezők bizonyos kombinációjának megteremtése azzal a megszorítással, hogy más gazdasági szervezet ebbe az eseménybe nem kapcsolódik be. A gazdasági szervezetek keletkezése nem foglalja magában a gazdasági szervezetek egyesülései, szétválásai, kiválásai vagy szerkezetátalakításai miatt a sokaságba történő bejegyzéseket. Nem tartozik ide a kizárólag a tevékenységi kör megváltozásából következő bejegyzés a részsokaságba.

Kód : 11 93 0

Megnevezés : A t során megszűnt gazdasági szervezetek száma

Melléklet : IX.

Meghatározás:

A vonatkozó sokasághoz tartozó gazdasági szervezetek megszűnésének a gazdasági szervezetek regiszterébe bejegyzett száma, a hibák korrigálásával. Gazdasági szervezet megszűnésének számít a termelési tényezők bizonyos kombinációjának megszűnése azzal a megszorítással, hogy más gazdasági szervezet ebbe az eseménybe nem kapcsolódik be. A gazdasági szervezetek megszűnése nem foglalja magában a sokaságból az egyesüléseik, szétválásaik, kiválásaik vagy szerkezetátalakításaik miatt történő törléseket. Nem tartozik ide a kizárólag a tevékenységi kör megváltozásából következő törlés a részsokaságból.

Kód : 11 94 1

Megnevezés : A t-1 során létrejött és t-ben is működő gazdasági szervezetek száma

Kód : 11 94 2

Megnevezés : A t-2 során létrejött és t-ben is működő gazdasági szervezetek száma

Kód : 11 94 3

Megnevezés : A t-3 során létrejött és t-ben is működő gazdasági szervezetek száma

Kód : 11 94 4

Megnevezés : A t-4 során létrejött és t-ben is működő gazdasági szervezetek száma

Kód : 11 94 5

Megnevezés : A t-5 során létrejött és t-ben is működő gazdasági szervezetek száma

Melléklet : IX.

Meghatározás:

Az e mutatókban említett gazdasági szervezet túlélő, ha foglalkoztatás és/vagy árbevétel tekintetében a létrejöttének éve során és a későbbi év(ek)ben működik. A túlélés két típusa különböztethető meg:

1) Egy t-1 év során született gazdasági szervezet abban az esetben él túl t évben, ha árbevétel és/vagy foglalkoztatottság tekintetében t év bármely részében működik (= túlélés változások nélkül).

2) Egy gazdasági szervezet akkor is túlélőnek tekintendő, ha a kapcsolódó jogi egység(ek) már nem működnek, de tevékenységüket új, kifejezetten a gazdasági szervezet termelési tényezőinek átvételére felállított jogi egység vette át (=túlélés átvétellel)

▼M2

Kód : 11 96 0

Megnevezés : A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetek száma

Melléklet : IX.

Meghatározás

Azon gazdasági szervezetek számbavétele, amelyek a t – 3 során legalább 10 alkalmazottal rendelkeznek, amelyekben évente – hároméves időszak során (t – 3–tól t–ig) – átlagosan több mint 10 %–kal nő az alkalmazottak száma. Ebbe nem tartoznak bele a 11 92 0 kód alatt meghatározott gazdasági szervezetek a t – 3 során.

▼B

Kód : 12 11 0

Megnevezés : Árbevétel

Melléklet : I–V., VII., VIII.

Meghatározás:

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. és VIII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében az árbevétel magában foglalja a megfigyelési egység által a referencia-időszakban számlázott teljes forgalmat, és ez megfelel egy harmadik félnek teljesített áruszállítások vagy szolgáltatások piaci értékesítésének. A gazdasági szervezet által termelt készletek magukban foglalják a vásárolt és továbbértékesítésre tartott árukat, ideértve például a kiskereskedő által megvásárolt és továbbértékesítésre tartott árukat, vagy a továbbértékesítésre tartott földet vagy más ingatlant (ha a földet vagy más ingatlant eredetileg beruházási céllal szerezték be, nem tartozik az árbevételhez). A szolgáltatások nyújtása jellemzően egy szerződésben vállalt feladatnak adott időszak alatt egy gazdálkodó által történő teljesítését jelenti. A hosszú lejáratú szerződésekből (pl. építkezési szerződések) származó jövedelmeket a szerződésteljesítés mértéke szerint, nem pedig a lezárt szerződési módszer alapján kell megítélni. A saját fogyasztásra és beruházásra termelt készletek nem tartoznak az árbevételhez.

Az árbevétel magában foglal minden, az egység által számlázott árut és a szolgáltatást érintő illetéket és adót, a hozzáadottérték-adó (HÉA) jellegű adók kivételével. A gazdasági szervezet a HÉÁ-t fázisonként szedi be, és a teljes egészében a végső vevőt terheli.

Magában foglalja a vevőre terhelt összes egyéb díjat (szállítás, csomagolás stb.) még akkor is, ha e díjakat a számlán külön feltüntetik. Az árcsökkentés, visszatérítés és árengedmény, valamint a visszacsomagolás értékét le kell vonni.

A vállalati számvitelben a negyedik számviteli irányelvnek megfelelő egyéb működési bevételnek, pénzügyi bevételnek és rendkívüli bevételnek minősített tételeket, illetve a gazdasági szervezet eszközeinek mások által történő olyan felhasználását, ami kamatot, jogdíjat és osztalékot eredményez, továbbá az IAS/IFRS-nek megfelelő egyéb bevételt le kell vonni az árbevételből. Nem számítanak az árbevételhez az állami hatóságoktól vagy az Európai Unió intézményeitől kapott működési támogatások sem.

A 295/2008/EK rendelet V. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében az e mutatónak megfelelő megnevezés„Bruttó díjbevétel”. E mutatót a 91/674/EGK irányelv ( 13 ) 35. cikke határozza meg. Megjegyzés: Az eredménykimutatás (biztosítástechnikai számla) szerkezetére nézve lásd: a nem-életbiztosítási üzletág esetében a 91/674/EGK irányelv 34. cikke I. pontjának 1. a) alpontját, az életbiztosítási üzletág esetében pedig a 91/674/EGK irányelv 34. cikke II. pontjának 1. a) alpontját.

A 295/2008/EK rendelet VII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében e mutató megfelelő címe „Összes nyugdíjpénztári hozzájárulás”. E mutató magában foglalja a nyugdíjszerződések alapján a pénzügyi év során esedékes összes nyugdíjpénztári hozzájárulást, mint például az összes kötelező hozzájárulást, egyéb rendszeres hozzájárulást, az önkéntes kiegészítő hozzájárulást, a bejövő átutalásokat és egyéb hozzájárulásokat.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. és VIII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében:

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A fentiekben statisztikai céllal meghatározott árbevétel a következő mérlegtételt foglalja magában:

— Nettó árbevétel, beleértve az árbevételhez kötött és nem levonható egyéb termékadókat

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete ( 14 )és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A fentiekben statisztikai céllal meghatározott árbevétel a következő mérlegtételeket foglalja magában:

— Áruk értékesítéséből vagy szolgáltatások nyújtásából származó jövedelem (IAS 18.35). Ha a tétel magában foglalja a kamatokból, osztalékokból vagy jogdíjakból származó jövedelmet, azokat le kell vonni.

Kapcsolat egyéb változókkal

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. és VIII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

— Az Árbevétel a Termelési érték (12 12 0) és egyéb aggregátumok és egyenlegek kiszámításánál használatos.

— Az árbevétel tevékenységekre bontható: i) A fő tevékenységből; ii) ipari és építőipari tevékenységből; iii) kereskedelmi és közvetítői tevékenységekből; iv) közvetítői (ügynöki) tevékenységből; v.) egyéb szolgáltatói tevékenységből származó bevétel (18 11 0 – 18 16 0).

— Az árbevétel terméktípus szerint bontható: Az árbevétel terméktípus szerinti bontása (18 21 0).

A 295/2008/EK rendelet V. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a „Bruttó díjbevétel” (12 11 0) a következőképpen számítandó:

Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1),

+ Bruttó aktív viszontbiztosítási díjak, díjelőírás (12 11 2).

A „Bruttó díjbevétel” a „Megszolgált bruttó díj” (32 11 0), valamint egyéb aggregátumok és egyenlegek kiszámításánál használatos.

A 295/2008/EK rendelet VII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében az Árbevétel (az összes nyugdíjpénztári hozzájárulás) a következőképpen számítandó:

Tagok által fizetendő nyugdíjpénztári hozzájárulások (48 00 1),

+ Munkáltatók által fizetendő nyugdíjpénztári hozzájárulások (48 00 2),

+ Bejövő átutalások (48 00 3),

+ Egyéb nyugdíjpénztári hozzájárulások (48 00 4)

vagy:

Szolgáltatással meghatározott sémákba fizetett nyugdíjpénztári hozzájárulások (48 00 5)

+ Befizetéssel meghatározott sémákba fizetett nyugdíjpénztári hozzájárulások (48 00 6)

+ Vegyes sémákba fizetett nyugdíjpénztári hozzájárulások (48 00 7).

A 295/2008/EK V. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikáira vonatkozóan az „Árbevétel” a termékekre és az ügyfél székhelyére tovább bomlik

Kód : 12 11 1

Megnevezés : Bruttó közvetlen díjbevétel

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke Csak a közvetlen biztosítási díjak tartoznak ide.

Megjegyzés:

Az eredménykimutatás (biztosítástechnikai számla) szerkezetére nézve lásd: a nem életbiztosítási üzletág esetében a 91/674/EGK irányelv 34. cikke I. pontjának 1. a) alpontját, az életbiztosítási üzletág esetében pedig a 91/674/EGK irányelv 34. cikke II. pontjának 1. a) alpontját.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1),

+ Bruttó aktív viszontbiztosítási díjak, díjelőírás (12 11 2)

= Bruttó díjbevétel (12 11 0)

Kód : 12 11 2

Megnevezés : Bruttó aktív viszontbiztosítási díjak, díjelőírás

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke – a bruttó aktív viszontbiztosítási díjak, díjelőírást az eredménykimutatás technikai része tartalmazza. Csak a viszontbiztosításba vett ügyletek díjbevétele tartozik ide.

