2004R1973 — HU — 01.01.2008 — 011.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

A BIZOTTSÁG 1973/2004/EK RENDELETE

(2004. október 29.)

az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról

TARTALOM 1. fejezet Alkalmazási kör és általános rendelkezések 2. fejezet Különleges minőségi támogatás durumbúzára 3. fejezet Fehérjenövényekre vonatkozó támogatás 4. fejezet Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás 5. fejezet Héjas gyümölcsűekre vonatkozó területalapú támogatás 6. fejezet Keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás 7 .fejezet Tejtámogatás és kiegészítő támogatás 8. fejezet Energianövényekre vonatkozó támogatás 1. szakasz Fogalmak 2. szakasz Az alapanyag felhasználása 3. szakasz Szerződés 4. szakasz Reprezentatív hozamok, az alapanyagok szállítása és a szállítandó mennyiségek 5. szakasz A támogatás kifizetésének feltételei 6. szakasz A felvásárlókra és az elsődleges feldolgozókra vonatkozó kötelezettségek 7. szakasz Az alapanyag üzemben történő felhasználásának különös szabályai 8. szakasz Az engedélyezés választható rendszere 9. szakasz Ellenőrzések 9. fejezet Szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás 10. fejezet Vetőmagra vonatkozó támogatás 11. fejezet Szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás 1. szakasz A szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás kérelmének jogosultságára vonatkozó általános rendelkezések 2. szakasz Egyes szántóföldi növényekre vonatkozó különleges rendelkezések 3. szakasz Bázisterület, referenciahozam és felső határok 4. szakasz Területpihentetés 5. szakasz Záró rendelkezések 12. fejezet Juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás 1. szakasz Közvetlen támogatás 2. szakasz Határértékek, tartalékok és átruházások 3. szakasz Kiegészítő jövedelemtámogatás 4. szakasz Általános rendelkezések 13. fejezet Marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás 1. szakasz Különleges támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 123. cikke) 2. szakasz Szezonalitást csökkentő támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 124. cikke) 3. szakasz Anyatehénre vonatkozó támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 125–129. cikke) 4. szakasz A különleges és az anyatehénre vonatkozó támogatásokra vonatkozó rendelkezések 5. szakasz Vágási támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 130. cikke) 6. szakasz Kiegészítő jövedelemtámogatás (az 1782/2003/EK rendelet 133–136. cikke) 7. szakasz Általános rendelkezések 8. szakasz Átmeneti és záró rendelkezések 14. fejezet Egyszerűsített területalapú kifizetési rendszer 15. fejezet Kiegészítő nemzeti jövedelemtámogatások 15a fejezet Elkülönített cukortámogatás 16. fejezet Alapanyagok termelése céljából pihentetett terület használata 1. szakasz Fogalom-meghatározás 2. szakasz A szerződés 3. szakasz A szerződés módosítása vagy felbontása 4. szakasz Reprezentatív hozam és beszállítandó mennyiség 5. szakasz A támogatás kifizetésének feltételei 6. szakasz Szerződés és kötelezettségek 7. szakasz Kezességvállalás 8. szakasz Az eladás, az átengedés vagy egy másik tagállamba történő szállítás vagy exportálás dokumentumai 9. szakasz Ellenőrzések 10. szakasz Kizárás a szabályozásból és információszolgáltatás 17. fejezet Komlóra vonatkozó területalapú támogatás 17a fejezet Gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás 17b fejezet Olajfaligetekre vonatkozó támogatás 17c fejezet Dohányra vonatkozó támogatás 17d fejezet Gyümölcs- és zöldségfélék átmeneti támogatása és bogyós gyümölcsök átmeneti támogatása 18. fejezet Záró rendelkezések







AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére, különösen annak 41. cikke első bekezdésére, tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK ( 1 ) rendeletek módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendeletre, különösen annak 110. cikkére és a 145. cikke c), d), e) és f) pontjaira, mivel: (1) Az 1782/2003/EK rendelet IV. és IVa. címe a gazdálkodók számára bizonyos támogatási rendszereket hoz létre. Ezen rendszerek egy részének végrehajtási szabályait már az alábbi jogi aktusokban meghatározták: a vetőmagra vonatkozó támogatásról szóló, 1972. augusztus 2-i 1686/72/EGK bizottsági rendelet ( 2 ), a Lolium perenne L. különböző változatait meghatározó, 1976. június 22-i 1445/76/EGK bizottsági rendelet ( 3 ), az egyes nagymagvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás nyújtásának részletes szabályait meghatározó, 1996. július 30-i 1644/96/EK bizottsági rendelet ( 4 ), a komlótermelőknek nyújtandó támogatások részletes szabályait meghatározó, 1999. március 19-i 609/1999/EK bizottsági rendelet ( 5 ); egyes szántóföldi növények termelőinek támogatási rendszerét létrehozó 1251/1999/EK tanácsi rendelet ( 6 ) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó, 1999. október 22-i 2316/1999/EK bizottsági rendelet, a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló 1254/1999/EK tanácsi rendelet ( 7 ) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó, 1999. október 28-i 2342/1999/EK bizottsági rendelet, a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatáról szóló 1251/1999/EK tanácsi rendelet ( 8 ) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 1999. november 19-i 2461/1999/EK bizottsági rendelet, a juh- és kecskehús piacának közös szervezéséről szóló 2529/2001/EK tanácsi rendelet, és az azt módosító 2419/2001/EK rendelet ( 9 ) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 2001. december 21-i 2550/2001/EK bizottsági rendelet, a Csehországban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában alkalmazandó egyszerűsített területalapú támogatási rendszerről szóló 1259/1999/EK tanácsi rendelet ( 10 ) 2004. évben történő végrehajtásával kapcsolatos átmeneti intézkedéseket meghatározó, 2003. december 16-i 2199/2003/EK bizottsági rendelet, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendelet ( 11 ) IV. címében előírt támogatási rendszerek végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 2003. december 23-i 2237/2003/EK bizottsági rendelet. A bizottsági jogalkotás terén való tisztánlátás végett indokolt azoknak a jogi aktusoknak a visszavonása és felcserélése egy olyan rendeletre, mely az összes támogatási rendszer végrehajtásait meghatározza és 2005. január 1-jétől alkalmazza. (2) Ezen a támogatási rendszerek a hatékony adminisztrációjának biztosítása céljából a terület alapú kifizetéseket bizonyos területekre kell korlátozni, és a feltételeket meg kell határozni. (3) Máltán rendkívül nagy számú 0,3 ha méret alatti kisgazdaság található. Annak elkerülése érdekében, hogy a máltai termelők nagy része így nem lenne jogosult a terület alapú közvetlen támogatásra, Málta esetében a terület alapú közvetlen támogatáshoz 2005-ben és 2006-ban minimum 0,1 ha nagyság kell, Máltának mentességet kell kapnia az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (9) bekezdésének hatálya alól. (4) A terület kizárólag a terület alapú kifizetésekre való jogosultság megszerzése céljából történő bevetését meg kell akadályozni. A szántóföldi növények vetését és művelését illetően bizonyos feltételeket meg kell határozni, különösen a durumbúzára, a fehérjenövényekre és a rizsre. A helyi előírásokat be kell tartani annak érdekében, hogy a mezőgazdasági gyakorlat közösségen belüli sokszínűsége érvényesüljön. (5) Csak egyetlen terület alapú kifizetésre benyújtott kérelmet szabad az adott évben egy megművelt bármely parcellára elfogadni, azokat az eseteket kivéve, ahol a terület alapú támogatás ugyanazon szántóföldi növényhez jár kiegészítő támogatásként, illetve a támogatás vetőmagtermelést érint. A terület alapú kifizetést a Közösség strukturális és környezeti politikájába tartozó rendszer által támogatott szántóföldi növényekre lehet nyújtani. (6) A terület alapú támogatási rendszerek úgy rendelkeznek, hogy ahol a támogatási kérelem által lefedett terület túllépi a maximális garantált területet, bázisterületet, vagy alterületet, az egy mezőgazdára eső területet, melyre támogatási igényt nyújtottak be, is arányosan csökkenteni kell arra az évre. Ezért helyénvaló a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere módjainak és határideinek meghatározása annak érdekében, hogy a csökkentési együtthatót meg lehessen határozni és a Bizottságot tájékoztatni lehessen azokról a területekről, melyekre a támogatás kifizetése megtörtént. Az 1782/2003/EK rendelet 95. cikke (4) bekezdésének alkalmazása esetén ugyanazoknak az előírásoknak kell érvényesülni az egyéni referencia mennyiségek teljes összegének csökkenésénél. (7) Az 1782/2003/EK rendelet 73. cikke értelmében a durumbúzára vonatkozó különleges minőségi támogatás adásához a termelési területeken bizonyos mennyiségű, elismert fajtától származó ellenőrzött vetőmagot kell felhasználni, mely a tészta illetve búzadara előállításához a magas minőséget biztosítja. Ezeknek a követelményeknek a betartatása érdekében a fajtakiválasztás módszerének feltételeit minden tagállamban meg kell határozni, továbbá a jogosult fajták listáját összeállítani és az ellenőrzött vetőmag minimálisan felhasználandó mennyiségét meghatározni. (8) Az 1782/2003/EK rendelet elfogadása és a durumbúzára vonatkozó különleges támogatás hatályba lépése között eltelt rövid idő miatt lehetetlen a támogatás 2005. évi folyósításához a jogosult fajták listájának összeállítása az előirányzott kiválasztási módszer szerint. Ezért a tagállamoknak egy ideiglenes listát kell létrehozni a jelenlegi fajtaválasztékról. (9) Egyes régiókban a fehérjenövényeket termesztési okból hagyományosan együtt vetik a gabonafélékkel. Az ennek következtében létrejövő termés elsősorban fehérjenövényekből áll. A fehérjenövényre vonatkozó támogatás nyújtása céljából az így bevetett területeket fehérjenövény területekként kell kezelni. (10) Meg kell határozni az édes csillagfürtre vonatkozó előírásokat, illetve azt a tesztet, mellyel el lehet dönteni, hogy a minta édes csillagfürtöt tartalmaz vagy sem. (11) A hatékonyság, illetve a héjas gyümölcsűek támogatási rendszerének megfelelő kezelése érdekében a terület alapon nyújtott támogatást nem szabad marginális méretű ültetvények, vagy különálló fák finanszírozásra adni. Ezért meg kell határozni a minimális parcellaméretet és a szakosodott gyümölcsöskert minimális fasűrűségét. Annak érdekében, hogy az új támogatási rendszer bevezetésénél később lejáró jelenlegi korszerűsítési tervek közötti átmenet lehetővé váljon, átmeneti intézkedéseket kell hozni. (12) A fizetési feltételek, valamint a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás kiszámítása nemcsak a bázisterülettől, vagy az 1782/2003/EK rendeletben meghatározott, minden egyes termelő tagállam számára megállapított területtől függ, hanem azoknak a bázisterületeknek a lehetséges alterületekre történő felosztásától és a tagállam által ennek a felosztásnak az elvégzésére kiválasztott objektív feltételektől, a művelésre szánt parcellák műveléskori állapotától és a bázisterületek minimális méretétől is. Következésképpen részletes szabályok meghatározása szükséges a bázisterületek és alterületek esetén alkalmazandó létrehozási, kezelési és művelési módokról. (13) Az 1782/2003/EK rendelet 82. cikkében említett bázisterület lehetséges túllépésének megfigyelése magával vonja a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás csökkenését. Annak érdekében, hogy ezekre a csökkentésekre a kalkulációs módszert meg lehessen határozni, a figyelembe veendő feltételek és az alkalmazandó együtthatók meghatározása szükséges. (14) A rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás kifizetéseinek nyomon követése feltételezi, hogy a Bizottságnak a bázisterületek és az alterületek művelésével kapcsolatosan bizonyos információkat rendelkezésre bocsátottak. Ebből a célból a tagállam által a Bizottságnak eljuttatandó részletes információkat, illetve ezek elküldésének határideit meg kell határozni. (15) Az 1782/2003/EK rendelet 93. és 94. cikke rendelkezik a burgonyakeményítő előállítása céljából szerződés által meghatározott, és a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló, 1994. július 27-i 1868/94/EK tanácsi rendelet ( 12 ) által megállapított kvótahatáron belül termesztett burgonyát termesztő gazdálkodó támogatásáról. Ezért a támogatás folyósításának feltételeit meg kell határozni, az 1868/94/EK rendeletben meghatározott kvótarendszer jelenlegi előírásaihoz a kölcsönös megfeleltetéseket meg kell alkotni. (16) Az 1782/2003/EK rendelet 95. és 96. cikke előírja, hogy a tejtámogatást és kiegészítő támogatást a termelőknek kell fizetni. A tej- és tejtermék ágazatban az illeték megállapításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1788/2003/EK tanácsi rendelet ( 13 ) különleges feltételeket határoz meg arra az esetre, ha nincs termelés. Ezért indokolt előírni azt, hogy mikor egy egyéni referenciamennyiséget birtokló természetes vagy jogi személy a szóban forgó év március 31-ét megelőző tizenkét hónapos időszak alatt már nem felel meg az 1788/2003/EK tanácsi rendelet 5. cikk (c) pontjában meghatározott feltételeknek, akkor a támogatás és a kifizetés nyújtotta előnyöket megvonják. (17) Az 1782/2003/EK rendelet 88. és 92. cikke az energianövényeket termesztő gazdálkodóknak új támogatási rendszert határoz meg. Összhangban a 2461/1999/EK rendelettel, mely a cukorrépát kizárja a támogatásból, a cukorrépa termesztését az energianövényekre vonatkozó támogatási rendszerből ki kell zárni. (18) Az említett támogatás a jogosultsági feltételeit meg kell határozni. Ebből a célból meg kell határozni, hogy a termelő és az elsődleges feldolgozó között szerződésnek kell létrejönni az illető mezőgazdasági alapanyagokra vonatkozóan. Meg kell határozni továbbá azokat a feltételeket is, ahol a gazdálkodó az üzemében a feldolgozást végzi. (19) Annak biztosítása érdekében, hogy a nyersanyagból a megadott energiatermék készüljön, az elsődleges feldolgozóknak biztosítékot kell letétbe helyezni, annak ellenére, hogy a támogatást nem az elsődleges feldolgozó, hanem a gazdálkodó kapja. A biztosítéknak elég magasnak kell lenni, ahhoz hogy megakadályozza az alapanyagok céljuktól való eltérítésének bárminemű kockázatát. Ezen kívül annak érdekében, hogy a támogatásra vonatkozó ellenőrző rendszer még hatékonyabb legyen, az alapanyagok és félig feldolgozott termékek értékesítését a végső feldolgozás előtt maximum kettőre kell korlátozni. (20) Egyértelműen különbséget kell tenni a kérelmező kötelezettségei, melyek az alapanyagok teljes mennyiségének leszállításával véget érnek, és az elsődleges feldolgozókra háruló kötelezettségek között, melyek a leszállítással kezdődnek és az alapanyagok energiatermékekké történő végső feldolgozással végződnek. (21) A Közösség területén belüli bizonyos szállítási műveletek és az onnan történő termék elszállítást ellenőrizni kell, mely magával vonja a T5 ellenőrző nyomtatványok használatát, melyet a Közösségi Vámtörvényt létrehozó 2913/92/EGK tanácsi rendelet ( 14 ) végrehajtásának előírásait meghatározó, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelettel összhangban hoznak forgalomba. Meg kell határozni egy másik igazoló módszert is arra az esetre, ha a T5 ellenőrző nyomtatvány olyan körülményeknek köszönhetően veszik el, amiért az elsődleges feldolgozót felelősség nem terheli. (22) Az 1782/2003/EK rendelet 98. cikke előírja a szántóföldi növények különleges regionális támogatásának csökkentését, mikor a kért támogatás teljes összege átlépi a megállapított felső határt. A csökkentési együttható számításának módjait ezért meg kell határozni. (23) Az 1782/2003/EK rendelet 99. cikke meghatározza a közvetlen támogatás lehetőségét egy vagy több vetőmagfajta termelésének esetében. (24) Ezt a támogatást csak az alapvetőmag vagy minősített vetőmag termelésére lehet folyósítani és ezeket a termékeket egyértelműen meg kell határozni a vetőmagok minősítéséről és forgalmazásáról szóló következő irányelvekre való hivatkozással: a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelv ( 15 ), a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelv ( 16 ), és az olaj- és rostnövények vetőmagjainak forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK tanácsi rendelet ( 17 ). (25) Az ellenőrzés lehetővé tételéhez az alapvetőmagot és a minősített vetőmagot termeltetési szerződés vagy termeltetési nyilatkozat keretében kell termelni, melyből egyetlen kérelmet kell előállítani, továbbá a vetőmagüzemeknek és nemesítőknek hivatalosan engedélyezettnek vagy bejegyzettnek kell lenniük. Meg kell határozni a szükséges intézkedéseket azokra az esetekre, amikor egy tagállam vetőmagüzemei vagy nemesítői egy másik tagállamban termesztenek vetőmagot. (26) Adminisztratív okokból kifolyólag az egyes tagállamokban csak akkor adható támogatás, ha az illető terméket a tagállam területén takarították be. (27) Az 1782/2003/EK rendelet XI. melléklete szerint a Cannabis sativa L. vetőmagjának csak azon alap- és minősített fajtáira adható támogatás, melyeknek tetrahydrocannabinol tartalma nem haladja meg a 0,2 %-ot. Annak érdekében, hogy a szabályok teljes Közösségen belüli egyöntetű érvényesítése biztosított legyen, a Cannabis sativa L. támogatásra jogosult fajtáinak listáját, melyet a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendelet ( 18 ) által meghatározott kölcsönös megfeleltetés, moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtásának részletes szabályait létrehozó 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet II. melléklete tartalmaz, annak alkalmazása céljából használni kell. (28) Az 1782/2003/EK rendelet 108. cikke meghatározza azt a területet, mely jogosult szántóföldi növények terület alapú támogatására. Ez a cikk a tagállam ellenőrzése mellett lehetővé tesz bizonyos kivételeket, melyek nem ássák alá a rendeletben meghatározott szabályok hatékonyságát. Az efféle kockázatok elkerülése végett megfelelő intézkedéseket kell meghatározni a jogosult összes terület jelenlegi szinten való tartásának céljából, illetve meg kell akadályozni, hogy annak bárminemű érezhető növekedése bekövetkezzen. Ezeknek az intézkedéseknek köszönhetően bizonyos esetekben a korábban jogosultnak minősített területek a kiegyenlítő intézkedés következtében jogosulatlanná válhatnak. (29) Azokban a tagállamokban, ahol a kukorica nem hagyományos növény, a fűszilázs jogosult lehet a szántóföldi növények területalapú támogatására. Ennek megfelelően meg kell határozni, mi értendő fűszilázs alatt. (30) Az 1782/2003/EK rendelet 106. cikke a rostlen és a rostkender piacának közös szervezéséről szóló, 2000. július 27-i 1673/2000/EK tanácsi rendelet ( 19 ) 2. cikkének (1) bekezdésében említett szerződés, vagy kötelezettségvállalás megkötéséhez köti. Gondoskodni kell arról, hogy a szerződés vagy kötelezettségvállalás másolata a támogatási kérelem feldolgozása céljából a tagállam illetékes hatóságaihoz eljusson. Szintén biztosítani kell, hogy a termesztett rostlen és rostkender fajták a Mezőgazdasági Növényfajok Fajtáinak Általános Katalógusában rostnövényként legyenek nyilvántartva, különösen a len esetén „rostlenként”. Ezen kívül a kender esetében az engedélyezett fajták tetrahidrokannabinol tartalma nem haladhatja meg a 0,2 %-ot. Ezért a jogosult lenfajták listáját össze kell állítani, míg a jogosult kenderfajták a 796/2004/EK bizottsági rendelet II. mellékletének listáján szerepelnek. Kender esetében a szigorúbb garancia érdekében a minősített vetőmag használata is kötelező. (31) Az 1782/2003/EK rendelet 109. cikke a gabona, olajosmag- és fehérjenövény-termesztőktől megköveteli, hogy a vetést legkésőbb május 31-ig végezzék el. Bizonyos esetekben, ha az éghajlat indokolja, a vetést ki lehet tolni május 31-ig. A vetési határidőt és a kérelmek benyújtásának határidejét egyes szántóföldi növényeknél, bizonyos régiókban meg kell hosszabbítani. Ezeknek a hosszabbításoknak azonban nem érintheti hátrányosan a támogatási rendszer hatékonyságát, és nem áshatja alá az 1781/2003/EK rendelet II. címének 4. fejezetében bemutatott ellenőrzési rendszert. (32) A feldolgozó ipar az egész gazdasági évben rendszeres csemegekukoricával történő ellátásának érdekében a termelőknek tágabb időtartamot kell biztosítani a vetés elvégzéséhez. Ezért a csemegekukorica vetésének végső időpontját június 15-ig ki kell tolni. (33) Indokolt annak kikötése, hogy a durumbúza kiegészítő és különleges támogatás esetében minimális mennyiségű minősített durumbúza-vetőmagot használjanak. A mezőgazdasági tevékenységek tagállamokon, illetve annak régióin belüli sokszínűségére tekintettel a minimális mennyiség meghatározását az illető tagállamnak kell megtenni. (34) Az 1782/2008/EK rendelet 103. cikkének alkalmazása céljából meg kell határozni, mi értendő öntözés alatt. (35) A bázisterület bárminemű túllépésének meghatározásához szükséges figyelembe veendő területeket és az ilyen túllépések mértékének meghatározására vonatkozó szabályokat pontosan meg kell határozni. Ahol a kukoricára külön bázisterület van megjelölve öntözött területekként vagy fűszilázsként, külön szabályokat kell meghatározni a kérdéses bázisterület túllépésének kiszámításához alapul veendő területre vonatkozóan. A bázisterület bármilyen túllépésének meghatározására vonatkozó szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a bázisterületnek minden esetben megfeleljenek. A durumbúza maximális garantált területeire használandó túllépési számítási módot szintén meg kell határozni. Az 1782/2003/EK rendelet 102. cikkének (2) bekezdésében említett támogatási felső határ túllépése esetén követendő eljárást is meg kell határozni. (36) Az 1782/2003/EK rendelet 71. cikkének alkalmazása esetén a szántóföldi növények területalapú támogatására való jogosultság feltétele, hogy az adott termelő gazdaságának egy részén területpihentetést vezessen be. A rendszer megfelelő hatékonyságát biztosító részletes végrehajtó szabályok meghatározása szükséges. Ebből a célból kifolyólag gondoskodni kell arról, hogy a pihentetett területként nyilvántartott területek összehasonlíthatóak legyenek a regionális bázisterület kiszámításához használt területekkel. Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikkének (3) bekezdésében levő második albekezdés által említett „hüvelyes szántóföldi növényt” szintén meg kell határozni. (37) Az 1782/2003/EK rendelet 66. cikkének alkalmazása esetén, illetve a 107. cikk (6) bekezdésének értelmében meg kell határozni az önkéntes területpihentetés részletes szabályait. Ezeknek a szabályoknak összhangban kell lenniük az 1782/2003/EK rendelet által bemutatott teljes rendszerrel. (38) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 11. fejezetében meghatározott juh- és kecskehúsra vonatkozó támogatásra való jogosultság kritériumait meg kell határozni, különös tekintettel a megkövetelt feltételekre. (39) Az 1782/2003/EK rendelet 113. cikkének (2) bekezdése előírja a kecskehús-termelés támogatását a Közösség bizonyos területein gazdálkodók részére. Ezért a kérdéses területeket a rendelkezésben meghatározott feltételekkel összhangban meg kell nevezni. (40) Az 1782/2003/EK rendelet 114. cikkének (1) bekezdése értelmében azok a gazdálkodók, akik gazdaságaik mezőgazdasági tevékenységre használt területének legalább 50 %-a kedvezőtlen adottságú területen helyezkedik el, kiegészítő támogatásra válnak jogosulttá. A 113. cikk (2) bekezdése említi azokat a földrajzi zónákat, amelyekben a kecskehús-termelők megfelelnek a kecsketámogatás szükséges feltételeinek. Gondoskodni kell arról, hogy a feltételeknek megfelelő termelők nyilatkozatban vállalják annak igazolását, hogy az általuk mezőgazdasági célra használt terület legalább fele kedvezőtlen adottságú, vagy a kecsketámogatás igénybevételéhez megfelelő területen található. (41) Az anyajuh támogatás megfelelő szintjére való jogosultság ellenőrzésének céljából a tagállamoknak össze kell állítani a juhtejet vagy juhtej terméket előállító termelők névsorát. (42) Tekintettel az 1782/2003/EK rendelet 116., 117. és 118. cikke által bevezetett egyéni határok rendszerének végrehajtására, a jelenlegi adminisztrációs szabályok továbbra is érvényben maradhatnak, különösen az ingyenesen nyújtott joghasználat, a minimális használatot tartalmazó normáljog-használat, a támogatási jogok átruházása és átmeneti bérbeadása, az egyéni felső határokban és a támogatási jogok nemzeti tartalékon keresztül történő átruházásában bekövetkező változások bejelentése. Ezeknek a szabályoknak egy része olyan indokolt és kivételes körülmények esetén alkalmazandó különleges előírások, mint például a jogcímhasználat, az extenzifikációs programokban és korai nyugdíjazási programokban részt vevő kisgazdálkodók és gazdálkodók, illetve az átruházás szempontjából a támogatási jogcímek öröklése és azoknak a gazdálkodóknak az esete, akik köztéri, vagy kollektív tulajdonban levő legelőt használnak. (43) A Bizottságnak nyomon kell követni az új rendelkezéseket, melynek eredményeképpen a tagállamoknak megfelelő módon, a támogatási szabályok végrehajtására vonatkozó nélkülözhetetlen információkat a Bizottság részére biztosítaniuk kell. (44) Ha szükséges, akkor a kiegészítő támogatásokat érintő nemzeti támogatásra vonatkozó részletes információt, továbbá a kiegészítő támogatás végrehajtásáról szóló információkat továbbítani kell a Bizottsághoz. (45) Az 1782/2003/EK rendelet 12. fejezetének IV. címe előírja a marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatásokat. A jogosultság kritériumait, különös tekintettel a kifizetésekre vonatkozó feltételekre, meg kell határozni. (46) A regionális felső határok és az állománysűrűség célja azt határozza meg, hogy a különleges támogatást nem lehet ugyanannak a korcsoportnak az állataira alkalmazni, melyet ezen két intézkedés érint. A szezonalitást csökkentő támogatást illetően azok az állatok tekinthetők a különleges támogatásra jogosultnak. (47) Az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk (3) bekezdésének (b) pontjában meghatározott adminisztrációs dokumentumokat el kell készíteni és országos szinten kiadni. Annak érdekében, hogy a tagállamok különböző adminisztratív és ellenőrzési feltételeit számításba lehessen venni, az adminisztratív dokumentumok különböző formáit engedélyezni kell. (48) Az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk (3) bekezdésének (a) pontja valamint a 130. cikk (1) bekezdése meghatározza azt a visszatartási időszakot, mely a különleges támogatás és a vágási támogatás nyújtásához szükséges. Ezért szükséges ezt az időszakot meghatározni és számszerűsíteni. (49) A különleges támogatás vágás idejében történő nyújtására vonatkozó megállapodásnak összhangban kell lenni a vágási támogatás nyújtásával kapcsolatos megállapodásokkal. Meg kell határozni azokat a dokumentum típusokat, amelyeknek a vágásig vagy az exportig az állattal kell lenniük. Annak érdekében, hogy a forma egyedi jellemzőit a vágás idején történő folyósításkor figyelembe lehessen venni, a tinók életkorával kapcsolatos feltételeket és a felnőtt állat vágott testének bemutatási módszerét meg kell határozni. (50) A szezonalitást csökkentő támogatás nyújtásának feltételeit a vágási támogatás nyújtására vonatkozó megállapodással összhangban kell meghatározni. A Bizottságnak a rendelkezésre álló információk alapján el kell dönteni, mely tagállamok felelnek meg ezen támogatási forma feltételeinek. (51) Az 1782/2003/EK rendelet 125. cikkében meghatározott anyatehén fogalmát pontosan le kell írni. Ebből a szempontból ugyanazokat a fajtákat kell tartani, mint amelyeket a 2342/1999/EK bizottsági rendelet meghatároz. Ezen kívül a jelenlegi nélkülözhetetlen feltételeket továbbra is alkalmazni lehet, különösen a tejhozamra és a kiegészítő nemzeti támogatásra vonatkozólag. (52) A jelenlegi adminisztrációs szabályokat továbbra is alkalmazni lehet, különösen az egyéni felső határok, az egyéni felső határok bejelentése és a nemzeti tartalékkal, a térítésmentesen szerzett jogokkal, a joghasználattal, a jogosultság-átruházásával és bérbeadásával, és a nemzeti tartalékon keresztüli átruházással. (53) A Bizottságnak a rendelkezésre álló információ alapján meg kell határozni, mely tagállamok felelnek meg az 1782/2003/EK rendelet 129. cikkében meghatározott különleges támogatások feltételeinek. A támogatás nyújtására vonatkozó külön megállapodásokat pontosan meg kell határozni. (54) Az állománysűrűség kiszámításának módszerét meg kell határozni. A tej referenciamennyiségek számításba vételéhez a dátumot meg kell határozni. (55) Az extenzifikációs támogatási formához szükséges állománysűrűségbe az bele kell számítani az aktuálisan az üzemben levő összes hat hónapos és annál idősebb szarvasmarhát. Ezért az állatok számlálásához és a termelő támogatásban történő részvételi nyilatkozatához külön szabályok szükségesek. Gondoskodni kell arról, hogy a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet ( 20 ) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet által említett elektronikus adatbázis használata biztosítva legyen. (56) Lépéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az extenzifikációs támogatást ne nyújtsák olyan gazdálkodóknak, akik mesterségesen felelnek meg az extenzifikációs támogatás nyújtásához szükséges átlagos állománysűrűségnek. (57) A rendelkezésre álló információ alapján meg kell határozni azt az eljárást, melynek segítségével el lehet dönteni, hogy a tejelő tehenekre járó extenzifikációs támogatás nyújtásához az 1782/2003/EK rendelet 132. cikkének (4) bekezdésében szereplő feltételeknek mely tagállamok felelnek meg. A támogatás nyújtására vonatkozó külön megállapodásokat pontosan meg kell határozni. A minimális visszatartási időszakot meg kell határozni. (58) A visszatartási időszakra vonatkozó időszakokra, dátumokra, és időkorlátokra külön rendelkezéseket kell hozni. (59) Az egyszerűség kedvéért az integrált rendszerben előírt „állattenyésztési” támogatást kell alapul venni a vágási támogatást igénylő kérelemhez, feltéve, hogy tartalmazza az összes alkotóelemet, amely a támogatás jogosságának igazolásához szükséges, továbbá az állatot ugyanabban a tagállamban, vagy egy másik tagállamban vágják le, vagy exportálják. (60) Lehetővé kell tenni az 1782/2003/EK rendeletben említett számítógépes adatbázis használatát a vágási támogatás kezelésének megkönnyítése céljából azzal a feltétellel, hogy az adott tagállam az adatbázisában tárolt adatok elég pontosak a támogatás kifizetéseinek céljára. (61) A borjak vágási támogatása egy maximális testsúly határérték függvénye. Ezért meg kell határozni annak a vágott féltestnek a standard típusait, melyekre a maximális súly vonatkozik. (62) A kiegészítő támogatások végrehajtására vonatkozó nemzeti szabályokat illető részletes információt a Bizottságnak el kell küldeni. (63) Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdálkodók a lehető leggyorsabban kapják meg a kifizetéseket, előlegnyújtásról rendelkezni kell. Az országos és a regionális felső határok alkalmazására tekintettel azonban lépéseket kell tenni arra vonatkozólag, hogy az előleg ne lépje túl a kifizetés végleges összegét. Ezért a tagállamoknak rendelkezni kell, hogy a támogatási forma előlegének százalékát ezen felső határoknak megfelelően csökkenthessék. (64) Az 1782/2003/EK rendelet meghatározza a vonatkozó állategészségügyi törvények által nem engedélyezett anyagok vagy termékek törvénytelen használata után járó büntetést. Ismételt kihágások esetén a büntetés időtartamának hosszát a tagállamnak kell meghatározni, melyek jobban meg tudják ítélni az elkövetett szabálysértés valódi súlyosságát. (65) Szükséges megállapítani azt a dátumot, mely a különleges támogatás és az anyatehén támogatás alkalmazásával kapcsolatban számításba veendő tényezőket meghatározza. A jól működő és következetes adminisztráció biztosítása érdekében a dátumnak általában a kérelem beadásának dátumának kell lenni. A vágásra vonatkozó különleges támogatás esetén azonban külön szabályokat kell alkotni a magasabb támogatáshoz jutás céljából egyik évről a másikra történő áthozatal elkerülése végett. A vágási támogatást illetően a vágás vagy export dátuma jobban jelzi azt, hogy az illető műveletet valóban végrehajtották. (66) A támogatások operatív részének dátumakor érvényes árfolyamot oly módon kell fixálni, hogy ezek a támogatások az adott időpont árfolyama miatt ne legyenek kitéve erős ingadozásoknak a nemzeti valutára történő átváltáskor. (67) A tagállamoknak rendelkezniük kell bizonyos bejelentési kötelezettségeikről. Az adatok átvitelének és elemzésének megkönnyítése végett a beadandó adatoknak következetes formátumban kell rendelkezésre állni. (68) Az új rendszerre való átállás elősegítése végett átmenetileg kötelező rendelkezések szükségesek az állatok jelölését és azonosítását illetően. (69) Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 143b. cikke lehetővé teszi, hogy Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia (az új tagállamok) a közvetlen támogatások rendszerét egyszerűsített rendszerrel (Egyszerűsített területalapú támogatási rendszer) helyettesítsék. Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia éltek ezzel a választással. Ezért az egyszerűsített területalapú támogatási rendszer használatának részletes szabályait meg kell alkotni. (70) Összhangban az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikke (5) bekezdésével, továbbá az üzemenként 50 eurónál alacsonyabb számos támogatási kérelem kezelésének elkerülése végett Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia kérték annak engedélyezését, hogy a jogosult minimális terület 0,3 ha legyen üzemenként. (71) Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia felmérték azon mezőgazdaságilag hasznosított területeiket, melyek 2003. június 30-án jó kultúrállapotban voltak, és javaslatot tettek az üzemenkénti minimális méretet figyelembe véve annak hozzáigazítására. (72) Az 1782/2003/EK rendelet 143c. cikke rendelkezik arról a lehetőségről az új tagállamokban, mely szerint a tagállamok a gazdáknak nyújtott közvetlen támogatást a Bizottság jóváhagyását követően kiegészíthetik. Ezen lehetőség végrehajtásának az általános módozatait létre kell hozni. (73) Az 1782/2003/EK rendelet 55. cikke b) pontja és 107. cikke (3) bekezdésének első francia bekezdése területpihentetési kötelezettség alóli mentességet határoz meg, amennyiben a földterületet nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékek Közösségen belül történő előállítására szolgáló alapanyagok termelésére használják, feltéve, hogy ezt hatékony ellenőrző rendszerrel ellenőrzik. (74) Kívánatos, hogy bizonyos feltételek mellett a szabályozásból ne kerüljön kizárásra a pihentetett területen termesztetett cukorrépa, csicsóka vagy cikóriagyökér. Ezek a növényi kultúrák, számításba véve, azt a kockázatot, hogy kölcsönösen hatnak a cukorpiacra, nem támogathatók. Ugyanakkor szükséges valamilyen módon intézkedni arról, hogy ezek a növényi kultúrák megfeleljenek a pihentetett földterület használatáról rendelkező szabályoknak. (75) Helyénvaló meghatározni azokat a feltételeket, amelyek mellett ez a szabályozás alkalmazható. Ezért, helyénvaló pontosítani a mezőgazdasági termelő és a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó közötti, adott mezőgazdasági alapanyagokról szóló szerződéskötés feltételét. Abban az esetben is meg kell határozni a feltételeket, amennyiben a mezőgazdasági termelő saját gazdaságában dolgozza fel az alapanyagot. (76) Tekintettel a 93/355/EK tanácsi határozattal ( 21 ) jóváhagyott, az olajosnövényekről szóló, a GATT keretében az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti memorandum 7. pontjában foglaltak betartásának garantálására, amennyiben az emberi és állati fogyasztásra szánható melléktermékek mennyisége éves szinten meghaladja a szójaliszt egyenértékben kifejezett 1 millió metrikus tonnát szükséges a végrehajtására vonatkozó rendelkezések bevezetésével a mennyiség csökkentése. (77) Annak biztosítására, hogy az alapanyag a meghatározott végtermékként kerüljön feldolgozásra, a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak garanciát kell vállalnia annak ellenére, hogy a támogatásban a mezőgazdasági termelő részesül. Ezenfelül, azért, hogy a szabályzást ellenőrző rendszer hatékonyan működhessen, helyénvaló a feldolgozók számának behatárolása. (78) Szükségszerű élesen elválasztani a kérelmező kötelezettségeitől, amely a betakarított alapanyagok teljes mennyiségének beszállításával véget ér, a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó kötelezettségeit, garanciavállalását, amely az átvétel pillanatától kezdődik és az alapanyag végtermékké történő feldolgozásával ér véget. (79) A Közösség területén az alapanyagok és az abból származó termékek bizonyos szállítási műveletei ellenőrzés tárgyát képezik, amely bejelentésekből és a 2454/93/EGK rendelettel összhangban kiállított T5 ellenőrzőpéldány használatából áll. Abban az esetben, amennyiben a T5 ellenőrzőpéldány nem jut vissza a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó illetékes hatóságához, a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak fel nem róható körülmények miatt, úgy a T5 ellenőrzőpéldányt helyettesítő igazolások meghatározására kerülhet sor. Annak érdekében, hogy a támogatási szabályozás hatékony és eredményes legyen, helyénvaló az ellenőrzésről szóló rendelkezések megállapítása. (80) Az 1782/2003/EK rendelet 110. cikkének o pontjában meghatározott komló területalapú támogatására vonatkozó jogosultsági kritériumokon felül további feltételeket kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a támogatást abban az esetben lehet folyósítani, ha a komlótermelésre használt terület normál művelési állapotban van. A „komlótermelésre használt” terület fogalmát Közösségi szinten kell meghatározni, abból az okból kifolyólag, hogy a területre járó kiegészítő támogatást ugyanúgy lehessen kiszámolni. Szükséges meghatározni azt a módot, mely szerint a tagállamnak járó összes kiegészítő támogatást a jogosult területekre elosztják. (81) A komló közös piaci rendtartásáról szóló 1971. július 26-i 1696/71/EGK tanácsi rendelet ( 22 ) 7. cikk (1) bekezdésének (a)–(d) pontjaiban felsorolt intézkedésekre történő kifizetés megítélésére elismert komló termelői csoportok által időkorlátot kell szabni és a Bizottságot tájékoztatni, hogy a kifizetések miként lettek felhasználva. Bármilyen lekötésre nem került összeget bizonyos időkereteken belül vissza kell fizetni. Szükséges meghatározni azt a módot, mely szerint a tagállam elismert komló termelői csoportjainak járó összes támogatást elosztják. (82) Ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Közvetlen jövedelemtámogatások Irányítóbizottságának véleményével, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







