ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Az 1493/1999/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése ugyancsak rendelkezik új telepítési jogok engedélyezéséről olyan területek esetében, amelyek bora vagy borászati termékei kizárólag a szőlőtermelő családi fogyasztására szolgál. Egyes tagállamokban azonban az effajta esetek nagy száma miatt ez túlzott adminisztratív terhet jelentene. Ennek megfelelően a tagállamoknak megengedhetik ilyen területek létezését, még ha azokra nem is engedélyeztek telepítési jogot, amennyiben – a piaci egyensúly megzavarását elkerülendő – a szóban forgó területek kicsik és az adott szőlőtermelő nem folytat kereskedelmi célú bortermelést. A területeket és a termelőket megfelelő ellenőrzés és szankciórendszer alá kell vetni, beleértve az ilyen területeken lévő szőlő kivágását is olyan esetekben, ha a rendelkezéseket nem tartják be.
(15)

Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete G.5. pontjának megfelelően minden alkoholtartalom-növelési műveletet, a savtartalom-növelést, illetve a savtompítást be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak. Ez vonatkozik a cukor-mennyiségekre is, a sűrített szőlőmustra, valamint a finomított szőlőmust-sűrítményre is, amelyek az ilyen műveleteket végző természetes vagy jogi személyek birtokában vannak. E tájékoztatás célja, hogy lehetővé tegye a szóban forgó műveletek figyelemmel kísérését. A bejelentéseket ezért annak a tagállamnak az illetékes hatóságához kell címezni, amelynek területén a műveletet végzik, és annak a lehető legpontosabbnak kell lennie. Amennyiben alkoholtartalom-növelésre is sor kerül, az illetékes hatóságot kellő időben értesíteni kell, hogy a tényleges ellenőrzést el lehessen végezni. Savtartalom-növelés és savtompítás esetében elegendő, ha az ellenőrzésre a művelet után kerül sor. A közigazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében, a borászati évben esedékes első bejelentéstől eltekintve, lehetővé kell tenni, hogy e bejelentések az illetékes hatóság által rendszeresen végzett ellenőrzések alkalmával felvett adatok frissítésével történjenek.
7.4.

Amennyiben az e cikk 7.1. pontjában meghatározott szerződő fél az előírás globális nyilvántartásba történő felvételétől számított egyéves időszak lejártáig vagy nem építette be a globális műszaki előírást a saját jogrendjébe, vagy nem hozta meg azt a döntést, hogy az előírást egyáltalán nem adoptálja, köteles egy jelentést előterjeszteni az előírással kapcsolatos belföldi eljárás állásáról. A helyzetjelentést minden további egyéves időszakról is be kell nyújtani, amennyiben az adott időszak végéig egyik intézkedésre sem került sor. Az e bekezdés szerinti jelentések: 7.4.1. tartalmazzák az elmúlt év során az előírás előterjesztésével és a végleges döntés meghozatalával kapcsolatban megtett lépéseket, és a döntés várható időpontjának megjelölését; és 7.4.2. a főtitkárnak megküldendők legkésőbb annak az egyéves időszaknak a végét követő 60 napon belül, amely időszakra az adott jelentés vonatkozik.
1.