Megjegyzés:

Az eredménykimutatás (biztosítástechnikai számla) szerkezetére nézve lásd: a nem életbiztosítási üzletág esetében a 91/674/EGK irányelv 34. cikke I. pontjának 1. a) alpontját, az életbiztosítási üzletág esetében pedig a 91/674/EGK irányelv 34. cikke II. pontjának 1. a) alpontját.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1),

+ Bruttó aktív viszontbiztosítási díjak, díjelőírás (12 11 2)

= Bruttó díjbevétel (12 11 0)

Kód : 12 11 3

Megnevezés : Bruttó közvetlen díjbevétel, egyéni szerződések díjbevételei

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke – a bruttó közvetlen díjbevétel, egyéni szerződések díjbevételeit az eredménykimutatás technikai része tartalmazza.

Megjegyzés:

Az egyéni szerződések díjbevételének bontását lásd: A Tanács 91/674/EGK irányelvének 63. cikke.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel, egyéni szerződések díjbevételei (12 11 3)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, csoportos szerződések díjbevételei (12 11 4)

= Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1),

Kód : 12 11 4

Megnevezés : Bruttó közvetlen díjbevétel, a csoportos szerződések díjbevételei

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke – a bruttó közvetlen díjbevétel, egyéni szerződések díjbevételeit az eredménykimutatás technikai része tartalmazza.

Megjegyzés:

A csoportos szerződések alapján járó biztosítási díjbevétel bontását lásd: A Tanács 91/674/EGK irányelvének 63. cikke.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel, egyéni szerződések díjbevételei (12 11 3)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, csoportos szerződések díjbevételei (12 11 4)

= Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1)

Kód : 12 11 5

Megnevezés : Bruttó közvetlen díjbevétel, folyamatos díjfizetésű díjbevétel

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke – a bruttó közvetlen díjbevétel, folyamatos díjfizetésű díjbevétel az eredménykimutatás technikai része tartalmazza.

Megjegyzés:

Az időszaki díjbevételek bontását lásd: A Tanács 91/674/EGK irányelvének 63. cikke.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel, időszaki díjbevételek(12 11 5)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, egyszeri díjbevételek (12 11 6)

= Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1)

Kód : 12 11 6

Megnevezés : Bruttó közvetlen díjbevétel, egyszeri díjbevételek

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke – a bruttó közvetlen díjbevétel, egyszeri díjbevételeket az eredménykimutatás technikai része tartalmazza.

Megjegyzés:

Az egyszeri díjbevételek bontását lásd: A Tanács 91/674/EGK irányelvének 63. cikke.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel, folyamatos díjfizetésű díjbevétel (12 11 5)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, egyszeri díjbevételek (12 11 6)

= Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1)

Kód : 12 11 7

Megnevezés : Bruttó közvetlen díjbevétel, a nem többlethozam-visszatérítéses szerződések díjbevételei

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke – a bruttó közvetlen díjbevétel, nem többlethozam-visszatérítéses szerződések díjbevételeit az eredménykimutatás technikai része tartalmazza.

Megjegyzés:

A nem többlethozam-visszatérítéses szerződések díjbevételeit lásd: A 91/674/EGK irányelv 63. cikke.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel, a nem többlethozam-visszatérítéses szerződések díjbevételei (12 11 7)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, a díjvisszatérítéses szerződések díjbevételei (12 11 8)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, olyan szerződésekből származó biztosítási díjbevételek, amelyekben a befektetés kockázatát a kötvénytulajdonos viseli (12 11 9)

= Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1)

Kód : 12 11 8

Megnevezés : Bruttó közvetlen díjbevétel, a díjvisszatérítéses szerződések díjbevételei

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke – a bruttó közvetlen díjbevétel, díj-visszatérítéses szerződések díjbevételeit az eredménykimutatás technikai része tartalmazza.

Megjegyzés:

A díj-visszatérítéses szerződések díjbevételeit lásd: A 91/674/EGK irányelv 63. cikke.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel, a nem többlethozam-visszatérítéses szerződések díjbevételei (12 11 7)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, a díj-visszatérítéses szerződések díjbevételei (12 11 8)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, olyan szerződésekből származó biztosítási díjbevételek, amelyekben a befektetés kockázatát a kötvénytulajdonos viseli (12 11 9)

= Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1)

Kód : 12 11 9

Megnevezés : Bruttó közvetlen díjbevétel, olyan szerződésekből származó biztosítási díjbevételek, amelyekben a befektetés kockázatát a kötvénytulajdonos viseli

Melléklet : V.

Meghatározás:

A Tanács 91/674/EGK irányelvének 35. cikke – a bruttó közvetlen díjbevétel, olyan szerződésekből származó biztosítási díjbevételeket, amelyekben a befektetés kockázatát a kötvénytulajdonos viseli, az eredménykimutatás technikai része tartalmazza.

Megjegyzés:

A bruttó közvetlen díjbevétel, olyan szerződésekből származó biztosítási díjbevételeket, amelyekben a befektetés kockázatát a kötvénytulajdonos viseli, lásd: A 91/674/EGK irányelv 63. cikke.

Kapcsolat egyéb változókkal

Bruttó közvetlen díjbevétel, a nem többlethozam-visszatérítéses szerződések díjbevételei (12 11 7)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, a díjvisszatérítéses szerződések díjbevételei (12 11 8)

+ Bruttó közvetlen díjbevétel, olyan szerződésekből származó biztosítási díjbevételek, amelyekben a befektetés kockázatát a kötvénytulajdonos viseli (12 11 9)

= Bruttó közvetlen díjbevétel (12 11 1)

Kód : 12 12 0

Megnevezés : Termelési érték

Melléklet : I–IV., VI., VII.

Meghatározás:

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

A termelési érték az egység által ténylegesen előállított mennyiséget méri az értékesítések alapján, beleértve a készletben bekövetkező változásokat és az áruk és szolgáltatások viszonteladását.

A termelési érték az árbevétel vagy az áruk értékesítéséből vagy szolgáltatások nyújtásából származó jövedelem alapján határozható meg: plusz vagy mínusz a késztermékek, a befejezetlen termelés, a viszonteladás céljából vásárolt áruk és szolgáltatások készletében bekövetkezett változások, mínusz a viszonteladás céljából vásárolt áruk és szolgáltatások (csak a jelentéstételi időszak során vásárolt áruk és szolgáltatások és a viszonteladási céllal beszerzett áruk raktározási és szállítási költségeinek kivételével), plusz a tőkésített termelés, plusz az egyéb (működési és rendkívüli) bevétel (kivéve a támogatásokat). A társasági mérlegben pénzügyiként vagy rendkívüliként besorolt jövedelem és kiadás nem tartozik a termelési értékhez. A viszonteladási céllal beszerzett áru- és szolgáltatásvásárlásokba beletartozik az olyan szolgáltatások beszerzése, amelyeket azért vásároltak meg, hogy azokat változatlan állapotban továbbadják harmadik fél számára.

Megjegyzés : A tőkésített termelés magában foglalja minden olyan termék sajátszámlás előállítását, amelyet gyártója beruházásként megtart. Ez utóbbi magában foglalja a tárgyi befektetett eszközöket (épületek stb.), valamint az immateriális eszközöket (szoftverfejlesztés stb.). A tőkésített termelés eladatlan termelés, és termelési költségen értékelendő. Megjegyzendő, hogy ezek a tőkejavak is a beruházások közé tartoznak.

Megjegyzés : Az egyéb (működési és rendkívüli) bevétel egy társasági mérlegtétel. A tétel tartalma ágazatonként és időszakonként változhat, és mint ilyen, statisztikai célból pontosan nem határozható meg.

A NACE Rev.2 65.1 és 65.2 csoportjára vonatkozó tevékenységek statisztikáira vonatkozóan a termelési érték meghatározása a következő: bruttó megszolgált díj, plusz összes portfolió befektetési jövedelem, plusz egyéb nyújtott szolgáltatások, mínusz bruttó kárkifizetések a kárrendezési kiadások levonásával, plusz tőkenyereség és céltartalékok.

A 295/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikáira vonatkozóan a termelési érték meghatározása a következő: kapott kamatok és kamatjellegű bevételek, mínusz fizetett kamatok és kamatjellegű ráfordítások, plusz kapott jutalékok, plusz részvényekből és más tőkearányosan jövedelmező értékpapírokból származó jövedelem, plusz pénzügyi műveletek nettó eredménye, plusz egyéb működési jövedelem.

A 295/2008/EK rendelet VII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikáira vonatkozóan a termelési érték meghatározása a következő: bevétel, mínusz fizetett biztosítási díjak, plusz befektetésekből származó jövedelem, plusz egyéb bevételek, plusz kapott biztosítási díjak, mínusz összes nyugdíjjellegű ráfordítás, mínusz a biztosítástechnikai tartalékok nettó változása.

