2014A2830 — HU — 30.08.2014 — 000.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért





Helyesbítette:









▼B

TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS

egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia között







PREAMBULUM A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, MAGYARORSZÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei (a továbbiakban: a tagállamok), AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az Unió vagy az EU) és AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: az Euratom) egyrészről, valamint GRÚZIA, másrészről, a továbbiakban együttesen: a Felek, FIGYELEMBE VÉVE a Felek szoros kapcsolatait és közös értékeit, amelyek a múltban az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás során alakultak ki, és amelyek jelenleg a keleti partnerség, az európai szomszédságpolitika különleges dimenziója keretében fejlődnek, valamint elismerve a Felek közös szándékát arra, hogy ambiciózus és innovatív módon továbbfejlesszék, erősítsék és kiterjesszék a köztük lévő kapcsolatokat; ELISMERVE Grúzia európai törekvéseit és Európa iránti elkötelezettségét; ELISMERVE, hogy azon közös értékek, amelyeken az EU nyugszik – a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság –, az e megállapodás által előirányzott politikai társulásnak és gazdasági integrációnak is központi elemei; ELISMERVE, hogy Grúzia, mint Kelet-Európa egyik országa, elkötelezett ezen értékek végrehajtása és előmozdítása mellett; ELISMERVE, hogy Grúziát történelmi kapcsolatok és közös értékek fűzik a tagállamokhoz; FIGYELEMBE VÉVE, hogy e megállapodás nem sértheti az EU és Grúzia közötti kapcsolatokat, és megnyitja az utat azok jövőbeni fokozatos fejlődése előtt; ELKÖTELEZVE az alapvető szabadságok, az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait –, a demokratikus elvek, a jogállamiság és a jó kormányzás további erősítése mellett, a Felek közös értékei alapján; EGYETÉRTVE ABBAN, hogy demokrácia és a piacgazdaság megerősítését célzó belső reformok elősegítik Grúzia részvételét az uniós szakpolitikákban, programokban és ügynökségekben. Ez a folyamat és a fenntartható konfliktusrendezés kölcsönösen erősítik egymást, és hozzájárulnak majd a konfliktus által megosztott közösségek közötti bizalom kialakításához; KÉSZEN ARRA, hogy hozzájáruljanak Grúzia politikai, társadalmi-gazdasági és intézményi fejlődéséhez az olyan kölcsönös érdeklődésre számot tartó területek széles skáláján folytatott széles körű együttműködés útján, mint például a civil társadalom fejlődése, a jó kormányzás – ideértve az adózás területét is –, kereskedelmi integráció és fokozott gazdasági együttműködés, az intézményfejlesztés, a közigazgatás és a közszolgálat reformja és a korrupció elleni küzdelem, a szegénység csökkentése és az együttműködés a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének területén, amely fejlődés szükséges e megállapodás hatékony végrehajtása érdekében, és hangsúlyozva, hogy az EU kész támogatni a kapcsolódó reformokat Grúziában; ELKÖTELEZVE MAGUKAT az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ), különösen az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában, az 1991. illetve 1992. évi madridi, isztambuli és bécsi konferencia záródokumentumában, az 1990. évi Új Európáért Párizsi chartában, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. évi egyezményben foglalt valamennyi elv és rendelkezés mellett; EMLÉKEZTETVE azon óhajukra, hogy megerősítsék a nemzetközi békét és biztonságot, valamint hatékony multilateralizmust alakítsanak ki és elősegítsék a viták békés rendezését különösen azáltal, hogy e célból szorosan együttműködnek az Egyesült Nemzetek (ENSZ) és az EBESZ keretében; ELKÖTELEZVE MAGUKAT nemzetközi kötelezettségeik mellett a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik terjedése elleni küzdelem, valamint a leszerelés kérdésében folytatott együttműködés terén; ELISMERVE a Felek különböző regionális együttműködési formációkban való aktív részvételének hozzáadott értékét; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább fejlesszék a rendszeres politikai párbeszédet a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú és nemzetközi kérdésekről, kitérve a regionális szempontokra is, figyelembe véve az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikáját, ideértve a közös biztonság- és védelempolitikát is; TELJES MÉRTÉKBEN TISZTELETBEN TARTVA a függetlenség, a szuverenitás, a területi integritás és a nemzetközileg elismert határok sérthetetlenségének elveit a nemzetközi jog, az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmánya, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet Helsinki Záróokmánya, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatai szerint; ELISMERVE Grúzia megbékélés iránti elkötelezettségének, valami arra irányuló erőfeszítéseinek fontosságát, hogy a nemzetközi jog elvei alapján folytatott békés és tartós konfliktusmegoldás során visszaállítsa területi integritását és a grúz Abházia és Chinvali körzete/Dél-Oszétia feletti teljes körű és tényleges ellenőrzést, továbbá elismerve az EU amelletti elkötelezettségének fontosságát, hogy támogatja a konfliktus békés és tartós megoldását; ELISMERVE ebben az összefüggésben a 2008. augusztus 12-i hatpontos megállapodás folytatódó végrehajtásának és az azt követő végrehajtási intézkedések megvalósításának fontosságát, melyek a következőkre vonatkoznak: megfelelő nemzetközi jelenlét a térségben a béke és a biztonság fenntartása érdekében, egymást kölcsönösen támogató el nem ismerési és kötelezettségvállalási politikák folytatása, a Genfben zajló nemzetközi tárgyalások támogatása, valamint valamennyi belső menekült és menekült biztonságos és méltóságteljes visszatérése a nemzetközi jog elveinek megfelelően; ELKÖTELEZVE MAGUKAT az iránt, hogy Grúzia minden állampolgára részesüljön a Grúzia és az EU közötti szorosabb politikai társulás és gazdasági integráció előnyeiből, ideértve a konfliktus által megosztott közösségeket is; ELKÖTELEZVE MAGUKAT a szervezett bűnözés és az illegális kereskedelem elleni küzdelem, valamint a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködés további erősítése iránt; ELKÖTELEZVE MAGUKAT a köztük folyó együttműködés és párbeszéd elmélyítése mellett a mobilitás, a migráció, a menekültügy és a határigazgatás terén, figyelembe véve az EU és Grúzia közötti mobilitási partnerséget is, átfogó megközelítést alkalmazva, amely figyelembe veszi a jogszerű migrációt, ideértve a körkörös migrációt is, továbbá elkötelezve magukat az illegális migráció és az emberkereskedelem kezelése, valamint a visszafogadási megállapodás hatékony végrehajtását célzó együttműködés iránt; ELISMERVE annak fontosságát, hogy Grúzia állampolgárai számára kellő időben bevezessék a vízummentes utazás rendszerét, amennyiben létrejönnek a jól irányított és biztonságos mobilitás feltételei, ideértve a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások hatékony végrehajtását is; ELKÖTELEZVE MAGUKAT a szabad piacgazdaság elvei mellett, és figyelembe véve az EU az iránti készségét, hogy hozzájáruljon Grúzia gazdasági reformjaihoz, többek közt az európai szomszédságpolitika és a keleti partnerség keretei között; ELKÖTELEZVE MAGUKAT a gazdasági integráció megvalósítása mellett, különösen a jelen megállapodás szerves részét képező mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség kialakítása révén, amely kiterjed a szabályozások közelítésére, és összhangban áll a Feleknek a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) betöltött tagságából fakadó jogaival és kötelezettségeivel; ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy e megállapodás új környezetet alakít ki a Felek közötti gazdasági kapcsolatok számára és mindenekelőtt a kereskedelem és befektetések fejlesztéséhez, továbbá ösztönözni fogja a versenyt, melyek elengedhetetlen tényezők a gazdasági átalakuláshoz és korszerűsítéshez; ELKÖTELEZVE MAGUKAT a fenntartható fejlődés elveinek tiszteletben tartása, a környezet védelme és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése, a környezeti irányítás folyamatos javítása és a környezeti szükségleteknek való megfelelés mellett, ideértve a határokon átnyúló együttműködést és a többoldalú nemzetközi megállapodások végrehajtását; ELKÖTELEZVE MAGUKAT az energiaellátás biztonságának javítása mellett, ideértve a Déli Gázfolyosó fejlesztését is, többek közt a következők útján: megfelelő projektek kialakításának ösztözése Grúziában a vonatkozó infrastruktúra – többek közt a Grúzián keresztül haladó tranzit céljára szolgáló – fejlesztésének előmozdítására, a piaci integráció növelése és fokozatos szabályozásközelítés az uniós vívmányok kulcsfontosságú elemeihez, valamint az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használatának ösztönzése; ELISMERVE a megerősített energiaügyi együttműködés fontosságát, valamint a Felek elkötelezettségét az Energia Charta Egyezmény végrehajtása mellett; KÉSZEN ARRA, hogy javítsák a közegészség biztonságának és az emberi egészség védelmének a szintjét, melyek a fenntartható fejlődés és a gazdasági növekedés lényeges elemei; ELKÖTELEZVE MAGUKAT az emberek közötti kapcsolatok gazdagítása mellett, többek közt a tudomány és technológia, az üzleti élet, az ifjúság, az oktatás és a kultúra területén folytatott együttműködés és cserék útján; ELKÖTELEZVE MAGUKAT a határokon átnyúló és régióközi együttműködés mindkét Fél általi előmozdítása mellett, a jószomszédi kapcsolatok szellemében; ELISMERVE Grúzia elkötelezettségét az iránt, hogy a vonatkozó ágazatokban folyamatosan közelíti jogszabályait az EU jogszabályaihoz e megállapodással összhangban, és hatékonyan végrehajtja e jogszabályokat; ELISMERVE Grúzia elkötelezettségét az iránt, hogy igazgatási és intézményi infrastruktúráját fejleszti a jelen megállapodás érvényesítéséhez szükséges mértékben; FIGYELEMBE VÉVE az EU az iránti készségét, hogy támogatást nyújtson a reformok végrehajtásához, és ehhez minden rendelkezésre álló együttműködési eszközt és technikai, pénzügyi és gazdasági segítségnyújtást felhasználjon; MEGERŐSÍTVE, hogy az e megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként, és nem az EU részeként kötelezik, feltéve, hogy az EU és az Egyesült Királyság vagy Írország nem értesítette együttesen Grúziát arról, hogy a rendelkezések az Egyesült Királyságot és Írországot az EU részeként kötelezik az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvnek megfelelően. Amennyiben az említett jegyzőkönyv 4a. cikkének megfelelően az említett rendelkezések az Egyesült Királyságot és/vagy Írországot az EU részeként továbbiakban nem kötelezik, az EU az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen haladéktalanul értesíti Grúziát a két tagállam helyzetében bekövetkezett változásról, és ez esetben e megállapodás rendelkezései e két tagállamot mint önálló országokat kötelezik. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az említett Szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyvnek megfelelően, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







1. Cikk

Célkitűzések

1. Társulás jön létre egyrészről az Unió és tagállamai, és másrészről Grúzia között.

2. E társulás célkitűzései a következők:

a) a Felek közötti politikai társulás és gazdasági integráció előmozdítása közös értékek és szoros kapcsolatok alapján, többek közt Grúzia részvételének növelésével az uniós szakpolitikákban, programokban és ügynökségekben;

b) megerősített keret kialakítása a fokozott politikai párbeszédhez minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területen, lehetővé téve a Felek közötti szoros politikai kapcsolatok fejlesztését;

c) hozzájárulás a demokrácia, valamint a politikai, gazdasági és intézményi stabilitás megerősítéséhez Grúziában;

d) a béke és stabilitás előmozdítása, megőrzése és megerősítése regionális és nemzetközi szinten, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányában és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában meghatározott elvek alapján, többek közt egyesített erőfeszítéseket téve a feszültségforrások megszüntetése, a határbiztonság javítása, valamint a határokon átnyúló együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítása érdekében;

e) a békés konfliktusmegoldásra irányuló együttműködés ösztönzése;

f) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban folytatott együttműködés megerősítése a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megerősítése céljából;

g) a Grúzia által a gazdasági lehetőségei nemzetközi együttműködés útján történő fejlesztése érdekében tett erőfeszítések támogatása, többek közt a jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítése által;

h) Grúzia fokozatos gazdasági integrációja az uniós belső piacba e megállapodás rendelkezései szerint, különösen mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozása útján, amely messzeható piaci hozzáférést biztosít majd a folyamatos és átfogó szabályozásközelítés alapján, a WTO-tagságból eredő jogokkal és kötelezettségekkel összhangban;

i) az egyre szorosabb együttműködés feltételeinek megteremtése egyéb, közös érdeket képviselő területeken.