A klasszikus sertéspestissel foglalkozó nemzeti laboratóriumok a következők: Belgium Centre d’etude et de recherche vétérinaires et agrochimiques, 1180 Bruxelles ▼A1 Cseh Köztársaság Státní veterinární ústav Jihlava, Rantířovská 93, 586 05 Jihlava ▼B Dánia Statens Veterinære Institut for Virusforskning, Lindholm, 4771 Kalvehave Németország Bundesforschungsanstalt für Viruskrankheiten der Tiere, 17498 Insel Riems ▼A1 Észtország Veterinaar- ja Toidulaboratoorium, Kreutzwaldi 30, 51006 Tartu ▼B Görögország Veterinary Institute of Infectious and Parasitic Diseases, 15310 Ag. Paraskevi Spanyolország Centro de Investigación en Sanidad Animal, 28130 Valdeolmos (Madrid) Franciaország AFFSA-Ploufragan, Zoopole des Côtes d’Armore, 22440 Ploufragan Írország Veterinary Research Laboratory, Abbotstown, Castleknock, Dublin 15 Olaszország Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Umbria e delle Marche, 06100 Perugia ▼A1 Ciprus Institute of Virology, Hannover Veterinary School, Bunteweg 17, D-30559 Hannover Lettország Valsts veterinārmedicīnas diagnostikas centrs, Lejupes iela 3, LV-1076 Rīga Litvánia Nacionalinė veterinarijos laboratorija, J.Kairiūkščio g. 10, LT-2021 Vilnius ▼B Luxemburg Laboratoire de Médicine Vétérinare de l’Etat, 1020 Luxembourg ▼A1 Magyarország Országos Állategészségügyi Intézet (OÁI), Pf. 2., Tábornok u. 2., H-1581 Budapest Málta Veterinary Laboratory Agency, Weybridge, United Kingdom ▼B Hollandia Instituut voor Veehouderij en Diergezondheid (ID-Lelystad), 8200 AB Lelystad Ausztria Bundesanstalt für Vet. Med. Untersuchungen in Modling, Robert Koch-Gasse 17, 2340 Modling ▼A1 Lengyelország Laboratorium Zakładu Chorób Świń Państwowego Instytutu Weterynaryjnego, Al. Partyzantów 57, PL-24-100 Puławy ▼B Portugália Laboratório Nacional de Investigação Veterinária, 1500 Lisboa ▼A1 Szlovénia Nacionalni veterinarski inštitut, Gerbičeva 60, SI-1000 Ljubljana Szlovákia Štátny veterinárny ústav, Pod dráhami 918, SK-960 86 Zvolen ▼B Finnország Eläinlääkintä–ja elintarviketutkimuslaitos, 00231 Helsinki/Anstalten för veterinärmedicin och livsmedel, 00231 Helsingfors Svédország Statens veterinärmedicinska anstalt, 75189 Uppsala Egyesült Királyság Veterinary Laboratories Agency, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB
3.

Egyéb megjelölések palackozatlan termékek fuvarozásakor: 3.1. Szőlőtermő övezet A következő rövidítések alkalmazásával és az 1493/1999/EK rendelet III. mellékletének megfelelően adja meg azt a szőlőtermő övezetet, ahonnan a szállított termék származik: A, B, C I(a), C I(b), C II, C III(a) és C III(b). 3.2. Végrehajtott kezelések A következő számoknak zárójelben történő alkalmazásával jelölje meg azokat a kezeléseket is, amelyeket a szállított terméken elvégeztek: 0 : a termék a következő kezelések egyikén sem ment át, 1 : a termék alkoholtartalmát növelték, 2 : a termék savtartalmát növelték, 3 : a termék savtartalmát csökkentették, 4 : a terméket édesítették, 5 : a termékhez boralkoholt adtak, 6 : a termékhez a leírásban megadottól eltérő földrajzi egységről származó terméket adtak hozzá, 7 : a termékhez a leírásban megadottól eltérő szőlőfajtából nyert terméket adtak hozzá, 8 : a termékhez a leírásban megadottól eltérő évben szüretelt terméket adtak hozzá, ▼M4 8a : a terméket tölgyfadarabok felhasználásával készítették, ▼B 9 : egyéb kezelések (határozza meg). Példák: — olyan, a B övezetből származó bornál, amelyhez alkoholt adtak, tüntessen fel B(1)-et, — olyan, a C III(b) övezetből származó szőlőmustnál, amelynek savtartalmát növelték, tüntessen fel C III(b)(2)-t. A szőlőtermő övezetre és a végrehajtott kezelésekre vonatkozó jelölések kiegészítik a termékleírásra vonatkozó jelöléseket, és az azokkal azonos látómezőbe kell megadni.
(41)