A NACE rev.2 64.11 osztályba tartozó gazdasági szervezetek (központi bankok) esetében a termelési érték meghatározása a következő: kapott kamatok és kamatjellegű bevételek, mínusz fizetett kamatok és kamatjellegű ráfordítások, plusz kapott jutalékok, plusz részvényekből és más tőkearányosan jövedelmező értékpapírokból származó jövedelem, plusz pénzügyi műveletek nettó eredménye, plusz egyéb működési jövedelem.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A termelési érték összetevői a következő mérlegtételekben találhatók:

— Nettó árbevétel,

— része az Egyéb működési bevételnek – kivéve a támogatásokat,

— része a Rendkívüli bevételnek – kivéve a támogatásokat

— Készáruk és félkész áruk állományváltozása

— része az Anyagköltség tételnek, amely a beszerzésekre és a viszonteladásra kerülő áruk beszerzéseire és készletváltozásaira vonatkozik

— Aktivált saját teljesítmények.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A Termelési érték összetevői a következő mérlegtételekben találhatók (forgalmi költség módszer):

— Az Áruk értékesítéséből vagy szolgáltatások nyújtásából származó jövedelem, jogdíjakból származó bevételek (kivéve a kamatokból és osztalékokból származó jövedelmet, ha a jövedelem magában foglalja)

— Egyéb bevétel – kivéve a támogatásokat

— + a készáruk és félkész áruk készletváltozásai

— – része az Nyers-, segéd- és üzemanyagok tételnek, amely a beszerzésekre és a viszonteladásra kerülő áruk beszerzéseire és készletváltozásaira vonatkozik

— + a gazdasági szervezet saját célú aktivált teljesítménye (más bevételbe foglalva)

A Termelési érték összetevői a következő mérlegtételekben találhatók (forgalmi költség módszer):

— Az Áruk értékesítéséből vagy szolgáltatások nyújtásából származó jövedelem, jogdíjakból származó bevételek (kivéve a kamatokból és osztalékokból származó jövedelmet, ha a jövedelem magában foglalja)

— Egyéb bevétel – kivéve a támogatásokat

— – értékesítési költségek, kivéve az értékvesztési és amortizációs költségeket

— + a gazdasági szervezet saját célú aktivált teljesítménye (más bevételbe foglalva)

Kapcsolat egyéb változókkal

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a termelési érték alapja:

Árbevétel (12 11 0)

+/- Saját termelésű késztermékek és a befejezetlen termelés készletváltozása (13 21 3)

+/- Változatlan formában történő újraeladásra beszerzett áruk és szolgáltatások készletváltozása (13 21 1)

- Változatlan formában történő újraeladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások (13 12 0)

+ Tőkésített termelés

+ Egyéb működési bevétel (kivéve a támogatásokat)

A termelési érték a tényezőköltségen számított hozzáadott érték (12 15 0) és egyéb aggregátumok és egyenlegek számításánál használatos.

A NACE Rev.2. 65.1 és 65.2 csoportjára vonatkozó tevékenységek statisztikái esetében a termelési érték számítása a következőképpen történik:

Életbiztosításnál:

Bruttó díjbevétel (12 11 0),

+ Meg nem szolgált biztosítástechnikai tartalékának bruttó változása (32 11 2),

+ Befektetésekből származó jövedelem (32 22 0)

- Befektetések értékhelyesbítésének visszaírása (32 71 5)

- Befektetések realizált nyeresége (32 71 6)

- Részesedésekből származó jövedelem (32 71 1)

+ [(Bruttó biztosítástechnikai tartalék (37 30 0) – Nettó biztosítástechnikai tartalék (37 30 1))/Nettó biztosítástechnikai tartalék (37 30 1)] × (Befektetésekből származó jövedelem (32 22 0) – Befektetések értékhelyesbítésének visszaírása (32 71 5) – Befektetések realizált nyeresége (32 71 6) – Részesedésekből származó jövedelem (32 71 1)),

+ Egyéb biztosítástechnikai jövedelem, nettó összeg (32 16 1)

+ Egyéb jövedelem (32 46 0)

- Bruttó kárkifizetések (32 13 1)

- Függő károk biztosítástechnikai tartalékának bruttó változása (32 13 4)

+ Belső és külső kárrendezési kiadások (32 61 5)

+ Befektetések realizált nyeresége (32 71 6)

+ Befektetések nem realizált nyeresége (32 23 0)

- Befektetések realizált vesztesége (32 72 3)

- Befektetések nem realizált vesztesége (32 28 0)

- Életbiztosítási tartalék bruttó változása (32 25 0),

- Kötvénytulajdonosoknak visszajuttatandó befektetési eredmény és a díjvisszatérítések nettó összege (32 16 3)

- A jövőben felosztásra szánt pénzeszközök változása (32 29 0)

- A máshová nem sorolt biztosítástechnikai tartalékok nettó változása (32 16 2).

Nem életbiztosításnál és viszontbiztosításnál:

Bruttó díjbevétel (12 11 0)

+ Meg nem szolgált biztosítástechnikai tartalékának bruttó változása (32 11 2),

+ Befektetésekből származó jövedelem (32 42 0)

- Befektetések értékhelyesbítésének visszaírása (32 71 5)

- Befektetések realizált nyeresége (32 71 6)

- Részesedésekből származó jövedelem (32 71 1)

+ [(Bruttó biztosítástechnikai tartalék (37 30 0) – Nettó biztosítástechnikai tartalék (37 30 1))/Nettó biztosítástechnikai tartalék (37 30 1)] × (Befektetésekből származó jövedelem (32 42 0) – Befektetések értékhelyesbítésének visszaírása (32 71 5) – Befektetések realizált nyeresége (32 71 6) – Részesedésekből származó jövedelem (32 71 1)),

+ Egyéb biztosítástechnikai jövedelem, nettó összeg (32 16 1)

+ Egyéb jövedelem (32 46 0)

- Bruttó kárkifizetések (32 13 1)

- Függő károk biztosítástechnikai tartalékának bruttó változása (32 13 4)

+ Belső és külső kárrendezési kiadások (32 61 5)

+ Befektetések realizált nyeresége (32 71 6)

- Befektetések realizált vesztesége (32 72 3)

- Kötvénytulajdonosoknak visszajuttatandó befektetési eredmény és a díjvisszatérítések nettó összege (32 16 3)

- Káringadozási tartalék bruttó változása (32 15 0)

- A máshová nem sorolt biztosítástechnikai tartalékok nettó változása (32 16 2).

A 295/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a Termelési érték számítása a következőképpen történik:

Kapott kamat és kamatjellegű bevételek (42 11 0)

- Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások (42 12 0)

+ Kapott jutalékok (42 14 0)

+ Részvényekből és más tőkearányosan jövedelmező értékpapírokból származó jövedelem (42 13 1)

+ Pénzügyi műveletek nettó eredménye (42 20 0)

+ Egyéb működési jövedelem (42 31 0)

A 295/2008/EK rendelet VII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a Termelési érték számítása a következőképpen történik:

Árbevétel (12 11 0)

- Fizetendő biztosítási díj (48 05 0)

+ Befektetésekből származó jövedelem (48 01 0)

+ Egyéb jövedelem (48 2 0),

+ Kapott biztosítási díjak (48 02 1)

- Nyugdíjkiadás összesen (48 03 0)

- Technikai céltartalék nettó változása (48 04 0)

Kód : 12 13 0

Megnevezés : Bruttó kereskedelmi árrés

Melléklet : II–IV.

Meghatározás:

A beszerzési és a továbbfeldolgozás nélküli viszonteladási tevékenység hozamának felel meg. Az árbevételből, a változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások beszerzéséből és az ezek készletében bekövetkezett változásokból számítandó ki.

A viszonteladásra szánt áruk és szolgáltatások árbevételébe, beszerzésébe és készletváltozásába az eladások, beszerzések és készletváltozások tartoznak azoknál a szolgáltatásoknál, amelyeket azzal a céllal vásároltak, hogy változatlan állapotban egy harmadik félnek adják tovább.

Másik elnevezése A termékek újraeladásából származó bruttó árrés.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

Ezek az adatok nem különíthetők el a társasági mérlegben. A negyedik számviteli irányelvvel (78/660) összhangban a nettó árbevétel és a nyers-, segéd- és üzemanyagok részét képezik.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

Ezek az adatok nem különíthetők el a társasági mérlegben. Az összköltség módszer jellege szerint részei a jövedelemnek és az anyagköltségnek. A forgalmi költség módszerben részei a jövedelemnek és az értékesítési költségnek.

Kapcsolat egyéb változókkal

A bruttó kereskedelmi árrés alapja:

Kereskedelmi és közvetítői tevékenységből származó árbevétel (18 16 0)

- Változatlan formában történő újraeladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások (13 12 0)

+/- Változatlan formában történő újraeladásra beszerzett áruk és szolgáltatások készletváltozása (13 21 1)

— A Bruttó kereskedelmi árrés része a termelési értéknek (12 12 0)

Kód : 12 15 0

Megnevezés : Tényezőköltségen számított hozzáadott érték

Melléklet : I–IV., VI., VII.

Meghatározás:

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a tényezőköltségen számított hozzáadott érték a működési tevékenységekből adódó bruttó jövedelem a működési támogatásokkal és a közvetett adókkal történő korrekciója után.

Az árbevételből számítható, plusz a tőkésített termelés, plusz az egyéb működési bevétel (beleértve a működési támogatásokat), plusz vagy mínusz a készletben bekövetkezett változások, mínusz a beszerzett áruk és szolgáltatások, mínusz az árbevételhez kötött, de nem levonható egyéb termékadók, mínusz a termeléshez kötött adók és illetékek figyelembevételével. A termeléshez kötött adók és illetékek kötelezők, viszonzatlan befizetések, készpénzben vagy természetben, amelyeket az államháztartás vagy az Európai Unió intézményei vetnek ki az áruk és szolgáltatások előállítására és importjára, munkaerő alkalmazására, föld tulajdonlására vagy használatára, a termelésben használt épületekre vagy egyéb eszközökre, tekintet nélkül az előállított vagy eladott áruk és szolgáltatások mennyiségére vagy értékére. Másképpen a bruttó működési eredményből is számítható a Személyi jellegű kifizetések hozzáadásával.

A negyedik számviteli irányelvvel (78/660) összhangban a társasági mérlegben pénzügyiként vagy rendkívüliként besorolt jövedelem és kiadás nem tartozik a hozzáadott értékhez. A kamatból származó, a jutalékból származó, a kamatköltségekhez kapcsolódó külföldi pénznemben felvett hitelekből eredő devizaüzlet-nyereségekből származó, adósság kiegyenlítéséből és megszűnéséből származó vagy pénzügyi ráfordításból származó bevételként besorolt jövedelem és kiadás az 1725/2003/EK bizottsági rendelettel összhangban nem tartozik a hozzáadott értékhez.