I. CÍM

ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

2. Cikk

Általános alapelvek

1. Az Egyesült Nemzetek Szervezete 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az 1950. évi emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában és az 1990. évi Új Európáért Párizsi chartában meghatározott demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása szolgál a Felek hazai és külső szakpolitikáinak alapjául, és e megállapodás alapvető elemét képezi. A tömegpusztító fegyverek, kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének megakadályozása ugyancsak e megállapodás alapvető elemét képezi.

2. A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a szabad piacgazdaság, a fenntartható fejlődés és a hatékony multilateralizmus elvei mellett.

3. A Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják a jogállamiság és a jó kormányzás elveit, valamint – különösen az ENSZ, az Európa Tanács és az EBESZ szerinti – nemzetközi kötelezettségeiket. Megállapodnak különösen abban, hogy előmozdítják a szuverenitás és területi integritás, a határok sérthetetlensége és a függetlenség elveinek tiszteletben tartását.

4. A Felek elkötelezik magukat a jogállamiság, a jó kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus különböző formái elleni küzdelem, a fenntartható fejlődés előmozdítása, a hatékony multilateralizmus, valamint a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelem mellett. Ez az elkötelezettség alapvető fontosságú a Felek közötti kapcsolatok és együttműködés fejlődéséhez, és hozzájárul a regionális békéhez és stabilitáshoz.







II. CÍM

POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS REFORM, EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA TERÉN

3. Cikk

A politikai párbeszéd céljai

1. A Felek között tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni a politikai párbeszédet minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területen, ideértve a kül- és biztonságpolitikát, valamint a hazai reformokat is. Ez javítani fogja a politikai együttműködés hatékonyságát, és hozzájárul majd a kül- és biztonságpolitikai kérdések konvergenciájához, valamint a kapcsolatok ambiciózus és innovatív megerősítéséhez.

2. A politikai párbeszéd céljai a következők:

a) a politikai társulás elmélyítése, valamint a politikai és biztonságpolitikai konvergencia és hatékonyság növelése;

b) az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányában és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában foglalt, a területi integritás, a nemzetközileg elismert határok sérthetetlensége, a szuverenitás és a függetlenség elveinek előmozdítása;

c) a békés konfliktusmegoldás ösztönzése;

d) a nemzetközi stabilitás és biztonság előmozdítása a hatékony mulilateralizmus alapján;

e) a Felek közötti, nemzetközi biztonsággal és válságkezeléssel kapcsolatos együttműködés és párbeszéd megerősítése, különösen a globális és regionális kihívások és legfontosabb veszélyek kezelése érdekében;

f) a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelem terén folytatott együttműködés megerősítése, ideértve a korábban tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programokban alkalmazott tudósok alternatív foglalkoztatását is;

g) a Felek közötti eredményorientált és gyakorlati együttműködés támogatása az európai kontinensen a béke, a biztonság és a stabilitás megteremtése érdekében;

h) a demokratikus elvek, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok – köztük a média szabadsága és a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásának megerősítése, valamint hozzájárulás a belpolitikai reformok megszilárdításához;

i) a Felek között a biztonság és védelem terén folytatott párbeszéd fejlesztése és az együttműködés elmélyítése;

j) erőfeszítések a regionális együttműködés különböző formáinak további előmozdítására;

k) az EU és Grúzia közötti szorosabb politikai társulás minden előnyének biztosítása - ideértve a biztonságpolitikai konvergencia fokozását is - Grúzia valamennyi, az ország nemzetközileg elismert határai között élő állampolgára számára.

4. Cikk

Belföldi reformok

A Felek együttműködése a következőkre terjed ki: a demokratikus intézmények és a jogállamiság fejlesztése, megerősítése, valamint ezek stabilitásának és hatékonyságának növelése; az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítása; a bírósági és igazságügyi reform további előmozdítása, a bírói kar függetlenségének biztosítása, az igazgatási kapacitások megerősítése, valamint a bűnüldöző szervek pártatlanságának és hatékonyságának biztosítása érdekében; a közigazgatási reform továbbvitele és az elszámoltatható, hatékony, eredményes, átlátható és szakmailag kompetens közszolgálat kialakítása; valamint a korrupció elleni hatékony küzdelem folytatása, különös tekintettel a korrupció elleni küzdelemben folytatott nemzetközi együttműködés erősítésére, továbbá az olyan vonatkozó nemzetközi jogi eszközök hatékony végrehajtásának biztosítására, mint például az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, 2003. évi korrupció elleni egyezmény.

5. Cikk

Kül- és biztonságpolitika

1. A Felek intenzívebbé teszik párbeszédüket és együttműködésüket, és előmozdítják a fokozatos konvergenciát a kül- és biztonságpolitika terén, ideértve a közös biztonság- és védelempolitikát is, és különösen foglalkoznak a konfliktus-megelőzés, a békés konfliktusmegoldás és a válságkezelés, a regionális stabilitás, a leszerelés, a non-proliferáció, a fegyverzet-ellenőrzés és az exportellenőrzés kérdéseivel. Az együttműködés közös értékeken és kölcsönös érdekeken alapul és célja, hogy fokozza a politikai konvergenciát és hatékonyságot, a kétoldalú, nemzetközi és regionális fórumok biztosította lehetőségek kihasználásával.

2. A Felek újból megerősítik elkötelezettségüket a területi integritás, a nemzetközileg elismert határok sérthetetlensége, a szuverenitás és a függetlenség Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányban és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában meghatározott elveinek tiszteletben tartása, valamint ezen elveknek a két- és többoldalú kapcsolataikban való előmozdítása mellett. A Felek hangsúlyozzák továbbá teljes támogatásukat azon elv iránt, miszerint a külföldi fegyveres erőknek egy ország területén való állomásoztatásához a fogadó nemzet jóváhagyása szükséges. Megállapodnak abban, hogy területükön külföldi fegyveres erők csak a fogadó állam kifejezett jóváhagyásával állomásoztathatók, a nemzetközi jognak megfelelően.

6. Cikk

A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények

1. A Felek megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, és az ilyen bűncselekmények büntetlenségét nemzeti és nemzetközi szinten hozott megfelelő intézkedésekkel kell elkerülni, a Nemzetközi Büntetőbíróságot is ideértve.

2. A Felek véleménye az, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása és hatékony működése jelentős előrelépést jelent a nemzetközi béke és jogérvényesülés tekintetében. A Felek megerősítik, hogy elkötelezettek a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés folytatása mellett a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának és a kapcsolódó eszközöknek a végrehajtásával, megfelelő figyelmet fordítva annak integritása megőrzésére.

7. Cikk

Konfliktusmegelőzés és válságkezelés

A Felek megerősítik a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés területén folytatott gyakorlati együttműködést, különös tekintettel Grúzia esetleges – eseti alapon, az EU esetleges felkérését követően történő – részvételére az EU által vezetett polgári és katonai válságkezelési műveletekben, valamint a kapcsolódó gyakorlatokban és képzésekben.

8. Cikk

Regionális stabilitás

1. A Felek intenzívebbé teszik a régió stabilitásának, biztonságának és demokratikus fejlődésének előmozdítására, valamint a regionális együttműködés különböző formáinak további előmozdítására irányuló közös erőfeszítéseiket, és különösen a régió megoldatlan konfliktusainak békés megoldására összpontosítják tevékenységüket.

2. Ezen erőfeszítéseket a nemzetközi béke és biztonság megóvásának az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában és egyéb többoldalú eszközökben lefektetett, kölcsönösen elfogadott elveire alapozzák. A Felek teljes mértékben igénybe veszik a keleti partnerség által biztosított többoldalú kereteket, amelyek együttműködési tevékenységeket és nyílt és szabad párbeszédet biztosítanak, a partnerországok közötti kapcsolatokat erősítve.

9. Cikk

Békés konfliktusmegoldás

1. A Felek újólag kinyilvánítják elkötelezettségüket a konfliktusok békés megoldása iránt, teljes mértékben tiszteletben tartva Grúzia szuverenitását és területi integritását az ország nemzetközileg elismert határai között, továbbá kötelezettséget vállalnak arra, hogy közösen elősegítik a konfliktus utáni rehabilitációt és a megbékélést célzó erőfeszítéseket. A konfliktus fenntartható megoldásáig és a konfliktussal kapcsolatos kérdések kezelése meglévő formáinak sérelme nélkül a békés konfliktusmegoldás a Felek közötti politikai párbeszéd, valamint a többi érintett nemzetközi szereplővel folytatott párbeszéd egyik központi napirendi pontját fogja képezni.

2. A Felek elismerik Grúzia megbékélés iránti elkötelezettségének és arra irányuló törekvéseinek fontosságát, hogy a békés és tartós konfliktusmegoldás, a 2008. augusztus 12-i hatpontos megállapodás és végrehajtási intézkedései teljes mértékű végrehajtása, az egymást kölcsönösen támogató el nem ismerési és kötelezettségvállalási politikák folytatása, a genfi nemzetközi tárgyalások támogatása, valamint valamennyi belső menekült és menekült nemzetközi jog elveinek megfelelő, biztonságos és méltóságteljes visszatérése, továbbá jelentős – adott esetben az EU-t is magában foglaló – nemzetközi helyszíni beavatkozás útján helyreállítsa területi integritását.

3. A Felek – az érintett nemzetközi szervezeteket is bevonva – koordinálják a grúziai békés konfliktusmegoldáshoz hozzájáruló erőfeszítéseiket, ideértve a humanitárius kérdéseket is.

4. Mindezen erőfeszítéseket a nemzetközi béke és biztonság megóvásának az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányában, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1975. évi Helsinki Záróokmányában és egyéb többoldalú eszközökben lefektetett, kölcsönösen elfogadott elveire alapozzák.

10. Cikk

Tömegpusztító fegyverek

1. A Felek úgy vélik, hogy a nemzetközi békét és stabilitást veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése. Ezért a Felek megállapodnak abban, hogy a leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez. A Felek megállapodnak abban, hogy e rendelkezés a jelen megállapodás lényegi elemét képezi.

2. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez azáltal, hogy:

a) lépéseket tesznek minden egyéb vonatkozó nemzetközi eszköz aláírására, megerősítésére vagy adott esetben az ahhoz történő csatlakozásra, és az ilyen eszközök teljes mértékű végrehajtására; valamint

b) hatékony nemzeti export-ellenőrzési rendszert hoznak létre, ellenőrzik a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportját és tranzitját, beleértve a kettős felhasználású technológiák esetében a tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését, valamint hatékony szankciókat helyeznek kilátásba az exportellenőrzés megsértése esetére.

3. A Felek egyetértenek abban, hogy ezekkel a kérdésekkel politikai párbeszédük keretében foglalkoznak.

11. Cikk

A kézi- és könnyűfegyverek, valamint hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzése

1. A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek (SALW) – és az azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása, szállítása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra.

2. A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a hatályos nemzetközi megállapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó nemzetközi jogi okmányok – köztük a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló Egyesült Nemzetek Szervezete cselekvési program – keretében vállalt kötelezettségeiket.

3. A Felek vállalják, hogy együttműködnek és biztosítják a kézi- és könnyűfegyverek – ideértve az azokhoz szükséges lőszereket is – tiltott kereskedelmének kezelésére és a túlzott készletek megsemmisítésére irányuló erőfeszítéseik koordinálását, komplementaritását és szinergiáját globális, regionális, szubregionális és nemzeti szinten egyaránt.

4. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy folytatják együttműködésüket a hagyományos fegyverek exportellenőrzése terén, a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont tükrében.

5. A Felek egyetértenek abban, hogy ezekkel a kérdésekkel politikai párbeszédük keretében foglalkoznak.

12. Cikk

Terrorizmus elleni küzdelem

1. A Felek megerősítik a terrorizmus elleni küzdelem és a terrorizmus megelőzésének jelentőségét, és megállapodnak abban, hogy kétoldalú, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek a terrorizmus, annak valamennyi formája és megjelenési módja megelőzése és leküzdése érdekében.