1. FEJEZET

ALKALMAZÁSI KÖR ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A rendelet tárgya és alkalmazási köre

1. Ez a rendelet meghatározza az 1782/2003/EK rendelet IV. és IVa. címeiben előírt támogatási rendszerek végrehajtásának részletes szabályait:

(a) a rendelet IV. címének 1. fejezetében előírt durumbúzára vonatkozó különleges minőségi támogatás;

(b) a rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényekre vonatkozó támogatás;

(c) a rendelet IV. címének 3. fejezetében előírt rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás;

(d) a rendelet IV. címének 4. fejezetében előírt héjas gyümölcsűekre vonatkozó terület alapú támogatás;

(e) a rendelet IV. címének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó;

(f) a rendelet IV. címének 6. fejezetében előírt keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás;

(g) a rendelet IV. címének 7. fejezetében előírt tejtámogatás és kiegészítő támogatás;

(h) a rendelet IV. címének 8. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás;

(i) a rendelet IV. címének 9. fejezetében előírt vetőmagra vonatkozó támogatás;

(j) a rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás;

(k) a rendelet IV. címének 11. fejezetében előírt juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás;

(l) a rendelet IV. címének 12. fejezetében előírt marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás;

(m) a rendelet IV. címének 13. fejezetében előírt nagymagvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás;

(n) a rendelet IV. 143b. cikkének előírt egyszerűsített terület alapú kifizetési rendszer;

(o) a rendelet IV. 143c. cikkének előírt kiegészítő nemzeti támogatások;

(p) a rendelet IV. címének 10d. fejezet előírt komlóra vonatkozó területi támogatás;

▼M4

(q) a rendelet IV. címének 10a. fejezetében előírt, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás;

(r) a rendelet IV. címének 10b. fejezetében előírt, olajfaligetekre vonatkozó támogatás;

(s) a rendelet IV. címének 10c. fejezetében előírt, dohányra vonatkozó támogatás;

▼M13

(t) a rendelet IV. címének 10g. és 10h. fejezetében előírt, gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó átmeneti támogatás és bogyós gyümölcsökre vonatkozó átmeneti támogatás.

▼B

2. Ez a rendelet meghatározza az 1782/2003/EK rendelet III. címében előírt egyszerűsített kifizetési rendszeren belül, és ugyanazon rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növények területalapú támogatásán belül az alapanyag-termelés céljából pihentetett terület használatára vonatkozó részletes szabályokat.

2. cikk

A kifizetés feltételei

▼M13

(1) Az 1. cikk a), b), c), e), h), i), j), m), p) és t) pontjában említett közvetlen támogatás csak azokra a területekre jár, minden egyes növénytípusra, amelyekre legalább 0,3 hektár méretet megjelölő kérelmet adtak be, és amelyeknél az egyes művelt parcellák meghaladják a tagállam által a 796/2004/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határérték betartásával előírt minimális méretet.

Málta esetében az 1. cikk a), b), c), e), h), i), j), m), p) és t) pontjában említett közvetlen támogatás csak azokra a területekre jár, minden egyes növénytípusra, amelyekre legalább 0,1 hektár méretet megjelölő kérelmet adtak be, és amelyeknél az egyes művelt parcellák meghaladják a tagállam által a 796/2004/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határérték betartásával előírt minimális méretet.

Görögország esetében az 1. cikk t) pontjában említett, gyümölcs- és zöldségfélékre adható átmeneti támogatás csak azokra a területekre jár, minden egyes növénytípusra, amelyekre legalább 0,1 hektár méretet megjelölő kérelmet adtak be, és amelyeknél az egyes művelt parcellák meghaladják a tagállam által a 796/2004/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határérték betartásával előírt minimális méretet.

Bulgária, Lettország, Magyarország és Lengyelország esetében az 1. cikk (t) pontjában említett, bogyós gyümölcsökre adható támogatás csak azokra a területekre jár, minden egyes növénytípusra, amelyekre legalább 0,1 hektár méretet megjelölő kérelmet adtak be, és amelyeknél az egyes művelt parcellák meghaladják a tagállam által a 796/2004/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határérték betartásával előírt minimális méretet.

▼B

2. ►M13 Az 1. cikk a), b), c), h), j) és t) pontjában említett közvetlen támogatás csak teljesen bevetett vagy beültetett területekre nyújtható, s amelyeken a helyi előírásoknak megfelelő jó kultúrállapot feltételeit biztosították. ◄

Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 1. fejezetében meghatározott különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás esetében és ugyanazon rendelet IV. címének 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatások esetében azonban a teljesen bevetett és a helyi előírásoknak megfelelően művelt területeken termesztett szántóföldi növények, melyek az adott tagállam által kivételesnek elismert időjárási körülmények között nem érik el a virágzási időszakukat, jogosultak maradnak a támogatásra, feltéve, hogy a kérdéses területeket eddig a fejlettségi állapotig semmi másra nem használják.

3. Az 1258/1999/EK tanácsi rendelet ( 23 ) 1. cikk (2) bekezdésének (b) pontja szerint finanszírozott területalapú rendszerben egy adott évben bármilyen megművelt parcellára csak egy kérelmet lehet benyújtani.

Viszont:

(a) bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. cikkének 1. fejezetében előírt különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatási kérelmet, vagy ugyanazon rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatási kérelemnek;

(b) bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 3. fejezetében előírt rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatási kérelmet, vagy ugyanazon rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 9. fejezetében meghatározott vetőmagra vonatkozó támogatási kérelemnek;

(c) bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. cikkének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatási kérelemnek, az 1782/2003/EK rendelet 90. cikk második albekezdésének sérelme nélkül, vagy tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 3. fejezetében meghatározott rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatási kérelemnek;

(d) bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 9. fejezetében meghatározott vetőmagra vonatkozó támogatási kérelemnek.

4. Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (3) bekezdésének első francia bekezdésében, illetve az 55. cikk (b) bekezdésében említett alapanyag-termelésre használt földterület vagy az ugyanazon rendelet IV. címének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó támogatás céljából használt földterület nem részesülhet az 1257/1999/EK tanácsi rendelet ( 24 ) II. címének VIII. fejezetében előírt közösségi támogatásban, kivéve ha ugyanazon rendelet 31. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott gyorsan növő fajok ültetési költségeinek támogatásáról van szó.

Az 1782/2003/EK rendelet 55. cikk b) pontjában és a 107. cikk (3) bekezdésének első francia bekezdésében említett pihentetett területen termesztett alapanyagok, illetve köztes termékek, végtermékek, s az abból származó társ-termékek és melléktermékek az 1258/1999/EK rendelet 1. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében nem jogosultak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia részéből semmiféle támogatásra.

5. Az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 2. fejezetében előírt fehérjenövényekre vonatkozó támogatás és ugyanazon rendelet IV. cikkének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó területi támogatás céljából az „édes csillagfürt” alatt azokat a csillagfürt fajtákat kell érteni, melyek magjában a keserű magok aránya nem éri el az 5 %-ot. A keserű magvak tartalmát ezen rendelet I. mellékletében leírt módszer szerint kell kiszámolni.

▼M8

3. cikk

Tájékoztatások

1. A tagállam a következő adatokról tájékoztatja a Bizottságot elektronikus adatátvitellel:

(a) legkésőbb a tárgyév szeptember 1-jéig: (i) azon teljes terület, amelyre támogatást igényeltek a következő esetben: — az 1782/2003/EK rendelet 72. cikkében előírt, különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 76. cikkében előírt, fehérjenövényekre vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 79. cikkében előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás, indica és japonica fajtákra lebontva, — az 1782/2003/EK rendelet 83. cikkében előírt, héjas gyümölcsűekre vonatkozó területalapú támogatás a héjas gyümölcsűek fájának kategóriáiban kifejezve, — az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében előírt, energianövényekre vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 100. cikkében előírt, szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás az e rendelet IV. mellékletében említett bázisterületenkénti bontásban és az e rendelet IX. mellékletében leírt szabványos formátumban, — az 1782/2003/EK rendelet 110a. cikkében előírt, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 110g. cikkében előírt, olajfaligetekre vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 110n. cikkében előírt, komlóra vonatkozó területalapú támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkében előírt egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS); (ii) azon teljes mennyiség, amelyre támogatást igényeltek a következő esetben: — az 1782/2003/EK rendelet 95. cikkében előírt tejtámogatás, — a tejtermelők 1782/2003/EK rendelet 96. cikkében előírt kiegészítő támogatása; (iii) az 1782/2003/EK rendelet 111. cikkében előírt, juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás esetén a kérelmek teljes száma, az e rendelet XI. mellékletében meghatározott formanyomtatvány-minta felhasználásával;

(b) legkésőbb a tárgyév október 15-éig a teljes meghatározott terület a következő esetben: — az 1782/2003/EK rendelet 76. cikkében előírt, fehérjenövényekre vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében előírt, energianövényekre vonatkozó támogatás;

▼M10

(b)a A tagállamok a támogatás évét követő október 15-ig eljuttatják a Bizottságnak azokat az információkat, amelyek az energianövényekre vonatkozó támogatások értékeléséhez szükségesek, különös tekintettel: — a támogatási kérelmek számára, — az egyes alapanyagfajtákhoz tartozó területekre, — az egyes alapanyagfajták, s az abból kapott végtermékek mennyiségeire.

▼M8

(c) ►M10 egkésőbb a következő év január 31-ig: ◄ (i) a csökkentési együttható kiszámításához alapul vett teljes meghatározott terület a következő esetben: — az 1782/2003/EK rendelet 72. cikkében előírt, különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 79. cikkében előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás az indica és japonica fajtákra lebontva, és szintén részletes adatok rizsfajták, bázis- és alterület szerinti bontásban az e rendelet III. mellékletében meghatározott formanyomtatvány-minta felhasználásával, — az 1782/2003/EK rendelet 83. cikkében előírt, héjas gyümölcsűekre vonatkozó területalapú támogatás a héjas gyümölcsűek fájának kategóriáiban kifejezve, — az 1782/2003/EK rendelet 100. cikkében előírt, szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás az e rendelet IV. mellékletében említett bázisterületenkénti bontásban és az e rendelet IX. mellékletében leírt szabványos formátumban, — az 1782/2003/EK rendelet 110a. cikkében előírt, terményspecifikus gyapottámogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 110g. cikkében előírt, olajfaligetekre vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 110n. cikkében előírt, komlóra vonatkozó területalapú támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkében előírt egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS); (ii) a csökkentési együttható kiszámításához alapul vett teljes meghatározott mennyiség az 1782/2003/EK rendelet 95. cikkében előírt tejtámogatás esetében; ▼M10 (iii) a tejtermelőknek az 1782/2003/EK rendelet 96. cikkében előírt kiegészítő támogatása esetén a teljes meghatározott mennyiség; ▼M8 (iv) az 1782/2003/EK rendelet 110g. cikkében előírt, olajfaligetekre vonatkozó támogatás esetében az olajfaligetek egyes kategóriájára hektáronként nyújtandó támogatás összege;

▼M10

(d) legkésőbb a betakarítási év március 31-ig az 1782/2003/EK rendelet 110j. cikkében előírt, dohányra vonatkozó támogatás esetén a támogatás kilogrammonkénti indikatív összege az e rendelet XXV. mellékletében felsorolt dohányfajtacsoportonként és adott esetben minőségi osztályonként;