A tényezőköltségen számított hozzáadott értéket „bruttó” számítják, mivel az értékhelyesbítés (mint az értékcsökkenés és értékvesztés miatti veszteség) nem kerül levonásra.

A NACE rev.2 65.1. és 65.2. csoportjába tartozó tevékenységek statisztikái esetében a tényezőköltségen számított hozzáadott érték számítása az alábbiak szerint történik: termelési érték, mínusz kapott viszontbiztosítási szolgáltatások bruttó értéke, mínusz jutalékok, mínusz áruk és szolgáltatások egyéb külső költségei.

A 295/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a tényezőköltségen számított hozzáadott érték számítása az alábbiak szerint történik: termelési érték, mínusz áruk és szolgáltatások összes beszerzése.

A 295/2008/EK rendelet VII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a tényezőköltségen számított hozzáadott érték számítása az alábbiak szerint történik: termelési érték, mínusz áruk és szolgáltatások összes beszerzése.

A NACE Rev.2, 64.11 osztályba tartozó gazdasági szervezetek esetében a tényezőköltségen számított hozzáadott érték számítása az alábbiak szerint történik: termelési érték, mínusz áruk és szolgáltatások összes beszerzése.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A tényezőköltségen számított hozzáadott érték közvetlen kiszámítása a következő mérlegtételekből:

— Nettó árbevétel

— Készáruk és félkész áruk állományváltozása

— Aktivált saját teljesítmények.

— Nyers-, segéd- és üzemanyagok

— Egyéb külső ráfordítások

— Egyéb működési ráfordítások

— Egyéb működési bevételek

— Rendkívüli ráfordítások

— Rendkívüli bevételek

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A tényezőköltségen számított hozzáadott érték közvetlen kiszámítása az összköltség módszerből a következő mérlegtételek alapján:

Jövedelem (kivéve a kamatokból és osztalékokból származó jövedelmet, ha a jövedelem magában foglalja)

+/- a készáruk és félkész áruk készletváltozásai

- Nyers-, segéd- és üzemanyagok

- Egyéb kiadások

+ Egyéb bevételek

A tényezőköltségen számított hozzáadott érték közvetlen kiszámítása a forgalmi költség módszerből a következő mérlegtételek alapján:

Jövedelem (kivéve a kamatokból és osztalékokból származó jövedelmet, ha a jövedelem magában foglalja)

- Értékesítési költségek (kivéve a személyi jellegű ráfordítások költségeit, az értékvesztési és amortizációs költségeket)

- Forgalmazási költségek (kivéve a személyi jellegű ráfordítások költségeit)

- Igazgatási költségek (kivéve a személyi jellegű ráfordítások költségeit)

- Egyéb kiadások

+ Egyéb bevételek

Kapcsolat egyéb változókkal

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

A Tényezőköltségen számított hozzáadott érték alapja:

Árbevétel (12 11 0)

+/- Áruk és szolgáltatások összes készletváltozása (13 21 0)

+ Tőkésített termelés

+ Egyéb működési bevételek

- Beszerzett áruk és szolgáltatások (13 11 0)

- Árbevételhez kötött és nem levonható egyéb termékadók

- Termeléshez kötött adók és illetékek

— A Tényezőköltségen számított hozzáadott érték a bruttó működési eredmény (12 17 0), valamint egyéb aggregátumok és egyenlegek kiszámításánál használatos.

A NACE Rev.2. 65.1 és 65.2 csoport tevékenységeinek statisztikái esetében a tényezőköltségen számított hozzáadott érték számítása a következőképpen történik:

Termelési érték (12 12 0),

- Áruk és szolgáltatások összes beszerzése (13 11 0).

A 295/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái vonatkozásában a tényezőköltségen számított hozzáadott érték számítása a következőképpen történik:

Termelési érték (12 12 0),

- Áruk és szolgáltatások összes beszerzése (13 11 0).

A 295/2008/EK rendelet VII. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a tényezőköltségen számított hozzáadott érték számítása a következőképpen történik:

Termelési érték (12 12 0),

- Áruk és szolgáltatások összes beszerzése (13 11 0).

Kód : 12 17 0

Megnevezés : Bruttó működési eredmény

Melléklet : I–IV.

Meghatározás:

A bruttó működési eredmény a működési tevékenység által létrehozott többlet, miután a munkaerő-tényező ráfordítást ellentételezték. A tényezőköltségen számított hozzáadott érték és a Személyi jellegű kifizetések különbözeteként számítható. Ez a rendelkezésre álló egyenleg teszi lehetővé az egység számára, hogy visszafizesse a hitelnyújtóknak a saját pénzeszközöket és kölcsönöket, hogy befizesse az adókat, és végül finanszírozza beruházásai egy részét vagy egészét.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A bruttó működési eredmény kiszámítható a következő mérlegtételek alapján:

Nettó árbevétel

— Készáruk és félkész áruk állományváltozása

— Aktivált saját teljesítmények.

— Nyers-, segéd- és üzemanyagok

— Egyéb külső ráfordítások

— Egyéb működési ráfordítások

— Egyéb működési bevételek

— Rendkívüli ráfordítások

— Rendkívüli bevételek

— Személyi jellegű ráfordítások

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A bruttó működési eredmény közvetlen kiszámítása az összköltség módszerből a következő mérlegtételek alapján:

— Jövedelem (kivéve a kamatokból és osztalékokból származó jövedelmet, ha a jövedelem magában foglalja)

— +/- a készáruk és félkész áruk készletváltozásai

— – Nyers-, segéd- és üzemanyagok

— – Egyéb kiadások

— + Egyéb bevételek

— – személyi jellegű ráfordítások költségei

A bruttó működési eredmény közvetlen kiszámítása a forgalmi költség módszerből a következő mérlegtételek alapján:

— Jövedelem (kivéve a kamatokból és osztalékokból származó jövedelmet, ha a jövedelem magában foglalja)

— – értékesítési költségek, kivéve az értékvesztési és amortizációs költségeket

— – Forgalmazási költségek (kivéve az értékvesztési és amortizációs költségeket)

— – Igazgatási költségek (kivéve az értékvesztési és amortizációs költségeket)

— – Egyéb költségek (kivéve az értékvesztési és amortizációs költségeket)

— + Egyéb bevételek

Kapcsolat egyéb változókkal

A bruttó működési eredmény alapja:

Tényezőköltségen számított hozzáadott érték (12 15 0)

- Személyi jellegű kifizetések (13 31 0)

Kód : 13 11 0

Megnevezés : Áruk és szolgáltatások összes beszerzése

Melléklet : I–IV., VI., VII.

Meghatározás:

A termékek és szolgáltatások beszerzése magában foglalja az összes beszerzett áru és szolgáltatás értékét, amelyet az elszámolási időszakban szereznek be viszonteladás vagy a termelési folyamatban történő felhasználás érdekében, kivéve azokat a tőkejavakat, amelyek fogyasztását értékcsökkenési leírásként könyvelik el. A szóban forgó áruk és szolgáltatások eladhatók további átalakítással vagy anélkül, teljes egészében felhasználhatók a termelési folyamatban vagy végül készletezhetők.

Ezekhez a beszerzésekhez tartoznak azok az anyagok, amelyek közvetlenül a gyártott termékekbe kerülnek (nyersanyagok, közbenső termékek, részegységek) plusz a nem tőkésített kis értékű tárgyi eszközök és berendezések. Szintén ide tartozik a segédanyagok (kenőanyagok, víz, csomagolás, karbantartási és javítási anyagok, irodaszerek), valamint az energiatermékek értéke. Ehhez a változóhoz tartoznak az egység által a tőkejavak gyártásához készített anyagok beszerzései.

A referencia-időszakban kifizetett szolgáltatások szintén ide tartoznak, tekintet nélkül arra, hogy ipari vagy nem ipari jellegűek. Ez az adat tartalmaz minden, az egység javára, harmadik fél által elvégzett munkáért folyósított kifizetést, beleértve az aktuális javításokat és karbantartásokat, szerelési munkákat és műszaki tanulmányok elvégzését. A beruházások üzembe helyezéséért kifizetett összegek és a tőkésített eszközök értéke nem számítandó ide.

Szintén ide tartoznak a nem ipari szolgáltatásokért történő kifizetések, úgymint a jogi és könyvviteli költségek, szabadalmi és licencdíjak (amennyiben nem tőkésítették), biztosítási díjak, a közgyűlés és igazgatósági ülés költségei, az üzleti és szakmai egyesületeknek juttatott hozzájárulások, postai, telefon, elektronikus kommunikációs, távirat- és faxköltségek, az áruk és a személyzet szállítása, hirdetési költségek, jutalékok (amennyiben a munkavállalói jövedelem nem tartalmazza), bérleti díjak, bankköltségek (kivéve a kamatfizetéseket) és az összes egyéb, harmadik fél által nyújtott üzleti szolgáltatás. Ide tartoznak azok a szolgáltatások is, amelyeket az egység saját termelési célú termelésként alakít át és tőkésít.

A társasági mérlegben pénzügyiként vagy rendkívüliként besorolt ráfordítások nem tartoznak az áruk és szolgáltatások összes beszerzéséhez.

Az áruk és szolgáltatások beszerzéseit piaci beszerzési áron értékelik, azaz azon az áron, amelyet a beszerző a termékért kifizet, beleértve a vásárolt termékek támogatások nélküli adóját, kivéve azonban a hozzáadottérték-szerű adókat.

Minden egyéb termékadó- és illeték ezért nem kerül levonásra az áruk és szolgáltatások beszerzésének értékeléséből. A termelési adók kezelése nem releváns ezeknek a beszerzéseknek az értékelésénél.