2. A Felek egyetértenek abban, hogy a terrorizmus elleni küzdelmet a jogállamiság teljes mértékű tiszteletben tartása mellett és a nemzetközi jognak teljes mértékben megfelelve kell folytatni, ideértve a nemzetközi emberi jogokat, a nemzetközi menekültjogot és a nemzetközi humanitárius jogot, az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának alapelveit és valamennyi vonatkozó nemzetközi terrorizmusellenes eszközt.

3. A Felek hangsúlyozzák az ENSZ valamennyi terrorizmusellenes egyezménye és jegyzőkönyve egyetemes megerősítésének és teljes mértékű végrehajtásának fontosságát. A Felek megállapodnak abban, hogy folytatják a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezmény tervezetéről folyó párbeszéd ösztönzését, valamint együttműködnek az Egyesült Nemzetek Szervezete terrorizmus elleni globális stratégiájának, továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatainak és az Európa Tanács egyezményeinek végrehajtásában. A Felek megállapodnak abban is, hogy együttműködnek a terrorizmus megelőzésével és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi konszenzus előmozdítása érdekében.







III. CÍM

SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE

13. Cikk

Jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása

1. A Felek a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén folytatott együttműködésük során különös jelentőséget tulajdonítanak a jogállamiság további előmozdításának, ideértve a bírói testület függetlenségét, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot.

2. A Felek teljes mértékben együttműködnek az intézmények hatékony működése érdekében a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás terén.

3. A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése területén folytatott valamennyi együttműködést az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása vezérli.

14. Cikk

A személyes adatok védelme

A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása érdekében az EU, az Európa Tanács és a nemzetközi jog e megállapodás I. mellékletében szereplő eszközeinek megfelelően.

15. Cikk

Együttműködés a migráció, menekültügy és határigazgatás területén

1. A Felek megerősítik a területeik közötti migrációs áramlások közös kezelésének jelentőségét és átfogó párbeszédet alakítanak ki minden migrációhoz kapcsolódó kérdésről, ideértve a jogszerű migrációt, a nemzetközi védelmet és az illegális migráció elleni küzdelmet, valamint az emberkereskedelmet és -csempészetet.

2. Az együttműködés a szükségleteknek a Felek közötti kölcsönös konzultáció keretében történő felmérésén alapul, és az együttműködés a hatályban lévő jogszabályaiknak megfelelően történik. Az együttműködés különösen az alábbiakra összpontosít:

a) a migráció kiváltó okai és következményei;

b) a nemzetközi védelemről szóló nemzeti törvények és gyakorlatok kialakítása és végrehajtása a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi genfi egyezmény és a menekültek jogállásáról szóló 1967. évi jegyzőkönyv, illetve minden további vonatkozó regionális vagy nemzetközi jogi eszköz – például az 1950. évi emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény – rendelkezéseinek, valamint a „visszaküldés tilalma” elvének tiszteletben tartása céljából;

c) a beutazás és tartózkodás engedélyezésére vonatkozó szabályok, továbbá a befogadott személyek jogai és jogállása, az adott ország területén jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel szembeni méltányos bánásmód és e személyek beilleszkedése, oktatás és képzés, a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni intézkedések;

d) a hatékony megelőzésen alapuló politika erősítése az illegális migráció és az embercsempészet és -kereskedelem ellen, beleértve annak tanulmányozását, hogy hogyan lehet harcolni a embercsempészek és emberkereskedők hálózatai és szervezetei ellen, és hogyan lehet megvédeni az ilyen kereskedelem áldozatait;

e) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) és Grúzia Belügyminisztériuma közötti operatív együttműködés kialakításáról szóló, 2008. december 4-én aláírt megállapodás végrehajtása;

f) a dokumentumbiztonság és a határigazgatás területeivel kapcsolatos olyan kérdések, mint a szervezés, képzés, bevált gyakorlatok és egyéb operatív intézkedések.

3. Az együttműködés elősegítheti a fejlődést szolgáló körkörös migrációt is.

16. Cikk

A személyek mozgása és a visszafogadás

1. A Felek biztosítják az alábbiak teljes körű végrehajtását:

a) az Európai Unió és Grúzia közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, 2011. március 1-jén hatályba lépett megállapodás; valamint

b) a Európai Unió és Grúzia közötti, 2011. március 1-jén hatályba lépett vízumkönnyítési megállapodás.

2. A Felek továbbra is törekednek állampolgáraik mobilitásának javítására, és kellő időben fokozatos lépéseket tesznek a vízummentes utazási rendszer közös célkitűzésének megvalósítása felé, feltéve, hogy adottak a jól irányított és biztonságos mobilitás kétfázisú vízumliberalizációs cselekvési tervben rögzített feltételei.

17. Cikk

A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem

1. A Felek együttműködnek a bűncselekmények és az illegális, szervezett vagy nem szervezett tevékenységek minden formájának megelőzése és az azok ellen folytatott küzdelem terén, ideértve a transznacionális jellegű tevékenységeket is, mint például::

a) emberkereskedelem, valamint kézifegyverek és tiltott kábítószerek csempészete és kereskedelme;

b) áruk csempészete és tiltott kereskedelme;

c) olyan illegális gazdasági és pénzügyi tevékenységek, mint például a hamisítás, az adócsalás és a közbeszerzési csalás;

d) nemzetközi donorok által finanszírozott projektekkel kapcsolatos sikkasztás;

e) aktív és passzív korrupció, a magán- és állami szférában egyaránt;

f) okirathamisítás, valótlan nyilatkozatok benyújtása; valamint

g) számítástechnikai bűnözés.

2. A Felek erősítik a kétoldalú, regionális és nemzetközi együttműködést a bűnüldöző szervek között, ideértve az Europol és az érintett grúziai hatóságok közötti együttműködés fejlesztését. A Felek elkötelezettek a vonatkozó nemzetközi normák hatékony végrehajtása mellett, különös tekintettel az Egyesült Nemzetek keretében létrejött 2000. évi, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményben és annak három jegyzőkönyvében, valamint az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, 2003. évi korrupció elleni egyezményben foglaltakra.

18. Cikk

Tiltott kábítószerek

1. A Felek saját illetékességi területükön belül együttműködnek a kábítószerekkel kapcsolatos kérdések kiegyensúlyozott és integrált megközelítésének biztosítása érdekében. A kábítószerekkel kapcsolatok szakpolitikák és tevékenységek célja az illegális kábítószerek elleni küzdelmet és a megelőzést szolgáló struktúrák megerősítése, a tiltott kábítószerek kínálatának, kereskedelmének és keresletének csökkentése, a kábítószerrel való visszaélés egészségügyi és szociális következményeinek kezelése az ártalomcsökkentés céljával, valamint a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítására felhasznált kémiai prekurzorok ilyen célú alkalmazásának hatékonyabb megelőzése.

2. A Felek megállapodnak az e célkitűzések eléréséhez szükséges együttműködési módszerekről. A fellépéseknek azokon a közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a vonatkozó nemzetközi egyezményekkel és a 2013–2020 közötti időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégiával, valamint az ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a kábítószer-kereskedelemmel foglalkozó különleges ülésén jóváhagyott, a kábítószer iránti kereslet csökkentésével kapcsolatos iránymutatásokra vonatkozó politikai nyilatkozatával.

19. Cikk

Pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása

1. A Felek együttműködnek annak megakadályozása érdekében, hogy pénzügyi és kapcsolódó nem pénzügyi rendszereiket általában bűncselekményekből és különösen kábítószerrel kapcsolatos bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására, valamint a terrorizmus finanszírozására használják.

Ez az együttműködés kiterjed a bűncselekményekből származó vagyon vagy pénzeszközök visszaszerzésére is.

2. Az e területen folytatott együttműködés lehetővé teszi a vonatkozó információk cseréjét a Felek jogszabályai keretében, valamint az e területen működő nemzetközi szervezetek – mint például a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) – által elfogadottakkal egyenértékű, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez és annak megelőzéséhez szükséges megfelelő előírások elfogadását.

20. Cikk

Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelem terén

1. A terrorizmus elleni küzdelem alapját képező, az e megállapodás 12. cikkében foglalt elvekkel teljes összhangban a Felek megerősítik a bűnüldözési és igazságszolgáltatási megközelítés fontosságát a terrorizmus elleni küzdelemben, és megállapodnak a terrorizmus megelőzése és visszaszorítása terén folytatott együttműködésről, különösen a következők révén:

a) terrorista bűncselekmények büntetendőségének biztosítása, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB kerethatározat módosításáról szóló, 2008. november 28-i 2008/919/IB tanácsi kerethatározatban foglalt fogalommeghatározásnak megfelelően;

b) a terroristacsoportokra és egyénekre, valamint az őket támogató hálózatokra vonatkozó információk cseréje a nemzetközi és belső joggal összhangban, különös tekintettel az adatvédelemre és a magánélet védelmére;

c) tapasztalatcsere a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről, eszközökről, módszerekről és ezek technikai szempontjairól, valamint a képzésekről, az alkalmazandó jognak megfelelően;

d) információcsere a bevált gyakorlatokról a radikalizálódás és a toborzás kezelésének és megfékezésének terén, valamint a rehabilitáció előmozdításáról;

e) a terrorizmussal gyanúsított személyek határokon átnyúló mozgásával és utazásával, valamint a terrorista fenyegetésekkel kapcsolatos nézetek és tapasztalatok cseréje;

f) az emberi jogoknak a terrorizmus elleni küzdelem – és különösen a büntetőeljárások – során történő védelmével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása;

g) intézkedések a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris terrortámadások fenyegetése ellen, valamint a szükséges intézkedések meghozatala a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok terrorizmus céljából történő beszerzésének, átadásának és felhasználásának megakadályozása, továbbá a magas kockázatú vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris létesítmények elleni illegális fellépések megelőzése érdekében.

2. Az együttműködés a rendelkezésre álló vonatkozó – például az Egyesült Nemzetek Szervezete és az Európa Tanács vonatkozó szervei által végzett – értékeléseken – alapul, és a Felek közötti kölcsönös konzultáció mellett zajlik.

21. Cikk

Jogi együttműködés

1. A Felek megállapodnak abban, hogy fejlesztik igazságügyi együttműködésüket polgári és kereskedelmi ügyekben a polgári igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos többoldalú egyezmények tárgyalását, megerősítését és végrehajtását illetően, ideértve a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia egyezményeit a nemzetközi jogi együttműködés és jogviták, valamint a gyermekek védelme terén.

2. A Felek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében törekednek arra, hogy fokozzák a kölcsönös jogsegélyre vonatkozó együttműködést a vonatkozó többoldalú megállapodások alapján. Ez magában foglalja adott esetben az ENSZ és az Európa Tanács vonatkozó nemzetközi eszközeihez való csatlakozást és azok végrehajtását, valamint az Eurojusttal folytatott szorosabb együttműködést.







IV. CÍM

KERESKEDELEM ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS ÜGYEK







1. FEJEZET

Nemzeti Elbánás És Az Áruk Piacra Jutása







1. Szakasz

Közös rendelkezések

22. Cikk

Célkitűzés

A Felek e megállapodás rendelkezéseivel összhangban és az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: 1994. évi GATT) XXIV. cikkének megfelelően szabadkereskedelmi térséget hoznak létre, e megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdve.

23. Cikk

Hatály és alkalmazási kör

1. E fejezet rendelkezéseit a Felek közötti árukereskedelemre ( 1 ) kell alkalmazni.

2. E fejezet alkalmazásában a „származó” azt jelenti, hogy megfelel az e megállapodás I. jegyzőkönyvében meghatározott származási szabályoknak.







2. Szakasz

Vámok, illetékek és egyéb díjak eltörlése

24. Cikk

A vámok fogalommeghatározása

E fejezet alkalmazásában a „vám” mindenféle olyan illetéket és díjat tartalmaz, amelyet egy áru kivitelére vagy behozatalára, vagy ez utóbbiakkal kapcsolatosan vetnek ki, beleértve a kivitellel vagy behozatallal kapcsolatosan alkalmazott minden adótöbbletet és felárat is. Nem minősülnek „vámnak” az alábbiak:

a) az e megállapodás 31. cikkének megfelelően kivetett belső adóval megegyező díjak;

b) az e megállapodás IV. címe (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 2. fejezetének (Kereskedelmi jogorvoslatok) megfelelően kivetett vámok;

c) az e megállapodás 30. cikkének megfelelően kivetett illetékek vagy más díjak.