▼M8

(e) legkésőbb a következő év július 31-éig: (i) azon teljes terület, amelyre ténylegesen kifizették a támogatást a következő esetben: — az 1782/2003/EK rendelet 72. cikkében előírt, különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 76. cikkében előírt, fehérjenövényekre vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 79. cikkében előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás, indica és japonica fajtákra lebontva, — az 1782/2003/EK rendelet 83. cikkében előírt, héjas gyümölcsökre vonatkozó területalapú támogatás a héjas gyümölcsűek fájának kategóriáiban kifejezve; — az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében előírt, energianövényekre vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 100. cikkében előírt, szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás az e rendelet IV. mellékletében említett bázisterületenkénti bontásban és az e rendelet IX. mellékletében leírt szabványos formátumban, — az 1782/2003/EK rendelet 110a. cikkében előírt, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 110g. cikkében előírt, olajfaligetekre vonatkozó támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 110n. cikkében előírt, komlóra vonatkozó területalapú támogatás, — az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkében előírt, egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS); (ii) azon teljes mennyiség, amelyre ténylegesen kifizették a támogatást a következő esetben: — az 1782/2003/EK rendelet 93. cikkében előírt, keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás (keményítő-egyenértékben), — az 1782/2003/EK rendelet 95. cikkében előírt tejtámogatás, — a tejtermelők 1782/2003/EK rendelet 96. cikkében előírt kiegészítő támogatása, — az 1782/2003/EK rendelet 99. cikkében előírt, vetőmagra vonatkozó támogatás az 1782/2003/EK rendelet XI. mellékletében felsorolt vetőmagfajonként, — az 1782/2003/EK rendelet 110j. cikkében előírt, dohányra vonatkozó támogatás az e rendelet XXV. mellékletében felsorolt dohányfajtánként és minőségi osztályonként, — az 1782/2003/EK rendelet 110p. cikkében előírt átmeneti cukortámogatás; (iii) az 1782/2003/EK rendelet 110j. cikkében előírt, dohányra vonatkozó támogatás esetén a támogatás kilogrammonkénti végleges összege az e rendelet XXV. mellékletében felsorolt dohányfajtacsoportonként és adott esetben minőségi osztályonként; (iv) az 1782/2003/EK rendelet 111. cikkében előírt, juh- és kecskefélékre vonatkozóan kifizetett támogatás teljes száma az e rendelet XII. mellékletében meghatározott formanyomtatvány-minta felhasználásával; ▼M13 (v) a támogatás teljes összege a gyümölcs- és zöldségféléknek és a bogyós gyümölcsöknek az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10 g. és 10h. fejezetében előírt átmeneti támogatása esetében. ▼M8

2. Az (1) bekezdésben előírt értesítésekben a területeket hektárban kell megadni két tizedesjegy pontossággal, a mennyiségeket tonnában kell megadni három tizedesjegy pontossággal, a kérelmek számánál nem kell tizedesjegyet megadni.

3. Amennyiben az (1) bekezdésben kért információban változás következik be, különös tekintettel a korábbi számadatok ellenőrzésének, helyesbítésének vagy javításának eredményeként, a frissítésről a változást követő egy hónapon belül tájékoztatni kell a Bizottságot.

▼M10

4. cikk

Az 1782/2003/EK rendelet 75. cikkében, 78. cikke (2) bekezdésében, 82., 85. cikkében, 89. cikke (2) bekezdésében, 98. és 143. cikkében említett esetekben a területcsökkentésre vagy a mennyiségcsökkentésre alkalmazott csökkentési együtthatót és az ugyanazon rendelet 95. cikke (4) bekezdésében említett objektív ismérvet a mezőgazdasági termelőknek megítélt kifizetések megkezdése előtt és legkésőbb a következő év január 31-ig meg kell állapítani az e rendelet ►M12 3. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjával ◄ összhangban közölt adatok alapján.

▼B







2. FEJEZET

KÜLÖNLEGES MINŐSÉGŰ DURUMBÚZÁRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

5. cikk

Fajtakiválasztás

1. Az 1782/2003/EK rendelet 74. cikkének (1) bekezdésében felsorolt tagállamok elkészítik azon durumbúza fajták listáját, melyek részesülnek a rendelet 72. cikkében említett különleges minőségi támogatásban összhangban ezen cikk 2–5. bekezdéseiben meghatározott fajtakiválasztási módszerrel.

2. A tagállamok legalább két évenként megneveznek legalább két jellemző fajtát. A jellemző fajtáknak a leginkább elismert durumbúza fajtáknak kell lenniük.

3. A tagállamok a következő minőségi mutatók szerint vizsgálják a durumbúza fajtákat, s a mutatókhoz a megfelelő súlyozást hozzászámítják:

(a) fehérjetartalom (40 %);

(b) glutén minősége (30 %):

(c) sárgulási index (20 %);

(d) speciális tömeg, ezermagtömeg (10 %).

Az első albekezdés (a)–(d) pontjaiban említett minőségi mutatók átlagainak összege szorozva a jelzett százalékos értékkel adja a fajták minőségi indexét.

Minden egyes tagállam legalább két évenként regionális szinten összehasonlítja a durumbúzafajták minőségi indexeit a jellemző fajták indexeivel. A vizsgálandó fajtáknak azoknak kell lenni, melyek minden egyes tagállam országos katalógusában szerepelnek, kivéve azokat a fajtákat, melyekre az elmúlt három évben nem állt rendelkezésre elemző adat, mert már nem használatosak, vagy nem minősítik.

Ezért a jellemző fajták átlagosan 100-nak vett minőségi indexeit alapul véve minden egyes tagállam kiszámolja az első albekezdés (a)–(d) pontjaiban meghatározott minden egyes minőségi mutatóra azt a százalékot, melyet a többi durumbúza fajtára a 100-as indexszel összehasonlítva meghatároz. Csak a 98-as vagy ennél magasabb minőségi indexű durumbúza fajták jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.

4. A tagállamok a jogosult fajtalistáról kizárhatják azokat a fajtákat, melyeknél a durumbúza átlagos üvegesedési vesztesége („mitadinage”) a 27 %-ot meghaladja.

5. Azoknak a fajtáknak a megfelelését is le lehet ellenőrizni, melyek egy másik tagállam országos katalógusában vannak bejegyezve.

6. cikk

Az elemzés módszerei

1. A fehérjetartalom, a specifikus tömeg, a durumbúza üvegesedési veszteségének („mitadinage”) elemzési módszereit a 824/2000/EK bizottsági rendelet ( 25 ) határozza meg.

2. A sárgulási indexet az ICC 152, vagy azzal egyenértékűnek elismert módszer segítségével kell mérni.

3. A glutén minőségét az ICC 158 módszer szerint vagy az ICC 151 módszer szerint kell mérni.

7. cikk

A minősített vetőmagok mennyisége

A tagállamok a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás folyósításának évét megelőző év október 1-je előtt meghatározzák a 66/402/EGK irányelvvel ( 26 ) összhangban minősített azon minimális vetőmagmennyiséget, melyet a jelenlegi mezőgazdasági gyakorlattal az adott termelési területen felhasználni kívánnak.

8. cikk

Nyilvánosság és tájékoztatás

1. A tagállamok a támogatás folyósításának évét megelőző évben legkésőbb október 1-jéig az őszi fajtákra és legkésőbb december 31-ig a tavaszi fajtákra közzétesznek egy listát azokról a kiválasztott fajtákról, melyek országos és regionális szinten jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.

2. A tagállamok az 1. bekezdésben előírt dátumokat követően egy hónapnál nem hosszabb időn belül eljuttatják a Bizottságnak az 1. bekezdésben említett listát, valamint, amennyiben változik, a felhasználandó minimális vetőmagmennyiséget.

9. cikk

Érvényesség

1. A 8. cikk (1) bekezdésében említett listán szereplő fajták a listára történő első felvételük dátumától számított öt éves időszakra jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.

2. Az egyes fajták jogosultságát az ötéves jogosultsági időszak második és harmadik évében elvégzett minőségi analízis eredményét alapul véve egy ötéves időszakkal meg lehet hosszabbítani.

10. cikk

Átmeneti intézkedések

1. A tagállamok legkésőbb 2004. október 1-jéig az őszi fajtákra és legkésőbb 2004. december 31-ig a tavaszi fajtákra közzéteszik azon kiválasztott fajták listáját melyek a 2005. évben jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.

2. A tagállamok összeállítják az 1. bekezdésben említett listát kizárva arról az országos katalógusban nyilvántartott fajtákat, azokat a fajtákat, melyek 2003-ban és 2004-ben nem kaptak minősítést, illetve azokat, melyek a következő négy mutató közül legalább kettőnek nem felelnek meg:

(a) minimum 11,5 % fehérjetartalom;

(b) minimum 78 kg/hl specifikus tömeg vagy minimum 42 grammos ezermagtömeg;

(c) a durumbúza maximum 27 %-os átlagos üvegesedési vesztesége („mitadinage”);

(d) minimum 10 % gluténtartalom.

3. A 2005. és 2006. év támogatásaira jogosult fajták listáján szerepelhet olyan fajta is, melyek egy másik tagállam által végrehajtott mennyiségi elemzés eredménye alapján az adott tagállam által kiválasztott fajták listáján található.

▼M2

4. A tagállamok a (2) bekezdésben megállapított eljárásnak megfelelően a téli fajtákat illetően 2005. október 1-jéig, a tavaszi fajtákat illetően 2005. december 31-ig elhatározhatják a 2006-os év tekintetében a durumbúzára vonatkozó, minőségre adott különleges támogatásra jogosult kiválasztott fajták jegyzékének létrehozását.

▼B







3. FEJEZET

FEHÉRJENÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

11. cikk

Gabonafélék és fehérjenövények keveréke

Azokban a régiókban ahol a fehérjenövényeket hagyományosan gabonakeverékkel együtt vetik, a fehérjenövényekre vonatkozó támogatást a kérelmező kérésére kifizetik, feltéve, hogy az adott tagállam illetékes hatóságainak kielégítő módon bizonyítja, hogy a fehérjenövények vannak túlsúlyban a keverékben. A szóban forgó területek nem jogosultak az 1782/2003/EK rendelet 98. cikkében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó regionális különtámogatásra.







4. FEJEZET

RIZSRE VONATKOZÓ TERMÉNYSPECIFIKUS TÁMOGATÁS

▼M9

12. cikk

Vetési dátumok

A rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatásra való jogosultsághoz a bejelentett területet legkésőbb az alábbi időpontig be kell vetni:

a) a kérdéses betakarítást megelőző június 30. Spanyolország, Portugália és Francia Guyana esetében;

b) május 31. az 1782/2003/EK rendelet 80. cikkének (2) bekezdésében említett egyéb termelő tagállamok esetében, beleértve a kontinentális Franciaországot.

▼B

13. cikk

Csökkentési együttható

Az 1782/2003/EK rendelet 82. cikkében említett rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás csökkentési együtthatóját ugyanezen rendelet II. melléklete szerint kell kiszámítani.

14. cikk

Tájékoztatás

▼M8

1. A tagállamok legkésőbb szeptember 1-jéig közlik a Bizottsággal a nemzeti fajtajegyzékben nyilvántartott, az 1785/2003/EK tanácsi rendelet ( 27 ) I. mellékletének 2. részében meghatározott kritériumok szerint osztályozott fajták listáját.

▼M9 —————

▼B

3. A tagállamok évente felülvizsgálhatják a bázisterületeik vagy alterületeiken fekvő területeik felosztását, illetve azokat az objektív kritériumokat, melyeken ezek a felosztások alapulnak. Ezt az információt a kérdéses betakarítást megelőző május 15-ig el kell juttatni a Bizottságnak.







5. FEJEZET

HÉJAS GYÜMÖLCSŰEKRE VONATKOZÓ TERÜLET ALAPÚ TÁMOGATÁS

▼M6

15. cikk

A közösségi támogatás megszerzésének feltételei

1. A héjas gyümölcsű fákkal beültetett mezőgazdasági parcellák közül csak azok támogathatók az 1782/2003/EK rendelet 83. cikke szerinti területalapú támogatással, amelyek a 796/2004/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban teljesítik az e cikk (2) és (3) bekezdésében előírt feltételeket.

Ha a parcellán álló héjas gyümölcsű fák különböző fajokhoz tartoznak, a támogatás pedig a fajok között különbséget tesz, a támogathatóság feltétele, hogy a fák hektáronkénti száma a héjas gyümölcsű fáknak legalább az egyik faja esetében elérje az e cikk (3) bekezdésében meghatározott alsó határértéket.

2. Az 1782/2003/EK rendelet 83. cikke szerinti területalapú támogatás vonatkozásában a támogatható parcellák méretének alsó határa 0,10 hektár. A tagállamok azonban – az adott területek sajátosságait figyelembe vevő objektív szempontok alapján – ennél magasabb értékben is megállapíthatják a parcellaméret alsó határát.

3. A héjas gyümölcsű fák hektáronkénti számának alsó határértéke:

i. mogyorófák esetében 125;

ii. mandulafák esetében 50;

iii. diófák esetében 50;

iv. pisztáciafák esetében 50;

v. szentjánoskenyérfák esetében 30.