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében a társasági mérlegben a pénzügyi kiadásként besorolt kiadás nem tartozik az áruk és szolgáltatások összes beszerzéseihez.

A NACE Rev.2 65.1 és 65. 2 csoportba tartozó tevékenységek statisztikái esetében az áruk és szolgáltatások összes beszerzésének meghatározása a következő: kapott viszontbiztosítási szolgáltatások, plusz a 91/674/EGK tanácsi irányelv 64. cikkében meghatározott összes jutalék, plusz az árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó minden egyéb külső kiadás (kivéve a Személyi jellegű kifizetéseket)

A 295/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében az áruk és szolgáltatások összes beszerzésének meghatározása: fizetendő jutalékok, plusz egyéb igazgatási költségek plusz egyéb működési ráfordítások.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

Az áruk és javak beszerzése a következő mérlegtételekből számítható ki:

— Nyers-, segéd- és üzemanyagok (az áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások figyelembevétele előtt)

— Egyéb külső ráfordítások (az áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások figyelembevétele előtt)

— része az Egyéb működési ráfordításoknak, az ide tartozó rész a fenti két tételhez (nyers-, segéd- és üzemanyagok, valamint egyéb külső ráfordítások) nem sorolt áruk és szolgáltatások kifizetéseire vonatkozik. Az ide nem tartozó rész a termelési adók kifizetésére vonatkozik.

— Rendkívüli ráfordítások

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

Az áruk és szolgáltatások beszerzése az összköltség módszerből a következő mérlegtételek alapján számítható ki:

— Nyers-, segéd- és üzemanyagok

— Egyéb kiadások (az áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások figyelembevétele előtt)

Az áruk és szolgáltatások beszerzése a forgalmi költség módszerből a következő mérlegtételek alapján számítható ki:

— Értékesítési költségek (az áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások figyelembevétele előtt, kivéve a személyi jellegű ráfordítások költségeit, az értékvesztési és az amortizációs költségeket)

— Forgalmazási költségek (az elszámolási időszak során és kivéve a személyi jellegű ráfordítások költségeit, az értékvesztési és az amortizációs költségeket)

— Igazgatási költségek (az elszámolási időszak során és kivéve a személyi jellegű ráfordítások költségeit, az értékvesztési és az amortizációs költségeket)

— Egyéb kiadások

Kapcsolat egyéb változókkal

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében az áruk és szolgáltatások összes beszerzése a tényezőköltségen számított hozzáadott érték (12 15 0), valamint egyéb aggregátumok és egyenlegek kiszámításánál használatos.

Az Áruk és szolgáltatások összes beszerzése alá tartozó számos tétel külön azonosítandó.

— Változatlan formában történő újraeladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások (13 12 0)

— Munkaerő-közvetítő ügynökségeknek történő kifizetések (13 13 1)

— Tárgyi eszközök hosszú távú bérletére és operatív lízingjére történő kifizetések (13 41 1)

— Energiatermékek vásárlása (20 11 0)

A NACE Rev.2. 65.1 és 65.2 csoport tevékenységeinek statisztikái esetében az áruk és szolgáltatások összes beszerzésének számítása a következőképpen történik:

Életbiztosításnál:

Viszontbiztosítási egyenleg (32 18 0),

+ [(Bruttó biztosítástechnikai tartalék (37 30 0) – Nettó biztosítástechnikai tartalék (37 30 1))/Nettó biztosítástechnikai tartalék (37 30 1)] × (Befektetésekből származó jövedelem (32 22 0) – Befektetések értékhelyesbítésének visszaírása (32 71 5) – Befektetések realizált nyeresége (32 71 6) – Részesedésekből származó jövedelem (32 71 1)),

+ Jutalékok (32 61 1),

+ Áruk és szolgáltatások külső költségei (32 61 4)

Nem életbiztosításnál és viszontbiztosításnál:

Viszontbiztosítási egyenleg (32 18 0),

+ [(Bruttó biztosítástechnikai tartalék (37 30 0) – Nettó biztosítástechnikai tartalék (37 30 1))/Nettó biztosítástechnikai tartalék (37 30 1)] × (Befektetésekből származó jövedelem (32 42 0) – Befektetések értékhelyesbítésének visszaírása (32 71 5) – Befektetések realizált nyeresége (32 71 6) – Részesedésekből származó jövedelem (32 71 1)),

+ Jutalékok (32 61 1),

+ Áruk és szolgáltatások külső költségei (32 61 4)

A 295/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében az áruk és szolgáltatások összes beszerzésének számítása a következőképpen történik:

Fizetendő jutalékok (42 15 0),

+ Egyéb igazgatási költségek (42 32 2),

+ Egyéb működési ráfordítások (42 33 0).

A 295/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében az áruk és szolgáltatások összes beszerzése (13 11 0) mutató a működési költségek összesen mutató (48 06 0) kiszámításánál használatos.

Kód : 13 12 0

Megnevezés : Változatlan formában történő újraeladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások

Melléklet : I–IV.

Meghatározás:

A viszonteladás céljából történő beszerzés az áruk olyan célból történő beszerzése, hogy azokat további feldolgozás nélkül egy harmadik félnek újból eladják. Magában foglalja továbbá szolgáltatások beszerzését „számlázó” szolgáltató cégektől, amelyek forgalma nemcsak szolgáltatási ügyletekért felszámított ügynöki díjakból (mint például az ingatlanügynökök esetében), hanem a szolgáltatási ügyletben foglalt tényleges összegből is áll, mint például az utazási irodák által vásárolt szállítási beszerzések. Az áruk és szolgáltatások értéke, amelyeket harmadik félnek adnak el jutalékos alapon, nem tartoznak ide, mivel ezeket az árukat nem a jutalékban részesülő ügynök vásárolja vagy adja el.

Amikor itt viszonteladásra kerülő szolgáltatásokra történik hivatkozás, az adott szolgáltatások a szolgáltatási tevékenységekből származó eredményeket, az előre meghatározott szolgáltatások használati jogát vagy a szolgáltatások fizikai támogatását jelentik. A változatlan formában történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások beszerzése piaci beszerzési áron értékelendő, kivéve a levonható HÉÁ-t és az egyéb, az árbevételhez közvetlenül kötött levonható adókat. Minden egyéb termékadó- és illeték ezért nem kerül levonásra az áruk és szolgáltatások beszerzésének értékeléséből.

A termelési adók kezelése nem releváns ezeknek a beszerzéseknek az értékelésénél.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások beszerzései a társasági mérlegben nem különíthetők el. Részei a következőknek:

— Nyers-, segéd- és üzemanyagok

— Egyéb külső ráfordítások

— Egyéb működési ráfordítások

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások beszerzései a társasági mérlegben nem különíthetők el. Része a következő mérlegtételeknek az összköltség módszerben

— Nyers-, segéd- és üzemanyagok (az áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások figyelembevétele előtt)

— Egyéb kiadások

A változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások beszerzései a társasági mérlegben nem különíthetők el. Része a következő mérlegtételeknek a forgalmi költség módszerben

— Értékesítési költségek (az áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások figyelembevétele előtt, kivéve a személyi jellegű ráfordítások költségeit, az értékvesztési és az amortizációs költségeket)

— Egyéb kiadások

Kapcsolat egyéb változókkal

Része az Áruk és szolgáltatások összes beszerzésének (13 11 0)

— A Változatlan formában történő újraeladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások a Bruttó kereskedelmi árrés (12 13 0), a Termelési érték (12 12 0) és egyéb aggregátumok és egyenlegek kiszámításánál használatos.

Kód : 13 13 1

Megnevezés : Munkaerő-közvetítő ügynökségeknek történő kifizetések

Melléklet : I–IV.

Meghatározás:

Ez az adat tartalmazza azon időszakos munkaközvetítő vállalkozások és hasonló szervezetek kifizetéseit, amelyek az ügyfelek vállalkozásai számára határozott ideig munkaerőt biztosítanak vagy az ügyfél munkaerejét helyettesítik, és amelyek esetében a szolgáltatást végző személyek az időszakos kisegítő egység alkalmazottai. Ugyanakkor ezen ügynökségek és szervezetek az alkalmazottaik felett nem gyakorolnak közvetlen felügyeletet az ügyfél munkahelyén. Csak azok a kifizetések tartoznak ide, amelyek nem bizonyos ipari vagy nem ipari szolgáltatások nyújtásához kötődő alkalmazottak biztosításáért történtek.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A NACE Rev.2 K szakaszába sorolt tevékenységet végző gazdasági szervezetek kivételével a 295/2008/EK rendelet I–IV. mellékletének 3. szakaszában meghatározott tevékenységek statisztikái esetében

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A munkaközvetítő ügynökségek dolgozói részére történő kifizetések nem különíthetők el a társasági mérlegben. Részeit képezik az Egyéb külső ráfordításoknak és az Egyéb működési ráfordításoknak.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A munkaközvetítő ügynökségek dolgozói részére történő kifizetések nem különíthetők el a társasági mérlegben. Részei az egyéb költségek vagy a nyers-, segéd- és üzemanyagok tételnek (bizonyos esetekben, amikor az ügynökség munkaereje termelési tevékenységekre vonatkozik) az összköltség módszerből.

A munkaközvetítő ügynökségek dolgozói részére történő kifizetések nem különíthetők el a társasági mérlegben. Része az értékesítési költségek, a forgalmazási költségek, az igazgatási költségek és/vagy egyéb tételeknek a forgalmi költség módszerben.

A NACE Rev.2 65.1. és 65.2. csoportok tevékenységeinek statisztikái esetében

Mint a 91/674/EGK tanácsi irányelv III. szakaszának 16. pontja meghatározza, a munkaerő-közvetítő ügynökségeknek történő kifizetések nem különíthetők el a társasági mérlegben.