25. Cikk

Áruk osztályozása

A Felek közötti kereskedelemben az áruk osztályozása a Felek saját vámnómenklatúrája szerint történik, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló, 1983. évi nemzetközi egyezményen alapuló 2012. évi harmonizált rendszerrel (a továbbiakban: HR), valamint annak későbbi módosításaival összhangban.

26. Cikk

Az importvámok eltörlése

1. A Felek eltörölnek minden, a másik Fél területéről származó árura kivetett vámot e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdve, kivéve az e cikk (2) és (3) bekezdésében szereplő rendelkezéseket, és e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül.

2. Az e megállapodás II-A. mellékletében felsorolt termékek vámmentesen importálhatók az Unióba a II-A. mellékletben meghatározott vámkontingens erejéig. A vámkontingenst meghaladó behozatalra a legnagyobb kedvezmény szerinti vámtétel alkalmazandó.

3. Az e megállapodás II-B. mellékletében felsorolt termékek értékvámmal csökkentett importvám fizetése mellett hozhatók be az Unióba.

4. Az e megállapodás II-C. mellékletében felsorolt, Grúziából származó áruk behozatala az e megállapodás 27. cikkében meghatározott kijátszásellenes mechanizmus hatálya alá tartozik.

5. E megállapodás hatálybalépését követő öt év elteltével a Felek – bármely Fél kérésére – konzultálnak annak érdekében, hogy szélesebb körben alkalmazzák a közöttük érvényes kereskedelmi vámok liberalizálását. Az e bekezdés szerinti határozatot az e megállapodás 408. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság hozza meg.

27. Cikk

A mezőgazdasági termékekre és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kijátszásellenes mechanizmus

1. Az e megállapodás II-C. mellékletében felsorolt termékek a jelen cikkben meghatározott kijátszásellenes mechanizmus hatálya alá tartoznak. E termékek minden egyes kategóriája esetében a Grúziából az Unióba importálható átlagos éves mennyiségeket az e megállapodás II-C. melléklete tartalmazza.

2. Amennyiben az (1) bekezdésben említett egy vagy több termékkategória importjának mennyisége bármely adott, január 1-jével kezdődő évben eléri az e megállapodás II-C. mellékletében meghatározott mennyiség 70 %-át, az Unió értesíti Grúziát az érintett termék(ek) importjának mennyiségéről. Ezt az értesítést követően és attól az időponttól számított 14 naptári napon belül, amikor az (1) bekezdésben említett egy vagy több termékkategória importjának mennyisége eléri az e megállapodás II-C. mellékletében meghatározott mennyiség 80 %-át, Grúzia megalapozott indoklást ad az Uniónak arról, hogy rendelkezik a kérdéses, uniós exportra szánt termékeknek a mellékletben meghatározott mennyiségen túli előállításához szükséges kapacitásokkal. Amennyiben ezek az importok elérik az e megállapodás II-C. mellékletében meghatározott mennyiség 100 %-át, és amennyiben Grúzia nem szolgált megalapozott indoklással, az Unió átmenetileg felfüggesztheti a kedvezményes elbánást az érintett termék vonatkozásában.

A felfüggesztés hat hónapos időszakra alkalmazandó, és az a preferenciális elbánás felfüggesztéséről szóló határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

3. Az Unió bármely, a (2) bekezdés alapján elfogadott ideiglenes felfüggesztésről haladéktalanul értesíti Grúziát.

4. Az Unió feloldja az ideiglenes felfüggesztést a hatálybalépésétől számított hat hónap lejárta előtt, ha Grúzia megalapozott és kielégítő bizonyítékt nyújt be az e megállapodás 408. cikkének (4) bekezdése szerinti kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban arról, hogy az e megállapodás II-C. mellékletében meghatározott mennyiséget meghaladó mértékben importált termékkategória esetében a többletmennyiség a gyártási szint és Grúzia vonatkozó terméket érintő exportkapacitása változásának eredménye.

5. E megállapodás II-C. melléklete módosítható, és a mennyiség az Unió és Grúzia kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban történő kölcsönös jóváhagyása mellett változhat annak érdekében, hogy tükrözze Grúzia vonatkozó terméket érintő gyártási szintjének és exportkapacitásának változását.

28. Cikk

A fennálló helyzet fenntartása

Egyik Fél sem vezet be új vámot a másik Fél területéről származó áruk vonatkozásában, és nem emeli meg az e megállapodás hatálybalépésének napján alkalmazandó vámokat. Ez nem zárja ki, hogy bármely Fél a WTO Vitarendezési Testületének engedélyével vámokat tarthasson fenn vagy emelhessen.

29. Cikk

Exportvámok

E megállapodás 30. cikkével összhangban alkalmazott belső terhek kivételével egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn vámot vagy adót a másik Fél területére irányuló áruexportra vagy azzal összefüggésben.

30. Cikk

Illetékek és egyéb díjak

Mindkét Fél gondoskodik arról, hogy az 1994. évi GATT VIII. cikkével és annak értelmező megjegyzéseivel összhangban minden díj és bármilyen jellegű illeték – a vámok vagy egyéb, az e megállapodás 26. cikkében említett intézkedések kivételével –, amelyet áruk importjára vagy exportjára vagy azzal összefüggésben vetnek ki, összegében a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódjon, és ne jelentsen közvetett védelmet a belföldi áruk számára, illetve ne minősüljön az import vagy az export fiskális célú megadóztatásának.







3. Szakasz

Nem tarifális intézkedések

31. Cikk

Nemzeti elbánás

Mindegyik Fél nemzeti elbánást biztosít a másik Fél árui számára az 1994. évi GATT III. cikke – ideértve annak értelmező megjegyzéseit is – szerint. Ebből a célból az 1994. évi GATT III. cikkét és annak értelmező megjegyzéseit belefoglalják e megállapodásba, melynek azok szerves részét képezik.

32. Cikk

Import- és exportkorlátozások

Egyik Fél sem fogadhat el vagy tarthat fenn tilalmat vagy korlátozást a másik Fél bármely árujának behozatala vagy bármely árunak a másik Fél területére irányuló kivitele vagy exportra történő értékesítése esetén, kivéve ha e megállapodás eltérően rendelkezik, vagy ha az ilyen intézkedés összhangban áll az 1994. évi GATT XI. cikkével és annak értelmező megjegyzéseivel. Ebből a célból az 1994. évi GATT XI. cikkét és annak értelmező megjegyzéseit belefoglalják e megállapodásba, melynek azok szerves részét képezik.







4. Szakasz

Árukkal kapcsolatos egyedi rendelkezések

33. Cikk

Általános kivételek

E fejezet egyik rendelkezése sem akadályozhatja a Feleket abban, hogy az 1994. évi GATT XX. és XXI. cikkének és az 1994. évi GATT ezen cikkeihez kapcsolódó bármely értelmező megjegyzésnek megfelelően – amelyeket e megállapodásba foglalnak és amelyek ennek szerves részét képezik – intézkedéseket fogadjanak el vagy hajtsanak végre.







5. Szakasz

Igazgatási együttműködés és koordináció más országokkal

34. Cikk

A kedvezmények ideiglenes visszavonása

1. A Felek egyetértenek abban, hogy az igazgatási együttműködés és segítségnyújtás elengedhetetlen az ebben a fejezetben biztosított preferenciális elbánás végrehajtásához és ellenőrzéséhez, és hangsúlyozzák elkötelezettségüket a vám- és a kapcsolódó ügyekben tapasztalható szabálytalanságok és csalások elleni küzdelem iránt.

2. Ha a Felek egyike objektív információk alapján megállapítja az igazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás hiányát, és/vagy e fejezet rendelkezései szerinti szabálytalanság vagy csalás tényét a másik Fél részéről, akkor az érintett Fél e cikk rendelkezéseinek megfelelően az érintett termék(ek) tekintetében jogosult a preferenciális elbánás alkalmazását ideiglenes jelleggel felfüggeszteni.

3. E cikknek alkalmazásában az igazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás gyakorlásának elmulasztása többek között az alábbiakat jelenti:

a) az érintett termék(ek) származó helyzetének igazolására vonatkozó kötelezettségek ismételt elmulasztása;

b) a származási igazolás utólagos ellenőrzésének végrehajtásával és/vagy eredményeinek közlésével kapcsolatos ismételt elutasítás vagy indokolatlan késedelem;

c) az adott preferenciális bánásmód megadásával kapcsolatos dokumentumok hitelességének vagy az információk pontosságának ellenőrzésére szolgáló látogatások ismételt megtagadása vagy az azokkal kapcsolatos indokolatlan késedelem.

4. E cikk alkalmazásában többek között akkor állapítható meg szabálytalanság vagy csalás, ha – kielégítő magyarázat nélkül – a másik Fél szokásos termelési szintjét és exportkapacitását meghaladó, gyors mennyiségi növekedés következik be az áruimportban, ami szabálytalanságra vagy csalásra utaló objektív információval párosul.

5. Az ideiglenes felfüggesztés alkalmazásának feltételei a következők:

a) az a Fél, amelyik objektív információk alapján megállapította, hogy a másik Fél részéről mulasztás történt az igazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás és/vagy a szabálytalanságok vagy csalás tekintetében, haladéktalanul értesíti az e megállapodás 408. cikkének (4) bekezdése szerinti kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot erről a megállapításról és az objektív információkról, továbbá a vonatkozó információk és objektív megállapítások alapján konzultációkat kezd e bizottság keretében annak érdekében, hogy mindkét Fél számára elfogadható megoldást találjanak;

b) ha a Felek a fentiek szerint konzultációkat kezdeményeztek a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságon belül, és a bejelentést követő három hónapos időszak folyamán nem képesek elfogadható megoldást találni, akkor az érintett Fél jogosult az érintett áru(k) vonatkozásában a preferenciális elbánás gyakorlását ideiglenes jelleggel felfüggeszteni. A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság haladéktalanul értesítést kap az ilyen ideiglenes felfüggesztésről;

c) az e cikk szerinti ideiglenes felfüggesztéseket az érintett Fél pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges mértékre kell korlátozni. A felfüggesztés időtartama nem lépheti túl a hat hónapot, a felfüggesztés azonban megújítható, ha a lejárat időpontjáig nem történt változás azon feltétel tekintetében, amely eredetileg a felfüggesztés alapját képezte. A felfüggesztésekről időszakonként konzultálni kell a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban, különös tekintettel azok megszüntetésére, amikor az alkalmazásukra okot adó feltételek már nem állnak fenn.

6. Minden Fél a belső eljárásainak megfelelően értesítéseket tesz közzé az importőrök számára a következőkről: az (5) bekezdés a) pontjában említett értesítés; az (5) bekezdés b) pontjában említett határozat; az (5) bekezdés c) pontjában említett hosszabbítás vagy megszüntetés.

35. Cikk

Igazgatási hibák kezelése

Az illetékes hatóságok által a preferenciális rendszernek a kivitelkor történő megfelelő igazgatása – és különösen e megállapodás I. jegyzőkönyvének a származó termékek és az igazgatási együttműködés fogalommeghatározását érintő rendelkezéseinek alkalmazása – során elkövetett olyan hiba esetén, amelynek hatása van az importvámokra, a hiba következményeit viselő Fél felkérheti az e megállapodás 408. cikke (4) bekezdése szerinti kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot, hogy vizsgálja meg a probléma megoldását célzó megfelelő intézkedések elfogadásának lehetőségét.

36. Cikk

Más országokkal kötött megállapodások

1. E megállapodás nem zárja ki vámuniók, szabadkereskedelmi térségek vagy a határforgalommal kapcsolatos intézkedések fenntartását vagy létrehozását, kivéve, ha azok ellentmondanak az e megállapodásban foglalt kereskedelmi intézkedéseknek.