A tagállamok azonban – az adott termelés sajátosságait figyelembe vevő objektív szempontok alapján – ennél magasabb értékben is megállapíthatják az ültetési sűrűség alsó határát.

4. Az (1) bekezdés második albekezdésében említett esetekben a támogatás szintje ugyanaz, mint annál a fajnál, amelyre vonatkozóan teljesülnek a támogathatóság feltételei és a támogatás összege a legmagasabb.

▼B

16. cikk

Jogosultsági feltételek a nemzeti támogatásra

A 15. cikk az 1782/2003/EK rendelet 87. cikkében meghatározott nemzeti támogatásra vonatkozik.

Az 1782/2003/EK rendelet 87. cikkének sérelme nélkül a tagállam további jogosultsági feltételeket határozhat meg, feltéve, hogy ezek a feltételek megfelelnek a támogatási forma környezetvédelmi, vidéket érintő, szociális és gazdasági célkitűzéseinek és nem okoz diszkriminációt a termelők között. A tagállamok megfelelő lépéseket tesznek annak érdekében, hogy a nevezett jogosultsági feltételeket a gazdálkodók betartják.

17. cikk

Tájékoztatás

1. A tagállamok a 796/2004/EK rendelet 11. cikkével összhangban meghatározott kérelmek benyújtásának időpontja előtt minden esetben tájékoztatják a bizottságot legkésőbb:

(a) március 31-ig, a 15. cikk (4) bekezdésében említett magasabb szintek és feltételekről, illetve a 16. cikkben említett kiegészítő feltételekről;

(b) május 15-ig, ahol a tagállam az 1782/2003/EK rendelet 83. cikkének (2) bekezdésével összhangban differenciálja a támogatást, termékenként a területre vonatkozó támogatás szintjét és/vagy a módosított nemzeti garantált területet („NGT”).

2. A Bizottságnak eljuttatandó 1. bekezdés szerinti információk bárminemű módosítása a következő évre vonatkozik és az adott tagállam az efféle módosításokról az azokat igazoló objektív kritériumokkal együtt azonnal tájékoztatja a Bizottságot.

18. cikk

Átmeneti intézkedések

1. A tagállamok meghatározhatják, hogy az 1782/2003/EK rendelet 86. cikkének (2) bekezdésében említett felújítási tervek normál lejárati dátumuk előtt felfüggeszthetők, és ha igen, milyen feltételekkel és ezzel arányos területek válnak jogosulttá a rendelet IV. címének 4. fejezetében meghatározott rendszer keretében.

2. Az 1. bekezdésben említett feltételek meghatározásakor a tagállam biztosítja, hogy:

(a) a tervet nem fejezik be az éves időszak tennivalóinak teljes végrehajtása előtt;

(b) a terv eredeti célkitűzései teljesültek és megfelelnek a tagállam elvárásainak.







6. FEJEZET

KEMÉNYÍTŐGYÁRTÁSRA SZÁNT BURGONYÁRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

19. cikk

Jogosultság

Az 1782/2003/EK rendelet 93. cikkében előírt keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás olyan burgonyára nyújtandó, melyre a 2236/2003/EK bizottsági rendelet ( 28 ) 3. cikkében előírt – a 2235/2003/EK bizottsági rendelet ( 29 ) I. mellékletében leírt módszer egyikével meghatározott burgonya nettó tömeg, továbbá az illető burgonyák keményítőtartalma alapján, az ezen rendelet II. mellékletében megadott árakkal összhangban – termeltetési szerződést kötöttek.

Azokra a burgonyákra, melyek keményítőtartalma 13 %-nál alacsonyabb nem fizethető keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás, kivéve azokat az eseteket, amelyekben a 2236/2003/EK rendelet 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó.

20. cikk

Minimum ár

A keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatásra érvényes követelmény az, hogy bizonyítani kell, az 1868/94/EK rendelet 4. cikkének a pontjában meghatározottnál, összhangban a 2235/2003/EK rendelet II. mellékletében meghatározott árakkal, nem alacsonyabb a gyárnak történő leszállításkor fizetett ár.

A 2236/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni.

21. cikk

Kifizetés

▼M4

1. Az 1782/2003/EK rendelet 28. cikkének sérelme nélkül a keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás kifizetését a keményítőgyártáshoz használt burgonyát szállító gazdaság szerinti tagállam teljesíti gazdálkodónként, azután hogy a piaci évre vonatkozó teljes mennyiséget átvette a keményítőgyártó vállalkozó, és azon időponttól számított négy hónapon belül, amelyen az ezen rendelet 20. cikkében említett bizonyítékot bemutatták, és amelyen az ugyanezen rendelet 19. cikkében említett feltételek is teljesültek.

▼B

2. A tagállamok a piaci év december 1-jétől kezdődően, a gazdálkodó által a burgonyakeményítő előállító vállalkozásnak abban a piaci évben leszállított keményítőgyártásra szánt burgonyamennyiség különböző részeinek alapján adhatnak előleget. Minden egyes előleget a leszállított keményítőgyártásra szánt burgonya mennyisége után kell adni, melyre a 20. cikkben említett tanúsítványt bemutatták, s mellyel kapcsolatosan a 19. cikkben említett feltételeket betartották.

▼M3 —————

▼B







7. FEJEZET

TEJTÁMOGATÁS ÉS KIEGÉSZÍTŐ TÁMOGATÁS

22. cikk

Termelés szüneteltetésének esetei

1. Mikor egy egyéni referenciamennyiség birtokában levő természetes, vagy jogi személy az adott év március 31-től számított tizenkét hónapig nem esik az 1788/2003/EK rendelet 5. cikkének (c) pontjában meghatározott termelői fogalomkörbe, az adott évre nem kaphat tejtámogatást és kiegészítő támogatást, hacsak a határidő lejárta előtt, az illetékes hatóság egyetértését elnyerve nem bizonyítja, hogy a termelést újra elkezdte.

2. Az 1. bekezdést vis maior és az adott termelő termelői kapacitását érintő, illetékes hatóság által elismert megfelelően igazolt esetek esetén nem kell alkalmazni.







▼M10

8. FEJEZET

ENERGIANÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS







1.

SZAKASZ

Fogalmak

23. cikk

Fogalmak

E fejezet alkalmazásában:

(a) a „kérelmező” alatt értendő bármely mezőgazdasági termelő, aki az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében említett területen, az említett cikkben előírt támogatásban való részesülés céljából gazdálkodik;

(b) „támogatás” alatt az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében előírt, energianövényekre vonatkozó támogatás értendő;

(c) „energiatermék” alatt az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkének második bekezdésében említett energiatermékek egyike értendő;

(d) az „elsődleges feldolgozó” alatt értendő bárki, aki mezőgazdasági alapanyagot használ fel (kivéve az alapanyagot közvetlenül az üzemben felhasználó kérelmezőt), s aki annak első feldolgozását az 1782/2003/EK rendelet 88. cikk második bekezdésében említett egy vagy több termék előállításának céljából vállalja;

(e) a „felvásárló” alatt értendő bármely személy, aki a kérelmezővel a 25. cikkben említett szerződést köt, és aki saját számlájára a 24. cikk (1) bekezdésében említett, valamint az 1782/2003/EK rendelet 88. cikke második bekezdésében előírt felhasználásra szánt alapanyagot vásárol.







2.

SZAKASZ

Az alapanyag felhasználása

24. cikk

Az alapanyag felhasználása

1. A támogatások hatálya alá tartozó területeken bármely mezőgazdasági alapanyag termeszthető, feltéve hogy elsősorban a (2)–(8) bekezdésben meghatározott feltételek szerinti energiatermékek előállításához használják fel.

2. Az (1) bekezdésben említett területeken termeszthető cukorrépa, amennyiben bármely, az energiatermékek előállításához használt köztestermék, valamint a cukortartalmú társ- vagy melléktermék használata a 318/2006/EK tanácsi rendelettel ( 30 ) összhangban történik.

3. A kender esetében a 795/2004/EK bizottsági rendelet ( 31 ) 29. cikkét, valamint a 796/2004/EK rendelet 33. cikkét kell alkalmazni.

4. A tagállamok bármilyen mezőgazdasági alapanyagot kizárhatnak a támogatásból, amennyiben ezek az anyagok az ellenőrzés, közegészség, környezet, büntetőjog, vagy a keletkező energiatermék túl jelentéktelen mennyisége szempontjából nehézséget jelentenek.

5. A tagállamok bármely alapanyag esetében meghatározhatnak egy minimálisan megművelendő területnagyságot.

6. Az alapanyagok feldolgozásával nyert energiatermékek gazdasági értékének meg kell haladnia az összes többi, más célra szánt, ilyen feldolgozással nyert, e rendelet 38. cikkének (6) bekezdésében leírt értékelő módszerrel meghatározott termékét.

7. A (6) bekezdéstől eltérve, az (1) bekezdésben említett területeken szójabab termeszthető abban az esetben, ha a szójaliszttől eltérő köztestermékeket energiatermékek előállítására használják fel.

8. Az energiatermékeket legkésőbb a harmadlagos feldolgozónak elő kell állítania.







3.

SZAKASZ

Szerződés

25. cikk

Szerződés

1. A 24. cikkben említett alapanyagok termelését az 1782/2003/EK rendelet 90. cikkével összhangban lévő szerződéssel kell szabályozni, az ebben a fejezetben meghatározott feltételek alapján.

2. Az (1) bekezdéstől eltérve, a nem egynyári növények első betakarítását megelőző éveket illetően a kérelmezők írásbeli nyilatkozat útján kérhetik az érintett évben történő ültetést, valamint a betakarítandó alapanyagok energiatermékek előállítására történő felhasználását. A nyilatkozatnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

a) az összes érintett alapanyag fajtája és az adott fajtával bevetett terület;

b) az első betakarítási év.

3. Az összevont kérelem mellé, a 796/2004/EK rendelet 11. cikkében előírt határidőig a kérelmező köteles benyújtani az illetékes hatóságokhoz a felvásárlóval vagy az elsődleges feldolgozóval kötött szerződések másolatait, illetve adott esetben a (2) bekezdésben említett nyilatkozatot.

A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy csak a kérelmező és az elsődleges feldolgozó között jöhet létre szerződés.

A tagállamok előírhatják a kérelmezőknek, hogy minden alapanyagra kössenek egyedi szerződést.

4. A kérelmező gondoskodik arról, hogy a szerződésben legalább a következő adatok szerepeljenek:

a) a szerződő felek neve és címe;

b) a szerződés időtartama;

c) az összes érintett alapanyag fajtája és az adott fajtával bevetett terület;

d) az alapanyagok becsült mennyiségének leszállítására vonatkozó bármely feltétel;

e) a mezőgazdasági termelő kötelezettségvállalása a 27. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségek teljesítésére;

f) az elsődleges feldolgozó vagy a felvásárló kötelezettségvállalása, hogy az alapanyagokat ezzel a fejezettel összhangban használja fel.







4.

SZAKASZ

Reprezentatív hozamok, az alapanyagok szállítása és a szállítandó mennyiségek

26. cikk

Reprezentatív hozamok

1. A tagállamok megfelelő eljárás segítségével minden évben határidőre megállapítják az elérendő reprezentatív hozamokat az alapanyagok minden fajtájára, és erről értesítik az érintett kérelmezőket.

2. Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok úgy határozhatnak, hogy az egynyári növények kivételével nem állapítanak meg reprezentatív hozamokat. Abban az esetben, ha a 27. cikk (1) bekezdésének második albekezdése által előírt ellenőrzések azt mutatják, hogy fennáll a veszélye annak, hogy a betakarított alapanyagok szállítási kötelezettségét nem teljesítik, a tagállamok megfelelő eljárás segítségével reprezentatív hozamokat állapítanak meg azokra a növényekre, amelyek esetében ez a veszély fennáll.

27. cikk

Az alapanyagok szállítása és a szállítandó mennyiségek

1. A kérelmező a következőket szállítja a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak:

a) legalább a reprezentatív hozamnak megfelelő mennyiségű alapanyagot;

b) minden olyan növényből készített alapanyagot, amelyre a tagállamok éltek a 26. cikk (2) bekezdésében meghatározott lehetőséggel.

A tagállamok megfelelő ellenőrzési intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy az első albekezdés b) pontjában meghatározott alapanyagok szállítási kötelezettségét teljesíteni tudják.

2. A kérelmezők, felvásárlók vagy elsődleges feldolgozók a felvásárló vagy elsődleges feldolgozó és a kérelmező aláírásával ellátott írásbeli nyilatkozatot nyújtanak be az illetékes hatóságnak az alapanyagok beszállításáról. A nyilatkozatnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

a) a szállítás dátuma;

b) minden fajtából a beszállított mennyiség.