A NACE Rev.2 64.19. és 64.92 osztályok hitelintézetei tevékenységeinek statisztikái esetében

A munkaerő-közvetítő ügynökségeknek történő kifizetések nem különíthetők el a 86/635/EGK irányelv 27. cikke 8b. tételében és 28. cikke A 4b. tételében említett Egyéb igazgatási költségekben.

Kapcsolat egyéb változókkal

Része az Áruk és szolgáltatások összes beszerzésének (13 11 0)

Kód : 13 21 0

Megnevezés : Termékek és szolgáltatások készletváltozása

Melléklet : III.

Meghatározás:

A készletben bekövetkezett (pozitív vagy negatív) változások a készleteknek a referencia-időszak végén és elején mért értékei közötti különbözet. A készletváltozások a készletbe történő bejegyzés értéke mínusz a készletből való törlés értéke és a készletben tartott áruk ismétlődő veszteségei értéke alapján mérhetők. A készleteket HÉA nélküli beszerzési áron tartják nyilván, amennyiben más egységtől kerültek beszerzésre, egyébként pedig termelési költségen.

A készletek (és a készletváltozások) a következőképpen oszthatók fel:

— késztermékek készletei

— folyamatban lévő termelés készletei

— változatlan formában történő újraeladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások készletei,

— Nyers-, segéd- és üzemanyagkészletek.

Ide tartoznak a késztermékek vagy a befejezetlen termelés készletei, amelyeket az egység gyártott, és még nem kerültek eladásra. Ezek a termékek magukban foglalják az egységhez tartozó befejezetlen munkát még akkor is, ha a kérdéses termék harmadik fél tulajdonában van. Ugyanígy, az egységnél készletezett termékek, amelyek harmadik félhez tartoznak, nem tartoznak ide.

Ide tartoznak azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a készletei, amelyeket kifejezetten változatlan állapotban történő viszonteladás céljából szereztek be. Nem tartoznak ide a harmadik félnek jutalékos alapon átadott áruk és szolgáltatások készletei. A viszonteladás céljából beszerzett és a szolgáltató gazdasági egységek által készletezett termékek magukban foglalhatnak árukat (ipari berendezéseket „kulcsrakész” szerelési szerződések esetén, vagy épületeket ingatlanfejlesztés esetén stb.), valamint szolgáltatásokat (reklámfelület használati jogát, szállítást, szállásadást stb.) is.

Amikor szolgáltatásokat készleteznek, az adott szolgáltatások a szolgáltatási tevékenységekből származó eredményt, az előre meghatározott szolgáltatások használati jogát vagy a szolgáltatások fizikai támogatását jelentik.

Ide tartoznak a nyers- és segédanyagok, közbenső termékek, részegységek, energia, valamint nem tőkésített kis értékű tárgyi eszközök egységhez tartozó készletei.

Kapcsolat a társasági mérleggel

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A termékek készletváltozása a következő tételekből számítható ki:

Készáruk és félkész áruk állományváltozása

Része a Nyers-, segéd- és üzemanyagoknak

Része az egyéb külső ráfordításoknak

Része az egyéb működési ráfordításoknak

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A termékek és szolgáltatások készletváltozása az összköltségnek megfelelően a pénzügyi kimutatás következő tételeiből számítható ki:

saját termelésű áruk készletváltozásai;

Része a Nyers-, segéd- és üzemanyagoknak

Része az egyéb költségeknek

A termékek és szolgáltatások készletváltozása a forgalmi költségnek megfelelően a pénzügyi kimutatás következő tételeiből számítható ki:

Része az értékesítési költségeknek;

Része a forgalmazási költségeknek

Része az igazgatási költségeknek

Része az egyéb költségeknek

Kapcsolat egyéb változókkal

— Az áruk és szolgáltatások készletváltozásai a tényezőköltségen számított hozzáadott érték (12 15 0) és egyéb aggregátumok és egyenlegek számításánál használatos.

— A termékek és szolgáltatások készletében bekövetkezett változások feloszthatók a készlettípusok szerint: i. Változatlan állapotban történő újraértékesítésre szánt áruk és szolgáltatások készletváltozása (13 21 1), ii. Saját termelésű késztermékek és befejezetlen termelés készletváltozása (13 21 3), és iii. Anyagok készletváltozása.

Kód : 13 21 1

Megnevezés : Változatlan állapotban történő újraeladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások készletei

Melléklet : III.

Meghatározás:

Ezt a mutatót úgy határozzák meg, mint a készletnek a referencia-időszak végén és elején mért értékei közötti változását piaci beszerzési áron, HÉA nélkül. A készletváltozások a viszonteladás céljából beszerzett termékek készletbe történő bejegyzésének értéke, mínusz a törlések értéke és a készletben tartott áruk ismétlődő veszteségei értéke alapján számíthatók ki.

Ezek a készletek tartalmazzák azokat az árukat és szolgáltatásokat, amelyeket kizárólag változatlan állapotban történő eladás céljából vásároltak. Nem tartoznak ide a harmadik félnek jutalékos alapon átadott áruk és szolgáltatások készletei.

A viszonteladás céljából beszerzett és a szolgáltató gazdasági egységek által készletezett termékek magukban foglalhatnak árukat (ipari berendezéseket „kulcsrakész” szerelési szerződések esetén, vagy épületeket ingatlanfejlesztés esetén stb.), valamint szolgáltatásokat (reklámfelület használati jogát, szállítást, szállásadást stb.) is.

Amikor szolgáltatásokat készleteznek, az adott szolgáltatások a szolgáltatási tevékenységekből származó eredményt, az előre meghatározott szolgáltatások használati jogát vagy a szolgáltatások fizikai támogatását jelentik.

Kapcsolat a társasági mérleggel

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások a társasági mérlegben nem különíthetők el. A nyers-, segéd- és üzemanyagok, valamint az egyéb külső ráfordítások és az egyéb működési ráfordítások részét képezik.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások a társasági mérlegben nem különíthetők el. Része az Nyers-, segéd- és üzemanyagoknak és egyéb kiadásoknak a pénzügyi kimutatásban az összköltségnek megfelelően.

A változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások a társasági mérlegben nem különíthetők el. Részei az értékesítési költségeknek és egyéb kiadásoknak a pénzügyi kimutatásban a forgalmi költségnek megfelelően.

Kapcsolat egyéb változókkal

— A Változatlan formában történő újraeladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások készleteiben bekövetkezett változások a Bruttó kereskedelmi árrés (12 13 0), a Termelési érték (12 12 0) és egyéb aggregátumok és egyenlegek kiszámításánál használatos.

— Része azt Áruk és szolgáltatások összes készletváltozásának (13 21 0)

Kód : 13 21 3

Megnevezés : Saját termelésű késztermékek és a befejezetlen termelés készletváltozása

Melléklet : II., IV.

Meghatározás:

Ez a mutató az egység által előállított és még el nem adott késztermékek vagy befejezetlen termelés készleteiben bekövetkezett változásként határozható meg a referencia-időszak első és utolsó napja között.

Ezek a termékek magukban foglalják az egységhez tartozó befejezetlen munkát még akkor is, ha a kérdéses termék harmadik fél tulajdonában van. Ugyanígy, az egységnél készletezett termékek, amelyek harmadik félhez tartoznak, nem tartoznak ide.

A készletek értékelése termelési költségen, és az értékhelyesbítés (mint leértékelés) előtt történik.

Kapcsolat a társasági mérleggel

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A készáruk és a befejezetlen termelés készletében bekövetkezett változások a társasági mérlegben a Saját termelésű készletek állományváltozása tételben kerülnek könyvelésre.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A késztermékek és a befejezetlen termelés készletében bekövetkezett változások a társasági mérlegben az összköltségeknek megfelelően. A késztermékek és a befejezetlen termelés készletváltozásai tételben kerülnek könyvelésre;

A késztermékek és a befejezetlen termelés készletében bekövetkezett változások az Értékesítési költségek tétel részét képezi a pénzügyi kimutatásban a forgalmi költségnek megfelelően.

Kapcsolat egyéb változókkal

— Az egység által előállított késztermékek és a befejezetlen termelés készletében bekövetkezett változások a Termelési érték (12 12 0) és egyéb aggregátumok és egyenlegek számításánál használatos.

— Része azt Áruk és szolgáltatások készletváltozásának (13 21 0)

Kód : 13 31 0

Megnevezés : Személyi jellegű kifizetések

Melléklet : I–VII.

Meghatározás:

A Személyi jellegű kifizetések az összes olyan díjazásként határozhatók meg, készpénzben vagy természetben, amelyeket egy munkaadó fizet egy munkavállalónak (állandó és ideiglenes alkalmazottnak, valamint otthon dolgozónak) az utóbbi által a referencia-időszakban végzett munka ellentételezéseként. A Személyi jellegű kifizetések magukban foglalják az adókat és a munkavállaló bérjárulékait, amelyeket az egység visszatart, valamint a munkaadó kötelező és önkéntes szociális hozzájárulásait is.

A Személyi jellegű kifizetések a következőkből tevődnek össze:

— munkavállalói jövedelem

— a munkaadó társadalombiztosítási költségei.

A referencia-időszakban kifizetett összes díjazás ide tartozik, tekintet nélkül arra, hogy munkaidő, teljesítmény vagy darabszám alapján kerül kifizetésre, és tekintet nélkül arra, hogy rendszeres kifizetés-e vagy sem. Ide tartoznak a pénzjutalmak, munkahelyi vagy teljesítményprémiumok, ex gratia kifizetések, 13. havi fizetések (és a hasonló állandó juttatások), a munkavállalóknak adott olyan juttatások, mint a végkielégítés, lakhatási, utazási, megélhetési támogatások és családi pótlékok, jutalékok, tanfolyam-látogatási díjak, túlóradíjak, éjszakai pótlékok stb., valamint azok az adók, társadalombiztosítási hozzájárulások és egyéb összegek, amelyeket a munkavállaló köteles megfizetni, és amelyeket a forrás helyén a munkaadók tartanak vissza.