2. Bármely Fél kérésére konzultációt folytatnak az e megállapodás 408. cikkének (4) bekezdése szerinti kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban a vámuniókat, szabadkereskedelmi térségeket vagy a határforgalommal kapcsolatos intézkedéseket létrehozó megállapodásokkal kapcsolatban, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelempolitikáikkal kapcsolatos más fontos kérdésekről. Ilyen konzultációkat folytatnak az Unió és Grúzia e megállapodásban kinyilvánított kölcsönös érdekei figyelembevételének biztosítására különösen abban az esetben, ha az EU-hoz egy harmadik ország csatlakozik.







2. FEJEZET

Kereskedelmi jogorvoslatok







1. Szakasz

Globális védintézkedések

37. Cikk

Általános rendelkezések

1. A Felek megerősítik az 1994. évi GATT XIX. cikke, a WTO-egyezmény 1A. mellékletében szereplő védintézkedésekről szóló megállapodás (a továbbiakban: védintézkedésekről szóló megállapodás) és a a WTO-egyezmény 1A. mellékletében szereplő mezőgazdasági megállapodás (a továbbiakban: mezőgazdasági megállapodás) 5. cikke szerinti jogaikat és kötelezettségeiket.

2. Az e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 1. fejezetében (nemzeti elbánás és az áruk piacra jutása) megállapított preferenciális származási szabályok erre a szakaszra nem alkalmazandók.

3. E szakasz rendelkezései nem terjednek ki e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 14. fejezetére (Vitarendezés).

38. Cikk

Átláthatóság

1. A védintézkedésekkel kapcsolatos vizsgálatot indító Fél értesíti a másik Felet a vizsgálat megindításáról, amennyiben ez utóbbi Fél alapvető gazdasági érdekei érintettek.

2. E megállapodás 37. cikkétől eltérve a másik Fél kérésére a védintézkedés vizsgálatát megindító és védintézkedéseket alkalmazni szándékozó Fél haladéktalanul köteles írásban ad hoc tájékoztatást adni a védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálat megindításához és a védintézkedések alkalmazásához vezető valamennyi vonatkozó információról, valamint adott esetben védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálat megindításáról, az előzetes megállapításokról és a vizsgálat végleges megállapításairól, illetve a másik Fél számára fennálló konzultációs lehetőségekről.

3. E cikk alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy egy Fél alapvető gazdasági érdekekkel rendelkezik, ha a legutóbbi hároméves időszak folyamán az említett Fél abszolút mennyiségben vagy értékben mérve a behozott termék öt legnagyobb szállítója közé tartozott.

39. Cikk

Az intézkedések alkalmazása

1. Védintézkedések alkalmazásakor a Felek törekednek arra, hogy ezeket az intézkedéseket oly módon alkalmazzák, hogy azok a kétoldalú kereskedelmet a lehető legkevésbé befolyásolják.

2. E cikk (1) bekezdése alkalmazásában amennyiben egy Fél úgy véli, hogy teljesülnek a végleges védintézkedések alkalmazására vonatkozó követelmények, akkor az adott intézkedéseket alkalmazni kívánó Fél értesíti a másik Felet, és lehetőséget biztosít számára kétoldalú konzultációk folytatására. Amennyiben az értesítést követő 30 napon belül nem születik kielégítő megoldás, az importáló Fél elfogadhatja a probléma megoldását szolgáló megfelelő intézkedéseket.







2. Szakasz

Dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések

40. Cikk

Általános rendelkezések

1. A Felek megerősítik az 1994. évi GATT VI. cikke, a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) és a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás) alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket.

2. Az e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 1. fejezetében (nemzeti elbánás és az áruk piacra jutása) megállapított preferenciális származási szabályok erre a szakaszra nem alkalmazandók.

3. E szakasz rendelkezései nem terjednek ki e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 14. fejezetére (Vitarendezés).

41. Cikk

Átláthatóság

1. A Felek megállapodnak arról, hogy a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket a dömpingellenes megállapodásban, illetve a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásban foglalt követelményekkel teljes összhangban kell alkalmazni, és azoknak méltányos és átlátható rendszeren kell alapulniuk.

2. A Felek gondoskodnak arról, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelését követően haladéktalanul, és a végleges döntést megelőzően teljes körűen és érdemben nyilvánosságra hozzanak minden alapvető tényt és indokot, amelynek alapján elrendelik az intézkedések alkalmazását, a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (5) bekezdésének és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 12. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül. A nyilvánosságra hozatalnak írásban kell megtörténnie, és az érdekelt felek számára kellő időt kell biztosítani az észrevételeik megtételére.

3. Amennyiben ez nem késlelteti szükségtelenül a vizsgálat lefolytatását, a dömpingellenes vagy szubvencióellenes vizsgálat során minden érdekelt élhet a meghallgatás lehetőségével, hogy kifejthesse álláspontját.

42. Cikk

A közérdek figyelembevétele

A Felek nem alkalmazhatnak dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket, ha a vizsgálat során rendelkezésre álló információk alapján egyértelműen megállapítható, hogy az ilyen intézkedések alkalmazása nem áll összhangban a közérdekkel. A közérdek fogalmának meghatározása a különböző érdekek összességének figyelembevételén alapul, beleértve a belföldi iparág, felhasználók és fogyasztók, valamint az importőrök érdekeit is, amennyiben azok a vizsgáló hatóságot a vizsgálat szempontjából releváns információkkal látták el.

43. Cikk

Az alacsonyabb vám szabálya

Amennyiben az egyik Fél úgy dönt, hogy ideiglenes vagy végleges dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámot vet ki, az ilyen vám összege nem haladhatja meg a dömpingkülönbözetet vagy a kiegyenlíthető támogatások összegének különbözetét, de a dömpingkülönbözetnél vagy a kiegyenlíthető támogatások összegének különbözeténél alacsonyabbnak kell lennie, amennyiben ez az alacsonyabb vám elegendőnek bizonyul a belföldi iparágnak okozott kár orvoslására.







3. FEJEZET

A kereskedelem technikai akadályai, szabványosítás, metrológia, akkreditáció és megfelelőségértékelés

44. Cikk

Hatály és fogalommeghatározások

1. Ez a fejezet a WTO-megállapodás 1A. mellékletében található, a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodásban (a továbbiakban: TBT-megállapodás) meghatározott olyan szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások előkészítésére, elfogadására és alkalmazására vonatkozik, amelyek érinthetik a Felek közötti árukereskedelmet.

2. Az (1) bekezdéstől eltérően e fejezet nem alkalmazandó sem a WTO-megállapodás 1A. mellékletében található, az állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: SPS-megállapodás) A. mellékletében meghatározott állat- és növény-egészségügyi intézkedésekre, sem a kormányzati szervek által saját termelési és fogyasztási szükségleteik tekintetében készített beszerzési műszaki előírásokra.

3. E fejezet alkalmazásában a TBT-megállapodás 1. mellékletében található meghatározásokat kell alkalmazni.

45. Cikk

A TBT-megállapodás megerősítése

A Felek megerősítik a TBT-megállapodásban meghatározott, egymással szemben fennálló jogaikat és kötelezettségeiket, amelyeket belefoglalnak e megállapodásba, és amelyek ennek szerves részét képezik.

46. Cikk

Technikai együttműködés

1. A Felek erősítik együttműködésüket a szabványok, a műszaki előírások, a metrológia, a piacfelügyelet, az akkreditáció és a megfelelőségértékelési rendszerek terén annak érdekében, hogy fokozzák egymás rendszereinek kölcsönös megértését, és elősegítsék az egymás piacaira való belépést. Ebből a célból szabályozási párbeszédeket hozhatnak létre horizontális és ágazati szinteken egyaránt.

2. Együttműködésük során a Felek arra törekednek, hogy azonosítsák, fejlesszék és előmozdítsák a kereskedelmet ösztönző kezdeményezéseket, amelyek többek között a következőkre terjednek ki:

a) a szabályozási együttműködés megerősítése adat- és tapasztalatcsere, valamint tudományos és technikai együttműködés útján abból a célból, hogy javítsák a minőséget és színvonalat a műszaki előírások, a szabványok, a piacfelügyelet, a megfelelőségértékelés és az akkreditáció terén, és a szabályozási erőforrásokat hatékonyan használják fel;

b) a metrológiával, szabványosítással, piacfelügyelettel, megfelelőségértékeléssel és akkreditációval foglalkozó illetékes köz- vagy magánszervezeteik közötti kétoldalú együttműködés fejlesztése és ösztönzése;

c) a minőségi infrastruktúra kialakításának előmozdítása a szabványosítási, metrológiai, akkreditációs, megfelelőségértékelési és piacfelügyeleti rendszerek számára Grúziában;

d) a kapcsolódó európai szervezetek munkájában való grúziai részvétel előmozdítása;

e) megoldások keresése a kereskedelmet esetlegesen gátló technikai akadályokra; valamint

f) adott esetben erőfeszítések tétele a Felek álláspontjainak összehangolására a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken az olyan nemzetközi kereskedelmi és szabályozási szervezetekben, mint például a WTO és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (a továbbiakban: ENSZ-EGB).

47. Cikk

A műszaki előírások, szabványok és a megfelelőségértékelés közelítése

1. Mivel a különböző ágazatokban végrehajtandó jogszabály-közelítés prioritást jelent Grúzia számára, megteszi a szükséges lépéseket az Unió műszaki előírásaival, szabványosításával, metrológiájával, akkreditációjával, megfelelőségértékelésével, megfelelő rendszereivel és piacfelügyeleti rendszerével való közelítés fokozatos megvalósítása érdekében, és vállalja, hogy a vonatkozó uniós vívmányokban rögzített elveket és gyakorlatot követi (ezek indikatív jegyzékét e megállapodás III-B. melléklete tartalmazza). A közelítendő intézkedések jegyzékét e megállapodás III-A. melléklete tartalmazza, amely az e megállapodás 408. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság határozatával módosítható.

2. E célkitűzések megvalósítása érdekében Grúzia:

a) a prioritásaira tekintettel fokozatosan közelíti jogszabályait a vonatkozó uniós vívmányokhoz; valamint

b) megvalósítja és fenntartja az igazgatási és intézményi hatékonyság ahhoz szükséges szintjét, hogy létrehozza az e fejezet végrehajtásához szükséges hatékony és átlátható rendszert.

3. Grúzia tartózkodik a közelítési területekkel kapcsolatos horizontális és ágazati jogszabályainak módosításától az olyan módosításokat kivéve, amelyek e jogszabályoknak a vonatkozó uniós vívmányokhoz való közelítését vagy e közelítés fenntartását szolgálják; továbbá értesíti az Uniót a belső jogalkotásában eszközölt bármely ilyen jellegű módosításról.

4. Grúzia biztosítja és elősegíti megfelelő nemzeti szerveinek maradéktalan részvételét a szabványosítással, törvényes és alapmetrológiával, valamint az akkreditációt is magában foglaló megfelelőségértékeléssel foglalkozó európai és nemzetközi szabványügyi szervezetekben, e szervezetek tevékenységi területeinek és elérhető tagsági státuszainak megfelelően.

5. Szabványosítási rendszerének integrálása céljából Grúzia minden tőle telhető erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy szabványügyi testülete:

a) nemzeti szabványokként fokozatosan átültesse az európai szabványok, köztük a harmonizált európai szabványok teljes jegyzékét, amelyek önkéntes alkalmazása azt vélelmezi, hogy az megfelel a Grúzia jogába átültetett uniós jogszabályoknak;

b) az ilyen átültetéssel párhuzamosan visszavonja az uniós szabványoknak ellentmondó nemzeti szabványokat;

c) fokozatosan teljesíti az európai szabványügyi testületek teljes jogú tagságához szükséges többi feltételt.

48. Cikk

A megfelelőségértékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló megállapodás (ACAA)

A Felek végső soron megállapodhatnak abban, hogy jegyzőkönyv formájában a megfelelőségértékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: ACAA) csatolnak e megállapodáshoz, amely megegyezés szerint egy vagy több ágazatra fog kiterjedni az Unió arra vonatkozó ellenőrzését követően, hogy a vonatkozó grúziai horizontális és ágazati jogszabályokat, intézményeket és szabványokat teljes mértékben közelítették az uniós szabványokhoz. Az ilyen ACAA lehetővé teszi, hogy az e megállapodás által érintett ágazatokban előállított termékek Felek közötti kereskedelme ugyanolyan feltételek mellett történjen, mint amilyenek az ilyen termékek tagállamok közötti kereskedelmére vonatkoznak.