Annak érdekében, hogy a Bizottság a továbbiakban is hatékonyan ellenőrizni tudja, hogy a vállalat betartja a kötelezettségvállalást, a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem benyújtásakor a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, hogy egy olyan kereskedelmi számlát mutassanak be az illetékes vámhatóságnak, amely tartalmazza legalább a mellékletben szereplő adatokat. Ezek az adatok szükségesek ahhoz is, hogy a vámhatóságok megfelelő pontossággal megállapítsák, hogy a szállítmány megfelel-e a kereskedelmi okmányoknak. Amennyiben nem mutatják be ezt a számlát, illetve az nem felel meg a vámkezelésre bemutatott terméknek, akkor ki kell fizetni a megfelelő dömpingellenes vámot.
(9)

Az 96/48/EK irányelvet és az ÁME-ket nem alkalmazzák a felújításokra vagy a karbantartással összefüggő cserére. Azonban kívánatos, hogy az ÁME-ket a felújításokra is alkalmazzák – ahogyan az a 2001/16/EK bizottsági irányelv ( 2 ) alapján a hagyományos vasúti rendszerre vonatkozó ÁME-k esetében is történik. Kötelező követelmények hiányában, valamint figyelembe véve a felújítási munkálatok mértékét, ösztönzik a tagállamokat arra, hogy az ÁME-ket lehetőség szerint a felújításokra és a karbantartással összefüggő cserére is alkalmazzák.
(3)

A „National Veterinary Service (NVS) of the Ministry of Agriculture and Forest” képes a hatályban lévő jogszabályok alkalmazásának hatékony ellenőrzésére.
(25)

Azonban az ilyen eszközök, például az azonosításra szolgáló kódsorozatok – az úgynevezett „cookie”-k – törvényes és hasznos eszközök lehetnek például a honlaptervezés és a hirdetések hatékonyságának elemzése terén, valamint az on-line ügyletekben résztvevő felhasználók azonosítása terén. Amennyiben az ilyen eszközöket, például „cookie”-kat törvényes célra – például az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtásának megkönnyítésére – szánják, használatuk azzal a feltétellel engedélyezhető, hogy a felhasználók a 95/46/EK irányelvnek megfelelően a cookie-k, illetve hasonló eszközök céljáról egyértelmű és pontos tájékoztatást kapnak, annak érdekében, hogy tudomásuk legyen az általuk használt végberendezésen elhelyezett adatokról. A felhasználók számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtagadják cookie-k vagy hasonló eszközök végberendezésükön történő tárolását. Ez különösen fontos, ha az eredeti felhasználón kívül más felhasználók is hozzáférhetnek a végberendezéshez, és ezáltal bármely, a berendezésen tárolt magánjellegű adathoz is. A felhasználó végberendezésére telepítendő különféle eszközök használatára vonatkozó tájékoztatás és a megtagadás joga egy csatlakozás alkalmával egyszer ajánlható fel, és ez kiterjedhet az ilyen eszközök későbbi csatlakozások során történő használatára is. A tájékoztatás során, valamint a megtagadási jog felajánlása és a hozzájárulás kérése során alkalmazott módszereket a lehető leginkább felhasználóbaráttá kell tenni. Ennek ellenére, bizonyos honlaptartalmakhoz való hozzáférést valamely „cookie”-nak vagy hasonló eszköznek a helyzet teljes ismeretében kinyilvánított elfogadásához lehet kötni, amennyiben az ilyen eszközt törvényes célból használják.
4.