Szintén ide tartoznak a munkaadó által fizetendő társadalombiztosítási költségek. Ezek magukban foglalják a munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulását a nyugdíj- és betegbiztosítási rendszerhez, anyasági, rokkantsági, munkanélküli, munkahelyi baleseti és foglalkozási betegségi ellátási rendszerhez, a családi pótlékok rendszeréhez és egyéb biztosítási rendszerekhez. Ezek a költségek arra való tekintet nélkül számíthatók ide, hogy jogszabály állapítja-e meg azokat, közös megállapodás tárgyát képezik, szerződéses vagy önkéntes természetűek.

A munkaerő-közvetítő ügynökségeknek kifizetett díjak nem tartoznak a Személyi jellegű kifizetésekhez.

Kapcsolat a társasági mérleggel

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A Személyi jellegű kifizetések a következő mérlegtételek alapján közvetlenül kiszámíthatók:

— Személyi jellegű ráfordítások, amely a munkavállalói jövedelem és a társadalombiztosítási költségek tételek összege.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A Személyi jellegű kifizetések közvetlenül kiszámíthatók a Személyi jellegű ráfordítások költségei mérlegtételből a pénzügyi kimutatásban az összköltségnek megfelelően.

A személyi jellegű ráfordítások költségei ezenfelül ismertetik a pénzügyi kimutatás a forgalmi költségnek megfelelően.

Kapcsolat egyéb változókkal

A munkaerőköltség alapja:

Munkavállalói jövedelem (13 32 0)

+ társadalombiztosítási költségek (13 33 0)

A Személyi jellegű kifizetések a Bruttó működési eredmény (12 17 0), valamint egyéb aggregátumok és egyenlegek kiszámításánál használatos.

Kód : 13 32 0

Megnevezés : Munkavállalói jövedelem

Melléklet : I–IV.

Meghatározás:

A munkavállalói jövedelem az összes olyan „díjazásként határozható meg, készpénzben vagy természetben, amely a bérlistán szereplő minden személynek fizetendő (beleértve az otthon dolgozókat), az elszámolási időszakban végzett munka ellentételezéseként”, tekintet nélkül arra, hogy munkaidő, teljesítmény vagy darabszám alapján kerül kifizetésre, valamint arra, hogy rendszeres kifizetés-e vagy sem.

A munkavállalói jövedelem magában foglalja bármely társadalombiztosítási hozzájárulás, jövedelemadó stb. értékét, amelyet a munkavállaló fizet, még akkor is, ha ezeket ténylegesen a munkaadó tartja vissza, és fizeti be a munkavállaló nevében a megfelelő társadalombiztosítási rendszereknek, adóhatóságoknak stb. A munkavállalói jövedelem nem foglalja magában a munkaadó által fizetendő társadalombiztosítási hozzájárulásokat.

A munkavállalói jövedelem magában foglalja: a munkavállalóknak juttatott minden pénzjutalmat, prémiumot, ex gratia kifizetést, 13. havi fizetést, végkielégítést, lakhatási, közlekedési, megélhetési támogatást és családi pótlékot, borravalót, jutalékot, tanfolyam-látogatási díjat stb., valamint a munkavállalók által fizetett és a munkaadó által a forrásnál visszatartott adókat, társadalombiztosítási hozzájárulásokat és egyéb összegeket. Az a munkavállalói jövedelem, amelyet a munkaadó betegség, munkahelyi baleset, szülési szabadság vagy rövid idejű munkavégzés esetén továbbra is folyósít, itt vagy a társadalombiztosítási költségek között könyvelendő, az egység könyvviteli gyakorlatának megfelelően.

A munkaerő-közvetítő ügynökségeknek kifizetett díjak nem tartoznak a munkavállalói jövedelemhez.

Kapcsolat a társasági mérleggel

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A munkavállalói jövedelem a társasági mérlegben a Munkavállalói jövedelem tételben kerülnek könyvelésre.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A munkavállalói jövedelem a személyi jellegű ráfordítások költségei tétel része a pénzügyi kimutatásban az összköltségnek megfelelően.

A Munkavállalói jövedelem része a pénzügyi kimutatásban a forgalmi költségnek megfelelően ismertetett Személyi jellegű ráfordítások költségei tételnek.

Kapcsolat egyéb változókkal

A munkavállalói jövedelem a Személyi jellegű kifizetések (13 31 0) kiszámításánál használatos.

Kód : 13 33 0

Megnevezés : Társadalombiztosítási költségek

Melléklet : I–IV.

Meghatározás:

A munkaadó társadalombiztosítási költségei megfelelnek a munkaadóknál felmerülő szociális hozzájárulásoknak, amelyeket azért fizetnek, hogy biztosítsák alkalmazottaik számára a szociális juttatásokra való jogosultságot.

A munkaadó társadalombiztosítási költségei magukban foglalják a munkaadó társadalombiztosítási hozzájárulását a nyugdíj- és betegbiztosítási rendszerekhez, anyasági, rokkantsági, munkanélküli, munkahelyi baleseti és betegségi ellátási rendszerekhez, családi pótlékokhoz és egyéb rendszerekhez.

Ide tartozik az összes munkavállalóért fizetett költség, beleértve az otthon dolgozókat és szakmunkástanulókat is.

Minden biztosítási költség arra való tekintet nélkül számítható ide, hogy jogszabályban megállapított, közös megállapodás tárgya, szerződéses vagy önkéntes természetű. Az a munkavállalói jövedelem, amelyet a munkaadó betegség, munkahelyi baleset, szülési szabadság vagy rövid idejű munkavégzés esetén továbbra is folyósít, itt vagy a munkavállalói jövedelemnél könyvelendő, az egység könyvviteli gyakorlatának megfelelően.

Kapcsolat a társasági mérleggel

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A társadalombiztosítási költségek a társasági mérlegben Bérjárulékok tételként kerülnek könyvelésre.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A társadalombiztosítási költségek a Személyi jellegű ráfordítások költségei tétel része a pénzügyi kimutatásban az összköltségnek megfelelően.

A társadalombiztosítási költségek része a pénzügyi kimutatásban a forgalmi költségnek megfelelően ismertetett Személyi jellegű ráfordítások költségei tételnek.

Kapcsolat egyéb változókkal

A társadalombiztosítási költségek a Személyi jellegű kifizetések (13 31 0) kiszámításánál használatos.

Kód : 13 41 1

Megnevezés : Tárgyi eszközök hosszú távú bérletére és operatív lízingjére történő kifizetések

Melléklet : II., IV.

Meghatározás:

A hosszú távú bérletre történő kifizetések magukban foglalnak minden, a tárgyi eszközök egy évnél hosszabb bérletére vonatkozó költséget.

Az operatív lízing olyan lízing, amely alapján nem száll át a jogszerű tulajdonhoz tartozó kockázat és profit a bérlőre. Operatív lízing esetén a bérlő jogot szerez arra, hogy egy tartós fogyasztási cikket bizonyos időszakon át használjon, amely időszak lehet rövid vagy hosszú, s nem feltétlenül előzetes megegyezés tárgya. Amikor a bérleti időszak lejár, a bérbeadó elvárja, hogy tulajdonát többé-kevésbé ugyanabban az állapotban kapja vissza, mint amikor átadta, leszámítva a szokásos mértékű kopást és elhasználódást. Így a bérleti időszak nem terjed ki az áru gazdasági élettartamának teljes vagy számottevő részére. Az áruk operatív lízingjére kifizetett összegek a tárgyi eszközök használatának költségeire vonatkoznak, amely használatot az egység számára ezek a szerződések teszik lehetővé.

Amennyiben a tulajdonból származó összes kockázat és profit de facto, bár nem de jure átszáll a bérbeadóról a bérlőre, a lízing pénzügyi természetű. Pénzügyi lízing esetén a bérleti időszak lefedi a tartós fogyasztási cikk gazdasági élettartamának teljes vagy legnagyobb részét. A bérleti időszak végén a bérlőnek gyakran előjoga van az áru névértéken történő megvásárlására. A bérbeadónak egyáltalán nem szükséges szakértelemmel rendelkeznie a kérdéses áruval kapcsolatban. Nem nyújt javítási, karbantartási vagy csereszolgáltatást a bérlőnek. Általában az árut a bérlő választja, és azt a gyártó vagy az eladó közvetlenül szállítja hozzá. A bérbeadó szerepe pusztán pénzügyi jellegű. A pénzügyi lízing vonatkozásában történő minden kifizetés kizárandó a 13 41 1 változóból. A szóban forgó áru beszerzési ára annak beszerzésekor a bruttó beruházások között kerül könyvelésre.

Kapcsolat a társasági mérleggel

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A Tárgyi eszközök hosszú távú bérletére és operatív lízingjére történő kifizetések nem különíthetők el a társasági mérlegben. Része az Egyéb külső ráfordításoknak és az Egyéb működési ráfordításoknak.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A Tárgyi eszközök hosszú távú bérletére és operatív lízingjére történő kifizetések nem különíthetők el a társasági mérlegben. Része az egyéb költségeknek a társasági mérlegben az összköltségnek megfelelően.

A Tárgyi eszközök hosszú távú bérletére és operatív lízingjére történő kifizetések nem különíthetők el a társasági mérlegben. Része az egyéb költségeknek a társasági mérlegben a forgalmi költségnek megfelelően.

Kapcsolat egyéb változókkal

Része az Áruk és szolgáltatások összes beszerzésének (13 11 0)

Kód : 15 11 0

Megnevezés : Bruttó tárgyi eszköz beruházása

Melléklet : I–IV., VI., VII.