3. A felvásárlók vagy elsődleges feldolgozók az (1) bekezdésben meghatározott módon szállítják az alapanyagot, és biztosítják azonos mennyiségű hasonló alapanyag felhasználását a Közösségen belül legalább egy energiatermék gyártására.

4. A felvásárlók a kérelmezőktől átvett összes alapanyag mennyiségével azonos mennyiséget szállítanak az elsődleges feldolgozó(k)hoz.

5. Az elsődleges feldolgozó azonos mennyiségű alapanyagot, köztesterméket vagy mellékterméket használhat egy vagy több energiatermék előállításához.

Az első albekezdésben említett esetben, vagy ha a felvásárló a betakarított alapanyag mennyiségével egyenértékű mennyiséget elad, úgy az elsődleges feldolgozó vagy a felvásárló tájékoztatja azt az illetékes hatóságot, amelyiknél a 31. cikkben említett biztosítékot letétbe helyezte, vagy a 37. cikk alkalmazása esetén az érintett felvásárló vagy elsődleges feldolgozó engedélyezéséért felelős illetékes hatóságot. Amennyiben a szóban forgó mennyiség egy másik tagországban kerül felhasználásra, nem pedig ott, ahol az alapanyagot betakarították, úgy az érintett tagállamok illetékes hatóságai kölcsönösen tájékoztatják egymást a szóban forgó ügyletről.

6. A szerződéses kapcsolatokat szabályozó nemzeti rendelkezésekkel összhangban az elsődleges feldolgozó megbízhat egy harmadik felet azzal, hogy a támogatást kérelmező mezőgazdasági termelőnél az alapanyagot felvásárolja. Az elsődleges feldolgozó ez esetben is egy személyben felel az ezen fejezetben meghatározott kötelezettségekért.

28. cikk

Rendkívüli események

Az 1782/2003/EK rendelet 40. cikkének (4) bekezdésében említett rendkívüli körülmény vagy vis maior bekövetkezte esetén a kérelmező a 796/2004/EK rendelet 72. cikkében meghatározott eljárás keretében értesítheti az illetékes hatóságot, hogy rendkívüli események miatt a 25. cikk szerinti szerződésben megjelölt alapanyagok egészét vagy egy részét nem lesz képes szállítani. Miután az illetékes hatóság kellőképpen megbizonyosodott a szóban forgó rendkívüli eseményekről, engedélyezheti a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak szállítandó mennyiségek módosítását.







5.

SZAKASZ

A támogatás kifizetésének feltételei

29. cikk

Kifizetés

1. A 796/2004/EK rendelet 51. cikke és e rendelet 30. cikke szerint kiszabható szankciók sérelme nélkül a támogatás csak akkor fizethető ki, ha:

a) a 25. cikkel összhangban a szerződés másolatát az illetékes hatóságnál letétbe helyezték;

b) a 31. cikkben előírt biztosíték letétbe helyezése megtörtént, kivéve azokat az eseteket, amelyekre a 37. cikk vonatkozik;

c) a 27. cikk (2) bekezdése szerinti nyilatkozatot benyújtották az illetékes hatóságnak;

d) az illetékes hatóság ellenőrizte, hogy a 25. és 27. cikkben megállapított feltételek minden kérelem esetében teljesültek.

2. Az (1) bekezdéstől eltérve és a 796/2004/EK rendelet 51. cikkében meghatározott csökkentések és kizárások, valamint az e rendelet 30. cikke szerinti szankciók sérelme nélkül a támogatás a nem egynyári növények első betakarítását megelőző évekre vonatkozóan akkor kerül kifizetésre, ha a 25. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatot az illetékes hatósághoz benyújtották, ez utóbbi pedig ellenőrizte a 25. cikk (2) bekezdésének való megfelelést.

30. cikk

Szankciók hamis szállítási nyilatkozat esetén

Abban az esetben, ha az ellenőrzések során kiderült, hogy a 27. cikk (2) bekezdése szerinti szállítási nyilatkozatot szándékosan meghamisították, a kérelmező elveszíti a támogatásra való jogosultságát. Amennyiben a támogatás már kifizetésre került, a támogatást a 796/2004/EK rendelet 73. cikkének rendelkezéseivel összhangban vissza kell téríteni. A nem egynyári növények esetén a már kifizetett összegeket az utolsó még támogatható kifizetésig kell visszatéríteni.







6.

SZAKASZ

A felvásárlókra és az elsődleges feldolgozókra vonatkozó kötelezettségek

31. cikk

Biztosítékok

1. A felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó saját illetékes hatóságánál a (2) bekezdésben előírt módon biztosítékot helyez letétbe, az érintett tagállamban az adott évre vonatkozó kifizetésmódosításoknak a 796/2004/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti határidejéig. A tagállamok azonban a 2220/85/EGK bizottsági rendelet ( 32 ) 5. cikkének feltételei alapján eltekinthetnek a biztosíték követelményétől.

2. A letétbe helyezendő biztosíték mértékét minden egyes alapanyag esetében a hektáronkénti 60 eurós összeg és az érintett felvásárló vagy elsődleges feldolgozó által aláírt szerződés tárgyát képező és az előirányzott alapanyag-termelésre használt megművelt teljes földterület szorzatát alapul véve kell kiszámítani.

3. A nem egynyári növények előállításának esetében azonban a biztosítékot csak az első betakarítás évében kell letétbe helyezni, és a szerződés hatályának teljes időtartama alatt érvényesnek kell lennie.

4. Amikor a szerződést a 28. cikk szerint módosítják, a biztosítékot is aszerint kell módosítani.

5. A 2220/85/EGK rendelet 20–24. cikkének sérelme nélkül a felvásárló által elhelyezett biztosítékot felszabadítják, miután a szóban forgó alapanyagot leszállították az elsődleges feldolgozónak, amennyiben a felvásárló illetékes hatósága felé igazolták, hogy az elsődleges feldolgozó saját illetékes hatóságánál egyenlő értékű biztosítékot helyezett letétbe. Amennyiben az elsődleges feldolgozás a 37. cikk rendelkezéseit alkalmazó tagállamban történik, úgy a felvásárló által letétbe helyezett biztosítékot azután szabadítják fel, miután a szóban forgó alapanyagot leszállították az engedélyezett elsődleges feldolgozónak.

32. cikk

A felvásárló és feldolgozó számára megszabott elsődleges, másodlagos és alárendelt követelmények

1. A 2220/85/EGK bizottsági rendelet 20. cikke értelmében az elsődleges követelmények az alábbi kötelezettségekből állnak:

a) a felvásárlók a 27. cikk (4) bekezdése értelmében kötelesek a teljes mennyiségű alapanyagot leszállítani az elsődleges feldolgozónak;

b) az elsődleges feldolgozó köteles legalább a 27. cikk (1) bekezdésével összhangban megállapított alapanyag-mennyiséget a szerződésben meghatározott végtermékké feldolgozni;

c) az elsődleges feldolgozónak a 24. cikk (6) bekezdésben említett, az alapanyagok feldolgozásával nyert energiatermékek gazdasági értékével kapcsolatos kötelezettsége.

2. Az elsődleges feldolgozó arra vonatkozó kötelezettsége, hogy az alapanyagokat a betakarítást követő második év július 31-ig fel kell dolgozni, a 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének értelmében másodlagos követelménynek minősül.

▼M12

3. A 2220/85/EGK rendelet 20. cikke értelmében az alárendelt követelmények a felvásárlók és az elsődleges felhasználók esetében az alábbi kötelezettségekből állnak:

a) kötelesek átvenni a kérelmezők által a 27. cikk (3) bekezdésével összhangban szállított alapanyag-mennyiséget;

b) kötelesek a 27. cikk (2) bekezdésében említett szállítási nyilatkozatot aláírni;

c) adott esetben kötelesek a 31. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül biztosítékot letétbe helyezni.

▼M10

4. A 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó elsődleges kötelezettsége, hogy fogadja és elősegítse az illetékes hatóságok által végzendő helyszíni ellenőrzéseket, illetve hogy átadja az e rendelet 38. cikkében említett nyilvántartást.







7.

SZAKASZ

Az alapanyag üzemben történő felhasználásának különös szabályai

33. cikk

Az alapanyag üzemben történő felhasználása

1. A 25. cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok engedélyezhetik a kérelmezőknek:

(a) az ex060290 41 által említett rövid tenyészidejű fák vagy a betakarított 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 és 1206 00 99 KN kódú gabonafélék és olajnövények használatát: (i) tüzelőanyagként mezőgazdasági üzemük fűtésére; (ii) a mezőgazdasági üzemben energia, valamint bioüzemanyag előállítására;

(b) az üzemük területén betakarított összes alapanyag a 2711 29 00 KN-kód által szabályozott biogázzá történő átalakítását.

▼M12

A tagállam dönthet arról, hogy a kérelmezők számára engedélyezi az első albekezdés a) pontjában előírtaktól eltérő meghatározott mezőgazdasági alapanyagok felhasználását, feltéve hogy azok összhangban állnak a megfelelő ellenőrzési intézkedésekkel.

▼M10

2. Amennyiben e cikk (1) bekezdése alkalmazandó, a 25. cikket figyelmen kívül kell hagyni. Az összevont kérelem mellé, valamint a 796/2004/EK rendelet 11. cikkében meghatározott dátumig a kérelmezőknek írásbeli nyilatkozatot kell eljuttatniuk illetékes hatóságaikhoz, amely legalább a következő adatokat tartalmazza:

(a) az összes érintett alapanyag fajtája és az adott fajtával bevetett terület;

(b) adott esetben az első betakarítási év;

(c) a kérelmező kötelezettségvállalása, hogy e cikk (1) bekezdésével és a 24. cikk (1) bekezdésével összhangban álló nyilatkozatban foglalt alapanyagot a tagállamok által meghatározott határidőig – amely nem lehet később, mint a betakarítást követő második év július 31-e – felhasználja és közvetlenül feldolgozza;

(d) az alapanyag tervezett végfelhasználása és a tervezett átalakítás műszaki leírása.

3. E fejezet rendelkezései alkalmazandók az érintett mezőgazdasági termelőkre, amennyiben e szakasz másként nem rendelkezik.

34. cikk

Az üzemben felhasználandó alapanyagok mennyisége

1. A kérelmezőknek a következőket kell használnia az üzemben:

(a) legalább a 26. cikkben említett reprezentatív hozammal azonos mennyiségű alapanyagot; vagy

(b) az összes betakarított alapanyagot, amennyiben nem állapítottak meg reprezentatív hozamot.

A tagállamok megfelelő ellenőrző intézkedéseket foganatosítanak annak érdekében, hogy eleget tudjanak tenni az első albekezdés b) pontjában előírt kötelezettségnek.

2. A kérelmezők a tagállamok által meghatározott határidőig betakarítási nyilatkozatot nyújtanak be illetékes hatóságukhoz, amelynek legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

(a) a betakarítás időpontját;

(b) a betakarított alapanyag mennyiségét.

3. Az 1782/2003/EK rendelet 40. cikkének (4) bekezdésében említett rendkívüli körülmény vagy vis maior bekövetkezte esetén a kérelmező a 796/2004/EK rendelet 72. cikkével összhangban értesítheti az illetékes hatóságot, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett alapanyagok egészét vagy egy részét nem lesz képes betakarítani. Miután az illetékes hatóság kellőképpen megbizonyosodott a szóban forgó rendkívüli eseményekről, engedélyezheti az üzemben felhasználandó mennyiségek módosítását.

35. cikk

Ellenőrzések

A 796/2004/EK rendelet 24. és 26. cikkében, valamint e rendelet 37. cikkének (4) és (6) bekezdésében előírt ellenőrzések sérelme nélkül a tagállamok e rendelet 33. cikkének (1) bekezdését alkalmazva megfelelő ellenőrző intézkedéseket foganatosítanak annak biztosítása érdekében, hogy:

(a) a 34. cikkel összhangban az alapanyagok megfelelő mennyisége kerüljön betakarításra. Az ellenőrző intézkedéseknek legalább a következőkre kell kiterjednie: (i) a betakarított mennyiség adminisztratív ellenőrzése, hogy a 34. cikknek való megfelelést biztosítsák; (ii) a 34. cikk (2) bekezdésével összhangban helyszíni ellenőrzések kivitelezése a kérelmező által deklarált betakarított mennyiség ellenőrzésére a gazdaságok legalább 10 %-ában;

(b) az a) pontban említett alapanyagok az üzemben közvetlenül kerülnek felhasználásra vagy 2711 29 00 KN-kód által szabályozott biogázzá alakítják át őket.

36. cikk

Kifizetések

1. A 796/2004/EK rendelet 51. cikke és e rendelet (2) bekezdése szerint kiszabható csökkentések és kizárások sérelme nélkül a támogatás csak akkor fizethető ki, ha:

(a) a 34. cikk szerint esedékes alapanyag-mennyiséget betakarították;

(b) a 33. cikk (2) bekezdésében és a 34. cikk (2) bekezdésében előírt nyilatkozatokat eljuttatták az illetékes hatósághoz;

(c) a 35. cikk a) pontjában előírt ellenőrzéseket az illetékes hatóság végrehajtotta.