49. Cikk

Jelölés és címkézés

1. E megállapodás 47. és 48. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, és figyelembe véve a címkézésre és jelölésre vonatkozó követelményekkel kapcsolatos műszaki előírásokat, a Felek megerősítik a TBT-megállapodás 2.2. fejezetében foglalt elveket, miszerint az ilyen követelményeket nem készítik elő, nem fogadják el, illetve nem alkalmazzák olyan szándékkal, hogy szükségtelen akadályt állítsanak a nemzetközi kereskedelem útjába. A címkézésre és jelölésre vonatkozó ilyen műszaki előírások nem korlátozhatják jobban a kereskedelmet annál, mint ami a jogos cél eléréséhez szükséges, figyelembe véve azt a kockázatot, ami ezen cél el nem éréséből adódna.

2. Tekintettel különösen a kötelező jelölésre vagy címkézésre, a Felek megállapodnak a következőkben:

a) törekednek a jelölés és címkézés követelményének minimálisan szükséges szintre történő korlátozására, kivéve, ha az e téren meglévő uniós vívmányok átültetése, valamint az egészség, biztonság vagy a környezet védelme, illetve más közpolitikai célok elérése mást kíván meg;

b) a Felek meghatározhatják a címkézés vagy jelölés formáját, de nem írhatják elő a címkék jóváhagyását, nyilvántartásba vételét vagy tanúsítását; valamint

c) a Felek szabadon előírhatják, hogy a jelölésen vagy a címkén található információt egy meghatározott nyelven tüntessék fel.







4. FEJEZET

Állat- és növény-egészségügyi intézkedések

50. Cikk

Célkitűzés

1. E fejezet célja, hogy az emberek, állatok és növények életének és egészségének megóvása mellett megkönnyítse az SPS-intézkedések – ideértve valamennyi, e megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedést – hatálya alá tartozó áruk Felek közötti kereskedelmét a következők révén:

a) teljes átláthatóság biztosítása a kereskedelemre alkalmazandó, e megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedések tekintetében;

b) Grúzia szabályozási rendszerének közelítése az EU szabályozási rendszeréhez;

c) a Felek állat- és növény-egészségügyi állapotának elismerése és a regionalizáció elvének alkalmazása;

d) a Felek által fenntartott, az e megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedések egyenértékűségének elismerésére szolgáló mechanizmus létrehozása;

e) az SPS-megállapodás végrehajtásának folytatása;

f) a kereskedelem elősegítésére irányuló mechanizmusok és eljárások kialakítása; valamint

g) a Felek közötti kommunikáció és együttműködés javítása az e megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedésekkel kapcsolatban.

2. E fejezet célja továbbá, hogy az állatjóléti szabványokkal kapcsolatban a Felek közös megegyezésre jussanak.

51. Cikk

Többoldalú kötelezettségek

A Felek újólag megerősítik a WTO-egyezmények, és különösen az SPS-megállapodás szerinti jogaikat és kötelezettségeiket.

52. Cikk

Hatály

Ez a fejezet a Felek valamennyi olyan állat- és növény-egészségügyi intézkedéseire alkalmazandó, amelyek közvetlenül vagy közvetve érintik a Felek közötti kereskedelmet, ideértve az e megállapodás IV. mellékletében szereplő összes intézkedést is. Ez a hatáyl nem érinti az e megállapodás 55. cikkében meghatározott jogszabály-közelítés hatályát.

53. Cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

1. „állat- és növény-egészségügyi intézkedések”: az SPS-megállapodás A. mellékletének 1. pontjában meghatározott intézkedések (a továbbiakban: SPS-intézkedések);

2. „állatok”: a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében vagy az Állat-egészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: OIE) Víziállat-egészségügyi Kódexében meghatározott állatok;

3. „állati termékek”: az OIE Víziállat-egészségügyi Kódexében meghatározott víziállatokból származó termékeket is magukban foglaló állati eredetű termékek;

4. „nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek”: teljes állati testek vagy testrészek, állati eredetű termékek vagy más, állatokból kinyert termékek, amelyeket nem emberi fogyasztásra szántak, és amelyeket az e megállapodás IV-A. melléklete 2. részének II. pontja sorol fel.

5. „növények”: élő növények és azok meghatározott élő részei, beleértve a magvakat és a csíraplazmát is: a) a botanikai értelemben vett gyümölcsök, a mélyhűtéssel tartósítottak kivételével; b) zöldségek, a mélyhűtéssel tartósítottak kivételével; c) gumók, gumós gyökerek, hagymagumók, rizómák; d) vágott virágok; e) lombos ágak; f) vágott fa lombos ágakkal; g) növényi szövetkultúrák; h) levelek, lombozat; i) élő pollen; valamint j) oltóágak, dugványok, oltóvesszők.

6. „növényi termékek”: növényi eredetű termékek, amelyek feldolgozatlanok vagy olyan mértékű egyszerű előkészítésen estek át, hogy nem tartoznak az e megállapodás IV-A. mellékletének 3. részében meghatározott növények közé;

7. „magok”: a botanikai értelemben vett, ültetésre szánt magok;

8. „károsító”: növényekre vagy növényi termékekre káros növény-, állat- vagy kórokozófaj, -törzs vagy biotípus (károsító szervezetek);

9. „védett övezetek”: a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének h) pontja vagy egyéb, azt követő rendelkezés szerinti övezetek;

10. „állatbetegség”: egy fertőzés klinikai vagy patológiai megjelenése állatokban;

11. „akvakultúra-megbetegedés” az OIE Víziállat-egészségügyi Kódexében említett betegségek egy vagy több fertőző ágensével való klinikai vagy nem klinikai fertőzés;

12. „állati fertőzés”: az a helyzet, amikor az állatok fertőző kórokozót hordoznak, a fertőzés klinikai vagy patológiai megjelenésével, illetve anélkül;

13. „állatjóléti szabványok”: a Felek által kialakított és alkalmazott és adott esetben az OIE normáinak megfelelő állatvédelmi szabványok;

14. az „egészségügyi és növény-egészségügyi védelem megfelelő szintje”: az egészségügyi és növény-egészségügyi védelem az SPS-megállapodás A. mellékletének (5) bekezdésében meghatározott megfelelő szintje;

15. „régió”: olyan övezet vagy régió, amelyet állat-egészségügyi tekintetben, az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, az akvakultúra tekintetében pedig az OIE Víziállat-egészségügyi Kódexe határoz meg. Az Unió tekintetében a „terület” vagy „ország” fogalmak az Unió területére értendők;

16. „károsítómentes terület”: olyan térség, amelyben egy adott károsító tudományosan bizonyítottan nem fordul elő, és ezt a körülményt – adott esetben – hivatalosan alátámasztották;

17. „regionalizáció”: a regionalizációnak az SPS-megállapodás 6. cikkében leírt fogalma;

18. „állatok vagy állati termékek szállítmánya”: azonos típusú, egy bizonyítvány vagy okmány alá tartozó, ugyanazzal a szállítóeszközzel, azonos címzettnek feladott és azonos exportáló országból vagy országrészből származó állatok vagy állati termékek mennyisége. Egy állatszállítmány egy vagy több árucikkből vagy tételből állhat;

19. „növények vagy növényi termékek szállítmánya”: növények, növényi termékek és/vagy más objektumok egyik Fél területéről a másik Fél területére szállított mennyisége, amelyet szükség esetén egyetlen növény-egészségügyi bizonyítvány kísér. Egy szállítmány egy vagy több árucikkből vagy tételből állhat;

20. „tétel” egy árucikk száma vagy egysége, melyet összetételének homogenitása és származása jellemez, és amely egy szállítmány részét képezi;

21. „kereskedelmi célú egyenértékűség” (a továbbiakban: egyenértékűség): olyan állapot, amikor az exportáló Félnél alkalmazott, az e megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedések – függetlenül attól, hogy eltérnek-e az importáló Félnél alkalmazott, a mellékletben felsorolt intézkedésektől – objektívan teljesítik az importáló Fél megfelelő védelmi szintjét vagy a kockázat elfogadható szintjét;

22. „ágazat”: az egyik Félnél egy termékre vagy termékkategóriára vonatkozó termelési és kereskedelmi struktúra;

23. „alágazat”: egy ágazat jól meghatározott és ellenőrzött része;

24. „árucikk”: a 2–7. pontban felsorolt termékek vagy objektumok;

25. „egyedi behozatali engedély”: az importáló Fél illetékes hatóságainak előzetes hivatalos engedélye egy egyéni importőr számára, amely engedély kötelező feltétel valamely, az exportáló Féltől származó szállítmánynak vagy egy áru többszöri szállítmányának e fejezet hatálya alá tartozó behozatalához;

26. „munkanapok”: a hét napjai, kivéve a szombatot, a vasárnapot és valamelyik Fél hivatalos ünnepnapjait;

27. „vizsgálat”: a takarmányok, élelmiszerek, állatok egészsége és jóléte valamely aspektusának vizsgálata annak ellenőrzése érdekében, hogy ez(ek) az aspektus(ok) megfelel(nek)-e a takarmányokra és élelmiszerekre vonatkozó jogszabályokban előírt követelményeknek, valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti szabályoknak;

28. „növény-egészségügyi vizsgálat”: növények, növényi termékek vagy más, szabályozás tárgyát képező tárgyak hivatalos szemrevételezése annak megállapítására, hogy tartalmaznak-e károsítókat és/vagy megfelelnek-e a növény-egészségügyi szabályoknak;

29. „ellenőrzés”: egyes sajátos előírásoknak való megfelelés objektív bizonyítékok vizsgálatával és figyelembevételével végzett ellenőrzése.

54. Cikk

Illetékes hatóságok

Az e megállapodás 65. cikkében említett állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: SPS-albizottság) első ülésén a Felek értesítik egymást az illetékes hatóságaik struktúrájáról, szerveződéséről és hatásköreik felosztásáról. A Felek értesítik egymást az illetékes hatóságaik struktúrájában, szerveződésében és hatásköreik felosztásában – ideértve a kapcsolattartó pontokat is – bekövetkezett változásokról.

55. Cikk

Fokozatos jogszabály-közelítés

1. Grúzia folytatja az e megállapodás IV. mellékletében rögzített állat- és növény-egészségügyi, állatjóléti intézkedéseinek és egyéb jogszabályainak fokozatos közelítését az uniós vívmányokhoz, az e megállapodás XI. mellékletében rögzített elveknek és eljárásnak megfelelően.

2. A Felek együttműködnek a fokozatos jogszabály-közelítés és a kapacitásépítés terén.

3. Az SPS-albizottság rendszeresen figyelemmel kíséri az e megállapodás XI. mellékletében meghatározott jogszabály-közelítési folyamat megvalósítását annak érdekében, hogy Grúziát ellássa a szükséges ajánlásokkal a jogszabály-közelítéssel kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan.

4. E megállapodás hatálybalépése után legkésőbb hat hónappal Grúzia benyújtja az e megállapodás IV. mellékletében meghatározott azon uniós állat- és növény-egészségügyi, állatjóléti intézkedések és egyéb jogszabályok jegyzékét, amelyekhez Grúzia közelíteni fogja jogszabályait. A jegyzéket prioritási területekre bontják, amelyek vonatkozásában egy adott árucikk vagy árucikkcsoport kereskedelmét jogszabály-közelítés útján segítik elő. Ez a jogszabály-közelítési jegyzék szolgál majd referenciaként e fejezet végrehajtásához.

56. Cikk

Az állat-egészségügyi és károsítóhelyzet, valamint a regionális feltételek kereskedelmi célzatú elismerése

Az állatbetegségekre, állati fertőzésekre vagy károsítókra vonatkozó helyzet elismerése

1. Az állatbetegségek és az állati fertőzések tekintetében (a zoonózist is ideértve) a következők alkalmazandók:

a) az importáló Fél a kereskedelem céljából elismeri az exportáló Fél vagy az exportáló Fél által e megállapodás VI. mellékletében rögzített eljárásnak megfelelően meghatározott régiók állat-egészségügyi helyzetét, az e megállapodás V-A. mellékletében meghatározott állatbetegségek tekintetében;

b) ha valamely Fél úgy véli, hogy valamely sajátos, e megállapodás V-A. mellékletében nem szereplő állatbetegség tekintetében a területén vagy területének egy régiójában sajátos helyzet áll fenn, az e megállapodás VI. mellékletének C. részében szereplő eljárásnak megfelelően kérheti e helyzet elismerését. E tekintetben az importáló Fél az élő állatok és az állati termékek behozatalára vonatkozóan indokolással kísért garanciákat kérhet, amelyek megfelelnek a Felek megállapodás szerinti helyzetének;

c) a Felek a köztük fennálló kereskedelem alapjaként elismerik a Felek területeinek vagy régióinak, illetve egy ágazatának vagy alágazatának az e megállapodás V-A. mellékletében szereplő állatbetegségektől eltérő állatbetegségek meglétével vagy előfordulásával kapcsolatos helyzetét, az OIE által meghatározott állati fertőzéseket és/vagy adott esetben a velük járó kockázatokat. E tekintetben az importáló Fél az élő állatok és az állati termékek behozatalára vonatkozó garanciákat kérhet, amelyek az OIE ajánlásaival összhangban megfelelnek a meghatározott helyzetnek; valamint

d) e megállapodás 58., 60. és 64. cikkének sérelme nélkül, és amennyiben az importáló Fél nem emel határozott kifogást és nem kér alátámasztó vagy kiegészítő információt, illetve konzultációt és/vagy vizsgálatot, mindegyik Fél indokolatlan késedelem nélkül meghozza a szükséges jogalkotási és igazgatási intézkedéseket, hogy lehetővé tegye a kereskedelem működését e bekezdés a), b) és c) pontjának rendelkezései alapján.

2. A károsítók tekintetében a következőket kell alkalmazni:

a) a kereskedelem céljaira a Felek elismerik az e megállapodás VI-B. mellékletében az V-B. mellékletben meghatározott károsítók tekintetében meghatározott helyzetüket; valamint

b) e megállapodás 58., 60. és 64. cikkének sérelme nélkül, és amennyiben az importáló Fél nem emel határozott kifogást és nem kér alátámasztó vagy kiegészítő információt, illetve konzultációt és/vagy vizsgálatot, mindegyik Fél indokolatlan késedelem nélkül meghozza a szükséges jogalkotási és igazgatási intézkedéseket, hogy lehetővé tegye a kereskedelem működését e bekezdés a) pontjának rendelkezései alapján.

Regionalizáció / zónákba sorolás, károsítómentes területek és védett övezetek elismerése

3. A Felek elismerik a regionalizációnak és a károsítómentes területeknek az 1997. évi Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben (IPPC) és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványaiban (ISPM-ek) meghatározottak szerinti, valamint a védett körzeteknek a 2000/29/EK irányelvnek megfelelő fogalmát, és megállapodnak abban, hogy a köztük fennálló kereskedelem tekintetében azokat alkalmazzák.

4. A Felek megállapodnak abban, hogy az e megállapodás V-A. mellékletében felsorolt állat- és halbetegségek, valamint az e megállapodás V-B. mellékletében felsorolt károsítók tekintetében a regionalizációról szóló határozataikat az e megállapodás VI. mellékletének A. és B. részében szereplő rendelkezéseknek megfelelően hozzák meg.

5. Az állatbetegségek tekintetében e megállapodás 58. cikke rendelkezéseinek megfelelően az exportáló Fél, amely a regionalizációról szóló határozat elismerését kéri az importáló Féltől, intézkedéseiről értesítést ad, azok teljes magyarázatával és a megállapításait és döntéseit alátámasztó adatokkal együtt. E megállapodás 59. cikkének sérelme nélkül, és amennyiben az importáló Fél nem emel határozott kifogást, és nem kér alátámasztó vagy kiegészítő információt, illetve konzultációt és/vagy vizsgálatot az értesítés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül, az értesítés szerinti, regionalizációról szóló határozatot elfogadottnak tekintik.

Az e bekezdés első albekezdésében említett konzultációkra e megállapodás 59. cikke (3) bekezdésének megfelelően kerül sor. Az importáló Fél a kiegészítő információt annak kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül értékeli. Az e bekezdés első albekezdésében említett vizsgálatot az e megállapodás 62. cikkének megfelelően és a vizsgálatra vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 25 munkanapon belül hajtják végre.

6. A károsítókat illetően minden egyes Fél gondoskodik arról, hogy a növények, növényi termékek és más objektumok kereskedelmekor adott esetben figyelembe vegye a másik Fél által védett övezetként vagy károsítómentes területként elismert térség helyzetét. Amennyiben bármely Fél károsítómentes területének a másik Fél általi elismerését kéri, intézkedéseiről értesíti a másik Felet, és annak kérésére teljes körű magyarázattal, valamint a károsítómentes terület létrehozását és fenntartását alátámasztó adatokkal szolgál, a megfelelő FAO- vagy IPPC-szabványok – köztük ISPM-ek – útmutatása szerint. E megállapodás 64. cikkének sérelme nélkül, és amennyiben valamely Fél nem emel kifejezetten kifogást és nem kér alátámasztó vagy kiegészítő információt, illetve konzultációt és/vagy vizsgálatot az értesítés kézhezvételétől számított három hónapon belül, az értesítés szerinti, károsítómentes területek regionalizációjáról szóló határozatot elfogadottnak tekintik.

Az e bekezdés első albekezdésében említett konzultációkra e megállapodás 59. cikke (3) bekezdésének megfelelően kerül sor. Az importáló Fél a kiegészítő információt annak kézhezvételétől számított három hónapon belül értékeli. Az e bekezdés első albekezdésében említett vizsgálatot az e megállapodás 62. cikkének megfelelően és a vizsgálatra vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 12 hónapon belül hajtják végre, figyelembe véve a károsító biológiai sajátosságait és az érintett terményt.

7. A (4)–(6) bekezdésben leírt eljárások lezárását követően és az e megállapodás 64. cikkének sérelme nélkül a Felek indokolatlan késedelem nélkül meghozzák az ilyen alapon folytatott kereskedelemhez szükséges jogalkotási és igazgatási intézkedéseket.

Területi egységekre osztás

8. A Felek további egyeztetéseket folytathatnak a területi egységekre osztás kérdéséről.

57. Cikk

Az egyenértékűség elismerése

1. Egyenértékűség az alábbiakkal összefüggésben ismerhető el:

a) egyéni intézkedés;

b) intézkedések csoportja; vagy

c) egy ágazatra, alágazatra, árucikkekre vagy árucikkek csoportjára érvényes rendszer.

2. Az egyenértékűség elismerése tekintetében a Felek az e cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárást követik. Ezen eljárás során az exportáló Fél objektívan igazolja az egyenértékűséget, az importáló Fél pedig objektív értékelésnek veti alá a kérelmet. Ez az értékelés magában foglalhat vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket is.

3. Amennyiben az exportáló Fél kéri az e cikk (1) bekezdése szerinti egyenértékűség elismerését, a Felek haladéktalanul, de legkésőbb három hónappal a kérelem importáló Fél általi kézhezvételét követően kezdeményezik a konzultációs eljárást, amely az e megállapodás VIII. mellékletében meghatározott lépéseket tartalmazza. Ha az exportáló Fél többszörös kérelmet nyújtott be, a Felek – az importáló Fél kérésére – az e megállapodás 65. cikkében említett SPS-albizottság keretében menetrendben állapodnak meg, amely szerint kezdeményezik és végrehajtják az e bekezdésben említett eljárást.

4. Grúzia értesíti az Uniót, amint a jelen cikk (1) bekezdésében említett intézkedés, intézkedéscsoport vagy rendszer tekintetében megvalósult a közelítés, az e megállapodás 55. cikke (3) bekezdésében szereplő figyelemmel kísérés eredményeképpen. Ez a tény szolgál Grúziának az e cikk (3) bekezdésében említett egyenértékűség elismerésére irányuló kérelme alapjául.

5. Más értelmű megállapodás hiányában az importáló Fél az exportáló Féltől kézhez kapott kérelemtől számított 360 napon belül lezárja az e cikk (3) bekezdésében szereplő egyenértékűség elismerésére irányuló eljárást, valamint az egyenértékűséget igazoló dossziét. Szezonális termények esetén ez a határidő meghosszabbítható, ha az értékelés új határideje igazolható azzal, hogy így a termény megfelelő növekedési szakaszban ellenőrizhető.

6. Az importáló Fél a növények, növényi termékek és más tárgyak egyenértékűségét a vonatkozó ISPM-eknek megfelelően határozza meg.

7. Az importáló Fél visszavonhatja vagy felfüggesztheti az egyenértékűséget, amennyiben a Felek egyike módosítja az egyenértékűséget érintő valamely intézkedést, feltéve, hogy a következő eljárást követi:

a) e megállapodás 58. cikke (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően az exportáló Fél tájékoztatja az importáló Felet egyrészt azoknak az intézkedéseinek a módosítására vonatkozó javaslatokról, amelyek egyenértékűségét elismerték, másrészt pedig arról, hogy a javasolt intézkedések valószínűleg milyen hatást gyakorolnak az elismert egyenértékűségre. Az információ kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül az importáló Fél tájékoztatja az exportáló Felet arról, hogy a javasolt intézkedések alapján továbbra is elismeri-e az egyenértékűséget;

b) e megállapodás 58. cikke (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően az importáló Fél haladéktalanul tájékoztatja az exportáló Felet egyrészt azoknak az intézkedéseinek a módosítására vonatkozó javaslatokról, amelyeken az intézkedések egyenértékűségének elismerése alapult, másrészt pedig a javasolt intézkedések valószínű hatásáról az elismert egyenértékűségre. Amennyiben az importáló Fél a továbbiakban nem ismeri el az egyenértékűséget, a Felek a javasolt intézkedések alapján megállapodhatnak az e cikk (3) bekezdésében említett eljárás újbóli kezdeményezésének feltételeiről.

8. Az egyenértékűség elismerése, felfüggesztése vagy visszavonása kizárólag az importáló Fél részéről történhet az igazgatási és jogszabályi keretével összhangban. Az említett Fél átadja az exportáló Félnek az e cikk szerinti megállapításainak és döntéseinek teljes írásos magyarázatát és az azokhoz felhasznált alátámasztó adatokat. Az egyenértékűség el nem ismerése, visszavonása vagy felfüggesztése esetében az importáló Fél jelzi az exportáló Félnek azokat a kívánt feltételeket, amelyek alapján a (3) bekezdésben említett eljárás újból kezdeményezhető.

9. E megállapodás 64. cikkének sérelme nélkül az importáló Fél nem vonhatja vissza vagy nem függesztheti fel az egyenértékűséget a Felek javasolt új intézkedéseinek hatálybalépése előtt.

10. Abban az esetben, ha az importáló Fél az e megállapodás VIII. mellékletében megállapított konzultációs eljárás alapján hivatalosan elismerte az egyenértékűséget, az SPS-albizottság az e megállapodás 65. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően kinyilvánítja az egyenértékűség elismerését a két Fél közötti kereskedelemben. E határozat rendelkezhet a határokon való fizikai ellenőrzések csökkentéséről, a bizonyítványok egyszerűsítéséről és adott esetben a létesítmények előzetes jegyzékbevételi eljárásairól is.

Az elismert egyenértékűségi státuszt e megállapodás XII. mellékletének is tartalmaznia kell.

58. Cikk

Átláthatóság és információcsere

1. E megállapodás 59. cikkének sérelme nélkül a Felek együttműködnek annak érdekében, hogy kölcsönösen megismerjék a másik Fél e megállapodás IV. mellékletében felsorolt intézkedések alkalmazásával megbízott hivatalos ellenőrzési struktúráit és mechanizmusait, valamint javítsák e struktúrák és mechanizmusok teljesítményét. Ez többek között úgy érhető el, hogy a nemzetközi ellenőrzésekről szóló jelentéseket nyilvánossá teszik, és a Felek megosztják egymással ezen ellenőrzések eredményeit vagy adott esetben más, vonatkozó információkat.

2. A jogszabályoknak az e megállapodás 55. cikkében említett közelítése vagy az e megállapodás 57. cikkében említett egyenértékűség elismerése keretében a Felek folyamatosan tájékoztatják egymást az érintett területeken elfogadott jogszabályi vagy más eljárásbeli módosításokról.

3. Ezzel összefüggésben az Unió kellő időben tájékoztatja Grúziát az uniós jogszabályok módosításairól, ezáltal lehetővé téve Grúzia számára, hogy saját jogszabályainak módosítását ennek megfelelően mérlegelhesse.

Megfelelő együttműködési szintet kell elérni annak érdekében, hogy könnyebb legyen a jogalkotási dokumentumok átadása a Felek kérésére.

E célból mindegyik Fél értesíti a másik Felet kapcsolattartó pontjairól. A Felek továbbá értesítik egymást a kapcsolattartó pontok változásairól is.

59. Cikk

Értesítés, konzultáció és a kommunikáció megkönnyítése

1. Mindegyik Fél két munkanapon belül írásban értesíti a másik Felet minden súlyos vagy jelentős, emberi, állati vagy növényi egészséget érintő kockázat bekövetkeztéről, beleértve bármely élelmiszer-ellenőrzési vészhelyzetet, illetve olyan helyzeteket, amikor súlyos egészségügyi hatások jól meghatározható kockázata kapcsolódik az állati vagy növényi termékek fogyasztásához, különösen a következőkkel összefüggésben:

a) az e megállapodás 56. cikkében említett, regionalizálásról szóló határozatot érintő bármely intézkedés;

b) az e megállapodás V-A. mellékletében felsorolt állatbetegségek, illetve az e megállapodás V-B. mellékletében szereplő jegyzékben található, szabályozás tárgyát képező károsítók jelenléte vagy kialakulása;

c) járványtani szempontból fontos megállapítások vagy fontos kapcsolódó kockázatok az e megállapodás V-A. és V-B. mellékletében nem szereplő, illetve új állatbetegségek és károsítók tekintetében; valamint

d) az állatbetegségek vagy károsítók ellenőrzésére vagy felszámolására vagy a köz- illetve növényegészség védelmére hozott vonatkozó intézkedéseik alapkövetelményein túlmutató kiegészítő intézkedések, valamint a járványmegelőzési politika minden változása, beleértve az oltási politikát.

2. Az értesítéseket az e megállapodás 58. cikkének (1) bekezdésében említett kapcsolattartó pontokhoz kell írásban eljuttatni.

Az írásos értesítés postai úton, faxon vagy e-mailen történő értesítést jelent.

3. Amennyiben egy Félnek komoly aggályai merülnek fel valamely, emberi, állati vagy növényi egészséget érintő kockázattal kapcsolatban, kérésére a lehető leghamarabb, de minden esetben a kéréstől számított 15 munkanapon belül konzultációt hívnak össze a helyzettel kapcsolatban. Ilyen helyzetekben mindegyik Fél törekszik arra, hogy minden szükséges információt átadjon, amellyel a kereskedelmi zavarokat elkerülhetik, és olyan, kölcsönösen elfogadható megoldást találhatnak, amely összhangban áll a emberi, állati vagy növényi egészség védelmével.

4. Bármely Fél kérésére az állatjóléttel kapcsolatos konzultációkra a lehető leghamarabb, de mindenképpen az értesítés időpontjától számított 20 munkanapon belül sort kell keríteni. Ilyen helyzetekben a Felek törekednek arra, hogy valamennyi kért információt rendelkezésre bocsássák.

5. Bármely Fél kérésére az e cikk (3) és (4) bekezdésében említett konzultációt videó- vagy telefonkonferencia keretében tartják meg. A kérelmező Fél gondoskodik a konzultáció jegyzőkönyvének elkészítéséről, amelyet a Felek hivatalosan jóváhagynak. E jóváhagyás céljából az e megállapodás 58. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazandók.

6. Az állat-egészségügyi és növény-egészségügyi vészhelyzetekre vonatkozó riasztási rendszer és gyors információs rendszer kölcsönös alkalmazása csak egy későbbi szakaszban indul, miután Grúzia e téren végrehajtja a szükséges jogszabályokat, és megteremti a megfelelő helyszíni működésükhöz szükséges feltételeket.

60. Cikk

Kereskedelmi feltételek

1. Importfeltételek az egyenértékűség elismerését megelőzően:

a) A Felek megállapodnak abban, hogy az e megállapodás IV-A. és IV-C. mellékletének (2) és (3) bekezdésében szereplő árucikkek importját feltételekhez kötik az egyenértékűség elismerését megelőzően. Az e megállapodás 56. cikkével összhangban hozott intézkedések sérelme nélkül az importáló Fél importfeltételei az exportáló Fél teljes területére alkalmazandók. E megállapodás hatálybalépésétől és az 58. cikke rendelkezéseinek megfelelően az importáló Fél tájékoztatja az exportáló Felet az e megállapodás IV-A. és IV-C. mellékletében említett árukra vonatkozó állat- és növény-egészségügyi importkövetelményeiről. Ez az információ tartalmazza, adott esetben, az importáló Fél által előírt hivatalos bizonyítványok, nyilatkozatok vagy kereskedelmi dokumentumok mintáját; valamint

b) i. Az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett feltételek módosítása vagy javasolt módosítása az SPS-megállapodás vonatkozó értesítési eljárásainak megfelelően történik; ii. E megállapodás 64. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett módosított feltételek hatálybalépési időpontjának meghatározásakor az importáló Fél figyelembe veszi a Felek közötti szállítási időt; valamint iii. Amennyiben az importáló Fél nem teljesíti az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában szereplő értesítési előírásokat, a módosított importfeltételek hatálybalépését követő 30 napig továbbra is köteles elfogadni a korábban alkalmazott feltételekre vonatkozó bizonyítványt vagy tanúsítványt.

2. Importfeltételek az egyenértékűség elismerését követően:

a) E megállapodás 57. cikke (10) bekezdésében szereplő egyenértékűség elismeréséről szóló határozat időpontját követő 90 napon belül a Felek megteszik az egyenértékűség elismerésének végrehajtásához szükséges jogszabályi és igazgatási intézkedéseket annak érdekében, hogy ennek alapján lehetővé váljon az e megállapodás IV-A. és IV-C. mellékletének (2) és (3) bekezdésében említett áruk Felek közötti kereskedelme. Ezen áruk vonatkozásában az importáló Fél által előírt hivatalos bizonyítvány vagy hivatalos okmány mintája felváltható az e megállapodás X.B. mellékletének előírásai szerint kiállított bizonyítvánnyal;

b) Olyan ágazatok vagy alágazatok árui esetében, amelyekre nem ismerték el az összes intézkedést egyenértékűként, a kereskedelem az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett feltételek betartása alapján folyik tovább. Az exportáló Fél kérésére e cikk (5) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.

3. E megállapodás hatálybalépésétől kezdődően az e megállapodás IV-A. és IV-C. mellékletének (2) bekezdésében említett áruk Felek közötti kereskedelme nincs importengedélyhez kötve.

4. Az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett áruk kereskedelmét érintő feltételek tekintetében az exportáló Fél kérésére a Felek az e megállapodás 65. cikke rendelkezéseinek megfelelően konzultációkat kezdenek az SPS-albizottságban annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak az importáló Fél alternatív vagy kiegészítő importfeltételeit illetően. Ezek az alternatív vagy kiegészítő importfeltételek – adott esetben – alapulhatnak az exportáló Félnek az importáló Fél által egyenértékűnek elismert intézkedésein. Megegyezés esetén az importáló Fél 90 napon belül meghozza az ahhoz szükséges jogszabályi és/vagy igazgatási intézkedéseket, hogy az import a megállapított feltételek alapján megtörténhessen.

5. Létesítmények jegyzéke, ideiglenes jóváhagyás

a) E megállapodás IV-A. mellékletének 2. részében említett állati termékek importja esetében az exportáló Fél megfelelő garanciákkal kísért kérésére az importáló Fél ideiglenesen, az egyes létesítmények előzetes vizsgálata nélkül jóváhagyja az e megállapodás VII. mellékletének 2. pontjában említett, az exportáló Fél területén található feldolgozó létesítményeket. A jóváhagyásnak összhangban kell állnia az e megállapodás VII. mellékletében meghatározott feltételekkel és rendelkezésekkel. Az importáló Fél – kivéve, ha kiegészítő információkat kérnek – meghozza a szükséges jogszabályi és/vagy igazgatási intézkedéseket annak érdekében, hogy ezek alapján a kérelemnek és a megfelelő garanciáknak az importáló Fél általi kézhezvételét követő 30 munkanapon belül sor kerülhessen az importra. A létesítmények előzetes jegyzékét e megállapodás VII. melléklete rendelkezéseinek megfelelően hagyják jóvá.

b) Az e cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett állati termékek importja esetében az exportáló Fél tájékoztatja az importáló Felet azoknak a létesítményeknek a jegyzékéről, amelyek megfelelnek az importáló Fél követelményeinek.

6. Az egyik Fél kérésére a másik Fél a rendelkezésre bocsátja az e cikk szerinti megállapításait és döntéseit megalapozó szükséges magyarázatot és az azokat alátámasztó adatokat.

61. Cikk

A tanúsítási eljárás

1. A tanúsítási eljárások, valamint tanúsítványok és hivatalos dokumentumok kibocsátásának céljaira a Felek megállapodnak az e megállapodás X. mellékletében foglalt elvek alkalmazásában.

2. Az e megállapodás 65. cikkében említett SPS-albizottság megállapodhat a bizonyítványok elektronikus úton történő tanúsítása, visszavonása vagy helyettesítése esetében követendő szabályokról.

3. A jogszabályoknak az e megállapodás 55. cikkében említett közelítése keretében a Felek adott esetben közös bizonyítványmintákban állapodnak meg.

62. Cikk

Ellenőrzés

1. Az e fejezet rendelkezéseinek hatékony végrehajtása iránti bizalom fenntartása érdekében mindegyik Fél jogosult arra, hogy:

a) ellenőrzést hajtson végre a másik Fél hatóságainak felügyeleti és tanúsítási rendszerét vagy annak egy részét, és/vagy adott esetben más intézkedéseket illetően, a vonatkozó nemzetközi szabványokkal, valamint a Codex Alimentarius, az OIE és az IPPC iránymutatásaival és ajánlásaival összhangban;

b) tájékoztatást kapjon a másik Féltől annak ellenőrzési rendszeréről, valamint az e rendszer keretében végrehajtott ellenőrzések eredményeiről, a Feleknél alkalmazandó, bizalmas kezelésre vonatkozó rendelkezések tiszteletben tartása mellett.

2. Az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ellenőrzések eredményeit bármelyik Fél megoszthatja harmadik felekkel, és az eredményeket nyilvánosan elérhetővé teheti, amennyiben az adott Fél rendelkezései ezt előírják. A Felek esetében alkalmazandó, bizalmas kezelésre vonatkozó előírásokat az eredmények megosztásakor és/vagy közzétételekor adott esetben tiszteletben kell tartani.

3. Amennyiben az importáló Fél úgy dönt, hogy vizsgálati látogatást tesz az exportáló Félnél, az importáló Fél a vizsgálati látogatásról legalább 60 munkanappal annak időpontja előtt értesíti az exportáló Felet, kivéve a sürgős eseteket, illetve, ha a Felek eltérően állapodnak meg. Az ilyen látogatások bármilyen módosítása kizárólag a Felek jóváhagyásával történhet.

4. A másik Fél illetékes hatóságainak felügyeleti és tanúsítási rendszerére vagy annak egy részére, és/vagy adott esetben más intézkedésekre irányuló ellenőrzés költségeit az ellenőrzést vagy vizsgálatot végrehajtó Fél viseli.

5. Az ellenőrzésekről szóló írásos közlemény tervezetét az ellenőrzés lezárultát követő 60 munkanapon belül továbbítják az exportáló Fél részére. Az exportáló Félnek 45 munkanap áll rendelkezésére az írásos közleménytervezet észrevételezéséhez. Az exportáló Fél észrevételeit csatolják a zárójelentéshez, és adott esetben bele is foglalják abba. Mindazonáltal amennyiben a vizsgálat súlyos emberi, állat- vagy növény-egészséget érintő kockázatot tárt fel, az exportáló Felet a lehető leghamarabb, de minden esetben a vizsgálat végrehajtását követő 10 munkanapon belül tájékoztatják.

6. Az egyértelműség kedvéért az ellenőrzés hozzájáru