Meghatározás:

A referencia-időszak alatt a tárgyi eszközökbe történő bruttó beruházás. Magában foglalja az új és már meglévő tárgyi tőkejavakat, amelyeket akár harmadik féltől vásároltak, akár pénzügyi lízingszerződés szerint beszereztek (azaz hogy előre meghatározott és meghosszabbított időtartamra bérösszeg fizetése ellenében egy tartós fogyasztási cikket használatára vonatkozó jog) akár saját felhasználásra gyártottak (azaz ez a tárgyi eszközök tőkésített termelése), amelynek hasznos élettartama több mint egy év, beleértve a nem termelt tárgyi eszközöket, mint például a föld. Egy tőkésíthető eszköz hasznos élettartamának küszöbértéke a vállalat könyvviteli gyakorlatának megfelelően emelhető, amennyiben ez a gyakorlat megkívánja, hogy a fent jelzett egyéves küszöbnél hosszabb legyen a várható hasznos élettartam.

Minden beruházás az értékhelyesbítés előtt (azaz bruttó értéken) értékelendő, és a jövedelmeknek a tárgyi eszközök eladásából történő levonása előtt. A megvásárolt áruk piaci beszerzési áron értékelendők, azaz beleértve a szállítási és üzembe helyezési költségeket, illetékeket, adókat és a tulajdonjog átruházásával kapcsolatos egyéb költségeket. A pénzügyi lízingen keresztül vásárolt áruk könyvelendő értéke az áru piaci értékének felel meg, amennyiben a vásárlás a beszerzés évében történt. Ez az érték elvileg ismert a szerződésben vagy megbecsülhető összegezve a részletfizetéseket, amelyek lefedik a tőke-visszatérítést. A részleteknek az a része, amely kamatfizetésre vonatkozik, nem tartozik ide. Saját előállítású tárgyi eszközök termelési értéken értékelendők. A szerkezetátalakítás (így egyesülés, átvételek, szétválás vagy kiválások) során megszerzett áruk nem tartoznak ide. A nem tőkésített kis értékű tárgyi eszközök megvásárlása a folyó kiadásokhoz tartozik.

Szintén ide tartozik minden olyan kiegészítés, átalakítás, javítás és felújítás, amely a tőkejavak élettartamát meghosszabbítja vagy termelékenységét megnöveli.

A folyó felújítási költségek nem tartoznak ide, csakúgy, mint azoknak a tőkejavaknak az értéke és a rájuk fordított folyó kiadások, amelyekre a bérbeadási vagy lízingszerződések vonatkoznak. A pénzügyi lízing keretében használt eszközök eves kifizetései nem tartoznak ide. Nem tartoznak ide az immateriális és pénzügyi eszközökbe történő befektetések.

Ezenfelül a pénzügyi lízing jellegzetessége, hogy a tulajdonhoz tartozó minden kockázat és profit de facto, bár nem de jure a bérbeadóról a bérlőre száll. A bérleti időszak lefedi a tartós fogyasztási cikk gazdasági élettartamának teljes vagy legnagyobb részét. A bérleti időszak végén a bérlőnek gyakran előjoga van az áru névértéken történő megvásárlására. A bérbeadó szerepe pusztán pénzügyi jellegű.

Azon beruházások könyvelésére vonatkozólag, ahol a számlázás, szállítás, kifizetés vagy az áru első használatbavétele különböző referencia-időszakban történhet, a következő módszer javasolható célként:

A beruházásokat akkor kell könyvelni, amikor a tulajdonjogot átruházzák arra az egységre, amely azokat használni akarja. A pénzügyi lízing keretében beszerzett árukat akkor kell könyvelni, amikor az árut a bérlőhöz szállítják. A tőkésített termelés akkor könyvelendő, amikor az előállítás megtörténik. Ami az azonosítható szakaszokban történő beruházások könyvelését illeti, mindegyik részberuházást abban a referencia-időszakban kell könyvelni, amelyben a beruházások történnek.

A gyakorlatban ez nem mindig lehetséges, és a vállalati könyvviteli szokások azt jelenthetik, hogy a következő, ehhez a módszerhez történő közelítés alkalmazására van szükség.

i. a beruházásokat abban a referencia-időszakban könyvelik, amelyben történtek;

ii. a beruházásokat abban a referencia-időszakban könyvelik, amelyben belépnek a termelési folyamatba;

iii. a beruházásokat abban a referencia-időszakban könyvelik, amelyben leszámlázzák őket;

iv. a beruházásokat abban a referencia-időszakban könyvelik, amelyben kifizetésre kerülnek.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A beruházást nem könyvelik a mérlegben. Ugyanakkor a befektetett eszközök kiegészítései, csökkentései és átruházásai, valamint ezeknek a befektetett eszközöknek az értékhelyesbítései megjelennek a mérlegben, vagy a mérleg kiegészítő mellékleteiben.

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A tárgyi eszközök a társasági mérlegben a Befektetett eszközök – tárgyi eszközök cím alatt sorolandók fel. A pénzügyi leasing segítségével beszerzett tárgyi eszközök értéke nem szerepel a negyedik számviteli irányelvben. Ugyanakkor néhány nemzeti könyvelési szabály lehetővé teszi ezeknek az áruknak a tőkésítését a mérlegben.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A tárgyi eszközök a társasági mérlegben az Ingatlan, létesítmények és berendezések cím alatt sorolandók fel. A pénzügyi lízinget illető információt a társasági mérlegben külön kell feltüntetni.

Kapcsolat egyéb változókkal

A Bruttó tárgyi eszköz beruházásának alapja:

Bruttó földberuházások (15 12 0)

+ Meglévő épületek és építmények bruttó beruházása (15 13 0)

+ Építmények építésére és átalakítására irányuló bruttó beruházás (15 14 0)

+ Bruttó gép és berendezés beruházása (15 15 0)

A Bruttó tárgyi eszköz beruházása nagyobb lehet, mint a 15 12 0+15 13 0+15 14 0+15 15 0 összege, mivel az olyan eszköztételek, mint a művészet, az erdők, a gyümölcsöskertek, az állatállomány, stb. a tárgyi javak egyetlen kategóriájához sem kapcsolhatók.

Kód : 15 12 0

Megnevezés : Bruttó földberuházások

Melléklet : II–IV.

Meghatározás:

Ebben a változóban a földterületen kívül a föld alatti készletek, erdők és belvizek is szerepelnek. Amennyiben a föld már meglévő épületekkel együtt kerül megvásárlásra, és e két összetevő értéke nem választható el egymástól, a teljes összeg ebben a címben szerepel, amennyiben becslések alapján megállapítható, hogy a föld értéke meghaladja a már meglévő épületek értékét. Ha a már meglévő épületek értéke a becslések alapján nagyobb, mint a föld értéke, a teljes összeg a meglévő épületek és építmények bruttó beruházása (15 13 0) cím alatt könyvelendő. Szintén ide tartozik az a föld, amely pusztán kiegyenlítés, csövek lefektetése vagy ösvények vagy utak létesítése által javult fel. A szerkezetátalakítás (így egyesülés, átvételek, szétválás vagy kiválások) következtében szerzett föld nem tartozik ide.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A beruházást nem könyvelik a mérlegben. Ugyanakkor a befektetett eszközök kiegészítései, csökkentései és átruházásai, valamint ezeknek a befektetett eszközöknek az értékhelyesbítései megjelennek a mérlegben, vagy a mérleg kiegészítő mellékleteiben.

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A föld nem különül el a tárgyi eszközök listáján a társasági mérlegben a befektetett eszközök – tárgyi eszközök – földterület és épületek tétel alatt. Az épületekre vonatkozó rész nem tartozik ide. Az adott előlegek és befejezetlen beruházások rész annyiban számítható ide, amennyiben a fentiek a földdel kapcsolatosak.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A Bruttó földberuházások a társasági mérlegben nem különíthetők el, a Tulajdon, létesítmények és berendezések között szerepelnek.

Kapcsolat egyéb változókkal

Része a Bruttó tárgyi eszköz beruházásának (15 11 0)

Kód : 15 13 0

Megnevezés : Meglévő épületek és építmények bruttó beruházása

Melléklet : II–IV.

Meghatározás:

A beruházás magában foglalja a referencia-időszakban beszerzett, már létező (és korábban használatban lévő) épületek és szerkezetek költségeit. Ahol a föld már meglévő épületekkel együtt kerül megvásárlásra, és e két összetevő értéke nem választható el egymástól, a teljes összeg ebben a címben szerepel, amennyiben becslések alapján megállapítható, hogy a már meglévő épületek értéke meghaladja a föld értékét. Amennyiben a föld értéke a becslések alapján nagyobb, mint a már meglévő épületek értéke, a teljes összeg a bruttó földberuházások (15 12 0) cím alatt könyvelendő. A még nem használt új épületek vásárlása nem tartozik ide. A szerkezetátalakítás (így egyesülés, átvételek, szétválás vagy kiválások) következtében megszerzett meglévő épületek és szerkezetek nem tartoznak ide.

Kapcsolat a társasági mérleggel

A beruházást nem könyvelik a mérlegben. Ugyanakkor a befektetett eszközök kiegészítései, csökkentései és átruházásai, valamint ezeknek a befektetett eszközöknek az értékhelyesbítései megjelennek a mérlegben, vagy a mérleg kiegészítő mellékleteiben.

Negyedik számviteli irányelv: A Tanács 78/660/EGK irányelve

A meglévő épületekbe és szerkezetekbe történő bruttó beruházás nem különíthető el a tárgyi eszközök listáján a társasági mérlegben a befektetett eszközök – tárgyi eszközök – ingatlanok cím alatt. A földre és építmények építésére és átalakítására vonatkozó rész nem tartozik ide. Az adott előlegek és befejezetlen beruházások rész annyiban számítható ide, amennyiben a fentiek a meglévő épületekkel és szerkezetekkel kapcsolatosak.

IAS Rendeletek: Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete és a Bizottság 1725/2003/EK rendelete

A meglévő épületekbe és szerkezetekbe történő bruttó beruházások a társasági mérlegben nem különíth