A Juniperus növények esetében, a Chaenomeles Lindl., a Crataegus L., Cydonia Mill., Juniperus L., Malus Mill., Photinia Ldl. és a Pyrus L. nemzetségbe tartozó növényeket, amelyeket a szállítást megelőző két évben neveltek fel a fent említett természetesen vagy mesterségesen törpenövésű növények faiskoláiban, és azok közvetlen környezetét megfelelő időközönként évente legalább hat alkalommal hivatalosan ellenőrzik az érintett károsító szervezetek jelenléte szempontjából. A Chamaecyparys és a Pinus növények esetében, a Chamaecyparis Spach nemzetségbe és a Pinus L. nemzetségbe tartozó növényeket, amelyeket a fent említett természetesen vagy mesterségesen törpenövésű növények faiskoláiban neveltek, és azok közvetlen környezetét az érintett károsító szervezetek jelenléte szempontjából megfelelő időközönként, évente legalább hat alkalommal hivatalosan ellenőrzik. Az érintett károsító szervezetek a következők: a) a Juniperus növényeknél: — Aschistonyx eppoi Inouye, — Gymnosporangium asiaticum Miyabe ex Yamada és G. yamadae Miyabe ex Yamada, — Oligonychus perditus Pritchard et Baker, — Popillia japonica Newman, — bármely más károsító szervezet, amelynek előfordulása nem ismert a Közösségben; b) a Chamaecyparis növényeknél: — Popillia japonica Newman, — bármely más károsító szervezet, amelynek előfordulása nem ismert a Közösségben; c) a Pinus növényeknél: — Bursaphelenchus xylophilus (Steiner & Buehrer) Nickle et al., — Cercoseptoria pini-densiflorae (Hori & Nambu) Deighton, — Coleosporium phellodendri Komr, — Coleosporium asterum (Dietel) Sydow, — Coleosporium eupatorii Arthur, — Cronartium quercuum (Berk.) Miyabe ex Shirai, — Dendrolimus spectabilis Butler, — Monochamus spp. (Európán kívüli), — Popillia japonica Newman, — Thecodiplosis japonensis Uchida & Inouye, — bármely más károsító szervezet, amelynek előfordulása nem ismert a Közösségben. A növényeket a fent említett károsító szervezetektől mentesnek kell találni ezeken az ellenőrzéseken. A fertőzött növényeket eltávolítják, a többi növényt hatásosan kezelik.
— az Egyesült Királyságban:

The Commissioners of Customs and Excise;
Feröer-szigetek

Makréla, VIa. (az ÉSZ 56°30'-től északra), VIIe,f,h., fattyúmakréla, IV., VIa. (az ÉSZ 56°30'-től északra), VIIe,f,h.; hering, VIa. (az ÉSZ 56°30'-től északra)

14
AT

Veterinary and Agrochemical Research Centre CODA-CERVA-VAR Uccle

BE

DK

Dánia

Danish Institute for Food and Veterinary Research, Department of Virology, Lindholm
4.2.

Reagenskészítés 4.2.1. Nátrium-molibdát alapú reagens készítése A. oldat: Oldjunk fel 70 g nátrium-molibdát-dihidrátot 100 ml desztillált vízben. B. oldat: Oldjunk fel 60 g citromsav-monohidrátot 100 ml desztillált vízben és adjunk hozzá 85 ml tömény salétromsavat (4.1.). C. oldat: A C oldatot az A és B oldatok elegyítésével nyerjük. D. oldat: 50 ml desztillált vízhez adjunk 35 ml tömény salétromsavat (4.1.), majd 5 ml frissen desztillált kinolint. Adjuk hozzá ezt az oldatot a C. oldathoz, jól keverjük össze és hagyjuk állni reggelig sötét helyen. Ezután töltsük fel 500 ml-re desztillált vízzel, ismét keverjük össze, majd szűrjük át zsugorított üvegszűrőn (5.6.). 4.2.2. Ammónium-molibdát alapú reagens készítése A. oldat: 300 ml desztillált vízben oldjunk fel 100 g ammónium-molibdátot gyenge melegítés közben és időnként megkeverve. B. oldat: oldjunk fel 120 g citromsav-monohidrátot 200 ml desztillált vízben és adjunk hozzá 170 ml tömény salétromsavat (4.1.). C. oldat: 10 ml frissen desztillált kinolint adjunk hozzá 70 ml tömény salétromsavhoz (4.1.). D. oldat: Lassan öntsük állandó keverés közben az A oldatot a B oldathoz. Azután alapos keverés közben adjuk a C oldatot ehhez az elegyhez, és egészítsük ki 1 literre. Hagyjuk állni két napig sötét helyen, és azután szűrjük át egy zsugorított üvegszűrőn (5.6.). A 4.2.1. és a 4.2.2. reagens azonos módon használható; mindkettőt sötét helyen, bedugaszolt polietilén üvegben kell tárolni.
1. A veszettség elleni vakcina

b) amennyiben valamely tagállamban adják be, az alábbiak valamelyikével összhangban kiadott forgalomba hozatali engedéllyel rendelkezik:

c) amennyiben valamely harmadik országban adják be, legalább az Állategészségügyi Világszervezet szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézikönyve – 2008. évi kiadás – 2.1.13. fejezetének C. részében megállapított követelményeknek megfelel.
5.

A 2000/29/EK irányelv 13. cikke és e határozat 8. pontjának rendelkezései értelmében előírt vizsgálatokat, adott esetben az ellenőrzést is beleértve, az engedélyt alkalmazó tagállam felelős hivatalos szervei végzik, – adott esetben – a növényeket elültetése helye szerinti tagállam felelős hivatalos szerveivel együttműködésben. Az említett vizsgálatok során a tagállamok az 1. c) pontban említett károsító szervezetek előfordulását is vizsgálják, és – adott esetben – ellenőrzéseket végeznek. Az ilyen károsító szervezetek bármelyikének észleléséről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. A károsító szervezetek, és – adott esetben – az érintett növények megsemmisítésére megteszik a megfelelő lépéseket. A 2000/29/EK irányelv 21. cikke (3) bekezdésének második franciabekezdésében említett ellenőrzés sérelme nélkül, a Bizottság határozza meg, hogy az említett franciabekezdésben említett vizsgálatokat milyen mértékben kell beépíteni az említett irányelv 21. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban levő vizsgálati programba.
RS

Ministry of Agriculture, Forestry and Water Management Plant Protection Directorate Omladinskih brigada 1 11070 NOVI BEOGRAD A Mezőgazdasági Minisztérium felhatalmazta az alábbi intézményeket az OECD szerinti hatósági származási bizonyítvány kiállítására: National Laboratory for Seed Testing Maksima Gorkog 30 21000 NOVI SAD Maize Research Institute „ZEMUN POLJE” Slobodana Bajica 1 11080 ZEMUN, BEOGRAD
(2)

A 70/524/EGK irányelv C. mellékletének II. részében említett adalékanyagok esetében, melyek közé a mikroorganizmusok is tartoznak, egy már engedélyezett adalékanyag új alkalmazására ideiglenes engedély adható, ha a fenti irányelvben megállapított feltételek teljesülnek, és a rendelkezésre álló eredmények figyelembevételével ésszerűen feltételezhető, hogy takarmányokban alkalmazva a fenti irányelv 2. cikke a) pontjában említett hatások valamelyikével bír. Ilyen ideiglenes engedély a fenti irányelv C. mellékletének II. részében említett adalékanyagok esetében legfeljebb négy éves időtartamra adható.
(8)

A dossziét és a felülvizsgálatra vonatkozó információt a növényügyi tudományos bizottsághoz (NTB) is benyújtották. A NTB-t arra kérték, hogy állapítsa meg a megengedhető napi bevitel mértékét és a megengedhető kezelői expozíciós szintet. Az emberi és környezeti kockázatértékelés következtetésein alapuló, 1998. október 2-i első véleményében a bizottság megállapította, hogy a teljes értékelést nem lehetett lefolytatni, mivel nem álltak rendelkezésre azok az információk, amelyek alapján bizonyítani lehetett volna, hogy a citrusfélék és az olíva termesztésében csalétekként történő, akár korlátozott mértékű rendeltetésszerű felhasználása az emberi egészség és a környezet szempontjából biztonságos volna. A NTB különösen a madarak számára jelentett nagyon magas akut kockázatra hívta fel a figyelmet. Véleményében a NTB elismerte, hogy egy innovatív felhasználási technika, nevezetesen egy, csak a termőföld egyik részén használt, fentionból és attraktánsból álló csalétek kifejlesztése ígéretesnek bizonyulhat egy korlátozottabb mértékű emberi és környezeti expozíció eléréséhez; ugyanakkor rámutatott arra, hogy az ilyen jellegű felhasználásról külön vizsgálatokat kell elkezdeni, mielőtt a végleges értékelést el lehetne végezni. A Bayer CropScience később kiegészítő információkat nyújtott be különösen a csalétek használatával kapcsolatban, és ezeket az információkat értékelték. A kiegészítő információkat és azok értékelését továbbították az NTB-hez. Az NTB 2002. december 17-i véleményében megállapította, hogy a fention javasolt felhasználási módja esetén a madarakra jelentett kockázat továbbra is bizonytalan. Így a korábbi véleményében a madarakra jelentett kockázat tekintetében felvetett kérdések továbbra is megválaszolatlanok.
2004D0452 — HU — 18.10.2006 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

▼B

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. április 29.)

a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférésre feljogosított kutatókat foglalkoztató szervezetek jegyzékének megállapításáról

(az értesítés a C(2004) 1664. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2004/452/EK)

1. cikk

A melléklet tartalmazza azoknak a szervezeteknek a jegyzékét, amelyek kutatói a 831/2002/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében, tudományos célból bizalmas adatokhoz férhetnek hozzá.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2004. április 29-én.

▼M4

MELLÉKLET

SZERVEZETEK, AMELYEK KUTATÓI TUDOMÁNYOS CÉLBÓL BIZALMAS ADATOKHOZ FÉRHETNEK HOZZÁ

A Princeton Egyetem Woodrow Wilson Közigazgatási és Külpolitikai Intézetének Egészségügyi és Jóléti Központja, Amerikai Egyesült Államok, New Jersey (The Center of Health and Wellbeing of the Woodrow Wilson School of Public and International Affairs)
6.4.

Emellett a bejelentett szervezet előre be nem jelentett látogatást is tehet a gyártónál. E látogatások során a minőségirányítási rendszer megfelelő működésének vizsgálata céljából a bejelentett szervezet szükség szerint termékvizsgálatot végezhet vagy végeztethet. A szervezet a gyártó rendelkezésére bocsátja a látogatásról készült jelentést, valamint vizsgálat végzése esetén a vizsgálati jelentést is.
Isle of Man Company Registration M78647 – 1st Floor, Falcon Cliff, Palace Road, Douglas IM2 4LB, Isle of Man. Tulajdonos: John Arnold Bredenkamp.

Isle of Man Company Registration FC0021189 – Falcon Cliff, Palace Road, Douglas IM99 1ZW, Isle of Man; Hurst, Reading Berkshire RG10 0SQ, UK. Tulajdonos: John Arnold Bredenkamp.

Isle of Man Company Registration Q1962 – Cumbrae House, Market Street, Douglas IM1 2PQ, Isle of Man; 9 Columbus Centre, Pelican Drive, Road Town, Tortola, British Virgin Islands. Tulajdonos: John Arnold Bredenkamp.

Zimbank House, 46 Speke Avenue, PO Box 3198, Harare, Zimbabwe. A ZB Financial Holdings Ltd leányvállalata.

18. Jongwe Printing and Publishing Company (PVT) Ltd (másképp: Jongwe Printing and Publishing Co., másképp: Jongwe Printing and Publishing Company)
1.

Ezen irányelv alkalmazásában a festékek és lakkok kifejezés az alábbi alkategóriákban felsorolt termékeket jelenti, az aeroszolok kivételével. Ezek olyan bevonatok, amelyeket épületeken, az épületek díszítőelemein, tartozékain és kapcsolódó részein dekorációs, funkcionális és állagmegóvási célból használnak. 1.1. Alkategóriák: a) „belső falak és mennyezetek matt bevonata”belső falakon és mennyezeteken használt bevonatok, amelyek fényességi foka ≤ 25@60o. b) „belső falak és mennyezetek fényes bevonata”belső falakon és mennyezeteken használt bevonatok, amelyek fényességi foka > 25@60o. c) „ásványi anyagból készült külső falak bevonata”kő-, tégla- vagy gipszanyagú külső falakon használt bevonatok; d) „kültéri/beltéri díszítő- és javítófestékek fára, fémre vagy műanyagra”díszítő- vagy burkolóelemekre használt, áttetsző filmet képző bevonatok. Ezeket a bevonatokat fa-, fém- vagy műanyag felületek kezelésére fejlesztették ki. Ebbe az alkategóriába tartoznak a festékalapok és a közbenső bevonatok; e) „kültéri/beltéri díszítő lakkok és falazúrok (fapácok)”díszítőelemekre alkalmazott, átlátszó vagy félig átlátszó filmet képző bevonatok, amelyeket dekorációs vagy állagmegóvási célból fára, fémre és műanyagokra használnak. Ebbe az alkategóriába tartoznak az áttetsző falazúrok is. Az áttetsző falazúrok olyan bevonatok, amelyek a fa díszítését és időjárás elleni védelmét szolgáló áttetsző filmréteget képeznek a fafelületen, ahogyan azt az EN-927-1 szabvány a félstabil kategórián belül definiálja; f) „fa vékonylazúrok”olyan fapácok, amelyeknek az EN 927-1:1996 szabvány szerint az átlagos vastagsága kisebb mint 5 μm, az ISO 2808:1997 szabvány 5A módszerével mérve; g) „alapozók”olyan bevonatok, amelyek szigetelő és/vagy tömítő tulajdonsággal rendelkeznek, és fafelületek, falak vagy mennyezetek kezelésére szolgálnak; h) „kötő alapozók”laza, porló felületek stabilizálásra, hidrofób tulajdonságok kialakítására és/vagy fafelületek kék gombásodásának megakadályozására használt bevonatok; i) „egykomponensű speciális bevonatok”bevonatok, amelyek filmréteget képeznek a felületen. Ezeket a bevonatokat speciális célokra fejlesztették ki, úgymint műanyagok alapozó- és fedőbevonata, vastartalmú felületek alapozóbevonata, reakcióképes fémek, mint pl. cink és alumínium alapozóbevonata, korróziógátló bevonatok, padlóbevonatok, ideértve a fa- és cementpadlókat, falfirkaálló festés, égésgátló anyag és fokozott higiéniai elvárások teljesítése az élelmiszer- és italiparban, valamint az egészségügyben; j) „kétkomponensű speciális (reaktív) bevonatok”az egykomponensű bevonatokkal megegyező felhasználású bevonatok, de az alkalmazásuk előtt egy második komponens hozzáadása szükséges (pl. tercier aminok); k) „többszínű bevonatok”közvetlen elsődleges alkalmazással is kéttónusú vagy többszínű hatás elérésére kifejlesztett bevonatok; l) „dekorációs un. effekt bevonatok”arra kifejlesztett bevonatok, hogy speciálisan megfestett vagy lealapozott felületekre felvíve, majd a száradás során különböző szerszámokkal kezelve különleges mintázatú felületeket adjanak.