2. Az 1782/2003/EK rendelet 40. cikkének sérelme nélkül, amennyiben kiderül, hogy a kérelmező szándékosan az e rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett hamis betakarítási nyilatkozatot adott be, a támogatásra való jogosultságát elveszíti. Amennyiben a támogatás már kifizetésre került, a támogatást a 796/2004/EK rendelet 73. cikkével összhangban vissza kell téríteni.

Amennyiben az alapanyagokat a 33. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett határidőig nem dolgozták fel energiatermékké, akkor a szóban forgó betakarításért kifizetett támogatást a 796/2004/EK rendelet 73. cikkével összhangban vissza kell téríteni, a mezőgazdasági termelőt pedig ki kell zárni a következő évben az energianövényekre vonatkozó támogatásból.

36a. cikk

A tagállamok szabadon határozhatnak e szakasz 2008. január 1-jétől történő alkalmazásáról.







8.

SZAKASZ

Az engedélyezés választható rendszere

37. cikk

Az engedélyezés választható rendszere

1. A 31. cikktől eltérve a tagállamok határozhatnak saját engedélyezési rendszer felállításáról a felvásárlók és az elsődleges felhasználók tekintetében (a továbbiakban: elismert piaci szereplők).

A tagállamoknak az alkalmazását megelőző év november 1-jéig nyilvánosságra kell hozni az első albekezdésben említett határozatot. A 2007-es évre azonban a tagállamoknak 2007. március 1-jéig kell nyilvánosságra hozni határozataikat.

E fejezet rendelkezései alkalmazandók azokra a tagállamokra, amelyek az első albekezdés alkalmazása mellett döntöttek, amennyiben e szakasz másként nem rendelkezik.

2. Amennyiben egy tagállam az (1) bekezdés alkalmazása mellett döntött, el kell fogadnia az e fejezet rendelkezéseinek való megfelelést biztosító rendelkezéseket és intézkedéseket. A tagállamoknak különösen a piaci szereplők engedélyezésének feltételeit kell lefektetnie, biztosítva legalább az alábbi feltételek teljesülését:

(a) a felvásárlók esetében: (i) a felvásárlóként való működéshez és a 38. cikkben említett nyilvántartás elvégzéséhez megfelelő adminisztratív kapacitással rendelkezik; (ii) legalább egy elsődleges feldolgozóval szerződéses viszonyban áll alapanyag szállítására vagy elegendő ideig végzett kereskedelmi tevékenységet;

(b) az elsődleges feldolgozók esetében: (i) az elsődleges feldolgozóként való működéshez és a 38. cikkben említett nyilvántartás elvégzéséhez megfelelő adminisztratív kapacitással rendelkezik; (ii) a 24. cikk (1) bekezdésében említett, legalább egy energiatermék előállításához elegendő termelői kapacitással rendelkezik.

▼M12

3. A tagállamoknak a (6) bekezdésben említett lista megjelenése előtt ki kell dolgozniuk a piaci szereplők jóváhagyási folyamatának ellenőrzésére szolgáló eljárást.

▼M10

4. ►M12 Amennyiben megállapítást nyer, hogy egy elismert piaci szereplő nem teljesíti az e fejezetben megállapított kötelezettségeit vagy az azok alapján elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglaltakat, vagy ha a felvásárló vagy elsődleges feldolgozó nem fogadja el és nem teszi lehetővé az illetékes hatóság általi helyszíni ellenőrzést és/vagy nem bocsátja rendelkezésre a 38. cikkben említett adatokat, a tagállamok rendelkeznek a megfelelő szankciók alkalmazásáról. ◄ A szankciók mértékét a jogsértés súlyosságának fényében és a 32. cikkben megállapított követelmények be nem tartásáért visszatartott biztosíték arányában kell megállapítani.

▼M12

5. Ha az elismert piaci szereplő súlyos gondatlanság miatt nem teljesíti az e fejezetben foglalt vagy a nemzeti szinten előírt rendelkezéseket, a tagállam visszavonhatja a piaci szereplő engedélyét a tagállam által meghatározandó időszakra.

▼M10

6. A támogatás éve előtti év december 15-ig a tagállamoknak nyilvánosságra kell hozniuk az engedélyezett felvásárlók és elsődleges feldolgozók listáját. A 2007. évre jóváhagyott támogatások esetében azonban az elismert felvásárlók és elsődleges feldolgozók listáját legkésőbb 2007. április 15-ig kell közzétenni.

▼M12

7. Amennyiben egy tagállam az (1) bekezdés alkalmazása mellett dönt, a támogatást csak annak a kérelmezőnek fizetik ki, aki elismert felvásárlóval vagy feldolgozóval áll szerződéses viszonyban, feltéve hogy azok is az (1) bekezdés alkalmazása mellett döntő tagállamban székhellyel rendelkeznek.

▼M10







9.

SZAKASZ

Ellenőrzések

38. cikk

Nyilvántartások vezetése

1. A tagállam illetékes hatósága határozza meg a 33. cikk (1) bekezdése szerint a felvásárló, a feldolgozó, illetve a kérelmező által nyilvántartandó adatokat és azok frissítésének gyakoriságát, amely legalább havi rendszerességgel történik.

2. A feldolgozók esetében a nyilvántartásoknak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

a) a feldolgozásra vásárolt különböző alapanyagok mennyisége;

b) a feldolgozott alapanyagok mennyisége és az azokból nyert végtermékek, társtermékek, valamint melléktermékek mennyisége és típusa;

c) a feldolgozás alatt képződött hulladék;

d) a megsemmisített mennyiségek és a megsemmisítés okai;

e) a feldolgozó által értékesített vagy átruházott termékek mennyisége és típusa, valamint az elért árak;

f) adott esetben a későbbi feldolgozók neve és címe.

3. A felvásárlók esetében a nyilvántartásoknak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

a) az e rendszer keretében minden feldolgozásra vásárolt és eladott alapanyag mennyisége;

b) az elsődleges feldolgozók neve és címe.

4. A 33. cikk (1) bekezdésében említett kérelmezők esetében a nyilvántartásnak a betakarítás és az üzemben való feldolgozás nyomon követhetősége érdekében legalább egy készletnyilvántartást kell tartalmaznia.

5. A felvásárló, illetve az elsődleges feldolgozó illetékes hatósága ellenőrzi, hogy a benyújtott szerződés megfelel-e a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek. Amennyiben azoknak nem felel meg, a kérelmező illetékes hatóságát értesíteni kell.

6. A 24. cikk (6) bekezdésében említett termékek gazdasági értékének kiszámítása érdekében az érintett illetékes hatóságok a (2) bekezdésben említett információk alapján összehasonlítják az összes energiatermék értékének összegét az ugyanazon feldolgozási művelet során nyert, más felhasználásra szánt termékek értékének összegével. Az egyes értékösszeget az adott mennyiség, valamint az előző gazdasági év ellenőrzött gyártelepi átlagárának a szorzata adja. Amennyiben ezek az árak nem állnak rendelkezésre, a szükséges árakat – elsősorban a 39. cikk (1) bekezdésében említett információk alapján – az illetékes hatóság határozza meg.

39. cikk

A feldolgozás ellenőrzése

1. Az első feldolgozók benyújtják illetékes hatóságaikhoz a szükséges, a szóban forgó feldolgozási szakaszokra vonatkozó információkat, különösen az árak, illetve a végtermékek előállítható mennyiségének meghatározásához használt technikai feldolgozási együtthatók tekintetében.

2. A felvásárló székhelyéül szolgáló tagállam illetékes hatósága a felvásárlónak az adott tagállam területén működő létesítményei legalább 25 %-ában ellenőrzéseket végez, amelyeket kockázatelemzés alapján választ ki. A fizikai vizsgálatokból és a kereskedelmi okmányok vizsgálatából álló ellenőrzések célja, hogy megbizonyosodjanak az alapanyag-vásárlások és az ennek megfelelő szállítások, valamint a 32. cikkben meghatározott elsődleges, másodlagos és alárendelt követelményeknek való megfelelés közötti összhangról.

(3. Azon tagállam illetékes hatósága, amelyben a feldolgozás történik, ellenőrzi a 24. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek, valamint a ►M12 32. cikkben ◄ meghatározott elsődleges, másodlagos és alárendelt követelményeknek a betartását a területén működő feldolgozói létesítmények legalább 25 %-ában, amelyeket kockázatelemzés alapján választ ki. Az ilyen ellenőrzéseknek ki kell terjedniük legalább:

a) az összes energiatermék értéke összegének összehasonlítására az összes többi olyan, más felhasználási célra szánt termék értékének összegével, amely ugyanannak a feldolgozási folyamatnak a terméke;

b) a feldolgozó gyártási rendszerének ellenőrzésére, beleértve a fizikai ellenőrzéseket és a kereskedelmi okmányok ellenőrzését annak igazolása céljából, hogy az alapanyagok, végtermékek, társtermékek és melléktermékek átadása között összhang van.

Az első albekezdés b) pontjában említett ellenőrzések elvégzése érdekében az illetékes hatóságok különös figyelmet szentelnek az adott alapanyag technikai feldolgozási együtthatóinak. Amennyiben a közösségi jogszabályokban léteznek az exportra vonatkozó ilyen jellegű együtthatók, úgy azokat kell alkalmazni. Amennyiben a közösségi joganyag ilyen együtthatókat nem, de más együtthatókat tartalmaz, akkor azokat kell alkalmazni. Minden más esetben, az ellenőrzéseket az érintett feldolgozóipar által általánosságban elfogadott együtthatók alapján kell elvégezni.

4. A 33. cikk (1) bekezdésében említett feldolgozási műveleteket illetően az ellenőrzést a kérelmezők kockázatelemzéssel kiválasztott 10 %-ánál kell végrehajtani, a következő adatok alapján végzett kockázatelemzés eredményére való figyelemmel:

a) a támogatás összege;

b) a feldolgozásra bejelentett termelési típusok, különös tekintettel a nem egynyári növényekre;

c) a mezőgazdasági parcellák száma;

d) az előző évhez képest végbement változás;

e) az előző évek során végzett ellenőrzések eredményei;

f) más, a tagállamok által, a benyújtott bejelentéseket reprezentáló tényező alapján meghatározott paraméterek.

5. A (4) bekezdésben említett ellenőrzések legalább a következőkre terjednek ki:

a) az összes energiatermék értéke összegének összehasonlítására az összes többi olyan, más felhasználási célra szánt termék értékének összegével, amely ugyanannak a feldolgozási folyamatnak a terméke;

b) az alapanyagok üzemben történő felhasználását és feldolgozását lehetővé tévő rendszerek megléte.

6. Amennyiben a (4) bekezdésben említett ellenőrzések szabálytalanságokat tárnak fel, az illetékes hatóság az év folyamán kiegészítő ellenőrzéseket végez, ezt követően pedig megnöveli azoknak a kérelmezőknek az arányát, akiknél a következő évben a 796/2004/EK rendelet 26. cikkének (3) bekezdésével összhangban helyszíni ellenőrzést fog végezni.

7. Amennyiben rendelkeztek arról, hogy a (2), (3) és (4) bekezdésben említett ellenőrzések egyes elemeit minta alapján el lehet végezni, annak a mintának megbízható és a jellegzetességeket megmutató ellenőrzési szintet kell biztosítania.

8. Minden helyszíni ellenőrzésről a felügyelő aláírásával ellátott ellenőrzési jelentés készül, amely tartalmazza az elvégzett ellenőrzés részleteit. A jelentésben szerepelnie kell:

a) az ellenőrzés időpontjának;

b) a jelen lévő személyeknek;

c) az ellenőrzött időszaknak;

d) az ellenőrzés módszerének, adott esetben beleértve a mintavételi módszerekre való utalást is;

e) az ellenőrzés eredményeinek.

40. cikk

Kiegészítő intézkedések és kölcsönös segítségnyújtás

1. A tagállamok gondoskodnak minden olyan kiegészítő intézkedésről, amely ezen fejezet eredményes alkalmazásához szükségszerű, és kölcsönösen segítik egymást a szóban forgó fejezetben meghatározott ellenőrzések végrehajtásában. Amennyiben az alkalmazandó csökkentésekről vagy kizárásokról ez a fejezet nem rendelkezik, úgy a tagállamok a támogatások engedélyezési eljárása során saját szankcióikat alkalmazhatják a piaci szereplőkkel szemben.

2. A tagállamok a szükséges, illetve az e fejezetben előírt mértékben kölcsönösen segítik egymást annak érdekében, hogy biztosítsák a hatékony ellenőrzést, és lehetővé tegyék a benyújtott okmányok hitelességének és a továbbított adatok pontosságának ellenőrzését.

▼M10 —————

▼B







9. FEJEZET

SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEKRE