02016O0034 — HU — 31.12.2019 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/2249 IRÁNYMUTATÁSA (2016. november 3.) a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és pénzügyi beszámoló jogi keretéről (EKB/2016/34) (átdolgozás) (HL L 347, 2016.12.20., 37. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/2249 IRÁNYMUTATÁSA

(2016. november 3.)

a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és pénzügyi beszámoló jogi keretéről (EKB/2016/34)

(átdolgozás)







I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

(1) Ezen iránymutatás alkalmazásában:

a) „NKB” : olyan tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro;

b) „az eurorendszer számviteli és pénzügyi beszámolási céljai” : azon célok, amelyeket követve az EKB a KBER Alapokmányának 15. és 26. cikkével összhangban elkészíti az I. mellékletben felsorolt pénzügyi kimutatásokat;

c) „jelentést készítő jogi személy” : az EKB vagy egy NKB;

d) „negyedévi átértékelés napja” : a negyedév utolsó naptári napja;

e) „a készpénzcsere éve” : az attól a naptól számított 12 hónapos időszak, amelytől kezdve az eurobankjegyek és -érmék törvényes fizetőeszközzé válnak egy olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro;

f) „bankjegyelosztási kulcs” : az EKB összes eurobankjegy-kibocsátásból való részesedésének figyelembevételéből és a tőkejegyzési kulcsnak az NKB-k ilyen összkibocsátásban fennálló részesedésére történő alkalmazásából eredő százalékarány, az EKB/2010/29 európai központi banki határozat ( 1 ) szerint;

g) „összevonás (konszolidáció)” : az a számviteli folyamat, amelynek során több különálló jogi személy pénzügyi adatait olyan módon összesítik, mintha egyetlen jogi személyről lenne szó;

h) „hitelintézet” : a) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 2 ) 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóság felügyelete alatt áll; vagy b) a Szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett más olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű ellenőrzés alatt áll.

(2) Az ebben az iránymutatásban használt további szakkifejezések meghatározását a II. melléklet tartalmazza.

2. cikk

Hatály

(1) Ezt az iránymutatást az EKB-ra és az NKB-kra kell alkalmazni az eurorendszer számviteli és pénzügyi beszámolási céljai érdekében.

(2) Ezen iránymutatás hatálya az eurorendszernek a KBER Alapokmánya által meghatározott számviteli és pénzügyi beszámolási céljaira korlátozódik. Ebből következően nem alkalmazandó az NKB-k nemzeti jelentéseire és számvitelére. Az eurorendszer és a nemzeti rendszerek közötti összhang és összehasonlíthatóság érdekében azonban ajánlott, hogy az NKB-k a lehető legnagyobb mértékben kövessék az ezen iránymutatásban megállapított szabályokat nemzeti jelentéseikben és számviteli rendszerükben.

3. cikk

Minőségi jellemzők

A következő minőségi jellemzők alkalmazandók:

(1) gazdasági valódiság és átláthatóság: a számviteli módszereknek és a pénzügyi beszámolásnak a valós gazdasági helyzetet kell tükrözniük, átláthatónak kell lenniük, és meg kell felelniük az érthetőség, a relevancia, a megbízhatóság és az összehasonlíthatóság minőségi jellemzőinek. Az egyes ügyleteket azok tartalmának és a gazdasági valóságnak megfelelően kell elszámolni, és nem csupán jogi formájuk szem előtt tartásával;

(2) prudens működés: az eszközök és források értékelését, valamint a bevételek elszámolását prudens módon kell elvégezni. Ezen iránymutatás alkalmazásában ez azt jelenti, hogy a nem realizált nyereség nem számolható el bevételként az eredménykimutatásban, hanem közvetlenül egy átértékelési számlán kell nyilvántartani, és a nem realizált veszteséget év végén át kell vezetni az eredménykimutatásba, ha meghaladja a megfelelő átértékelési számlán előzőleg feltüntetett átértékelési nyereséget. Rejtett tartalékok vagy a tételek szándékosan téves beállítása a mérlegben és az eredménykimutatásban a prudens működés elvével összeegyeztethetetlen;

(3) lényegesség: a számviteli szabályoktól való eltérések, az egyes NKB-k és az EKB eredménykimutatására kiható eltéréseket is beleértve, csak abban az esetben engedhetők meg, ha azok általános összefüggésben és a jelentést készítő jogi személy pénzügyi elszámolásának kellő mérlegelése alapján nem minősülnek lényegesnek;

(4) következetesség és összehasonlíthatóság: a mérleg értékelésére és a bevételek elszámolására vonatkozó követelményeket következetesen, az egységesség és a folytonosság elvének megfelelően kell alkalmazni az eurorendszeren belül annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi kimutatások adatai összehasonlíthatóak legyenek.

4. cikk

Számviteli alapelvek

Az alkalmazandó számviteli alapelvek a következők:

(1) a vállalkozás folyamatosságának elve: az elszámolásokat a vállalkozás folyamatosságának elve alapján kell végezni;

(2) az időbeli elhatárolás elve: a bevételeket és a kiadásokat abban a számviteli időszakban kell elszámolni, amelynek során azokra szert tettek, illetve azok felmerültek, és nem a kézhezvétel vagy a kifizetés időpontja szerint;

(3) mérlegfordulónapot követő események: az eszközöket és forrásokat korrigálni kell az éves mérleg fordulónapja és a pénzügyi kimutatások megfelelő testületek általi jóváhagyásának napja között bekövetkező gazdasági események hatásaival, amennyiben azok kihatnak az eszközök és források mérlegfordulónap szerinti állapotára. Nem szükséges az eszközök és források kiigazítása, ha a mérleg fordulónapja után bekövetkező események nem hatnak ki az eszközök és források mérlegfordulónap szerinti állapotára, azonban közölni kell minden olyan lényeges eseményt, amelynek nem közlése befolyásolhatná a pénzügyi kimutatások felhasználóit a megfelelő értékelésben és döntéshozatalban.

5. cikk

A közgazdasági szempontú és az elszámolásközpontú megközelítés

(1) A közgazdasági szempontú megközelítést kell követni a devizaügyletek, a devizában denominált pénzügyi instrumentumok és a kapcsolt időbeli elhatárolások nyilvántartásához. E megközelítés két különböző technikával követhető:

a) „hagyományos megközelítés” a III. és IV. fejezetben, valamint a III. mellékletben megállapítottak szerint; és

b) „alternatív megközelítés” a III. mellékletben megállapítottak szerint.

(2) Az értékpapírügyletek – beleértve a külföldi fizetőeszközben denominált, tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokkal végzett ügyleteket is – nyilvántartása továbbra is végezhető az elszámolásközpontú megközelítés szerint. A megfelelő felhalmozott kamatot – az ázsiót és a diszázsiót is ideértve – naponta kell kimutatni az azonnali elszámolás napjától kezdődően.

(3) Az NKB-k a közgazdasági szempontú vagy elszámolásközpontú megközelítést is követhetik bármely egyedi euróban denominált ügylet, pénzügyi instrumentum vagy kapcsolt időbeli elhatárolás nyilvántartásához.

▼M1

(4) A negyedév végi és az év végi számviteli módosítások, valamint az „Egyéb eszközök” és az „Egyéb források” között szereplő tételek kivételével az eurorendszer pénzügyi beszámolási céljaira készített napi pénzügyi jelentés részeként közölt összegek csak a mérlegtételekkel kapcsolatos pénzmozgásokat tükrözik. Negyedév végén és év végén az értékpapírok könyv szerinti értékének az amortizációt és az indexált kötvényeken keletkező indexálási összeget is tartalmaznia kell.

▼B

6. cikk

Az eszközök és források kimutatása

A jelentést készítő jogi személy mérlegében csak abban az esetben kell kimutatni valamely pénzügyi vagy egyéb eszközt, illetve forrást, amennyiben valamennyi következő feltétel teljesül:

(1) valószínű, hogy az eszközhöz vagy forráshoz kapcsolódó jövőbeni gazdasági haszon befolyik a jelentést készítő jogi személyhez, illetve kiadásra kerül onnan;

(2) lényegében az eszközhöz vagy forráshoz kapcsolódó összes kockázat és előny a jelentést készítő jogi személyt illeti;

(3) az eszköz költsége vagy a jelentést készítő jogi személy számára képviselt értéke, illetve a kötelezettség mértéke megbízhatóan mérhető.







II. FEJEZET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

7. cikk

A mérleg tartalma

Az EKB és az NKB-k által az eurorendszer pénzügyi beszámolási céljaira készített mérleg összetétele a IV. mellékletben közölt struktúrára épül.

▼M1

8. cikk

A pénzügyi kockázatra vonatkozó céltartalék

Az NKB-k tevékenységei jellegének megfelelő figyelembevételével az NKB-k a mérlegükben céltartalékot képezhetnek a pénzügyi kockázatra. Az NKB a kockázati kitettségére vonatkozó indokolt becslés alapján határoz a céltartalék nagyságáról és felhasználásáról.

▼B

9. cikk

A mérlegtételek értékelésének szabályai

(1) A mérlegtételek értékeléséhez az aktuális piaci árfolyamokat és árakat kell használni, amennyiben a IV. melléklet másként nem rendelkezik.

(2) Az arany, a devizaeszközök, az értékpapírok (a lejáratig tartottként besorolt értékpapírok, a nem forgalomképes értékpapírok és a monetáris politikai célokból tartott, amortizált bekerülési értéken elszámolt értékpapírok kivételével), valamint a pénzügyi instrumentumok (mérlegtételként, illetve mérlegen kívüli tételként történő) átértékelése a negyedévi átértékelés napjával történik a piaci középárfolyamok és középárak szerint. Ez nem zárja ki, hogy a jelentést készítő jogi személyek belső célokra gyakrabban is átértékeljék portfóliójukat, feltéve, hogy a negyedév során mérlegükben a tételeket kizárólag ügyleti értéken jelentik be.

(3) Az arany esetében nincs megkülönböztetés az ár és devizaárfolyam szerinti átértékelési különbözetek között, hanem egyetlen átértékelési különbözetet kell elszámolni az arany meghatározott egységnyi tömegének euróban kifejezett árfolyama alapján, a negyedévi átértékelés napján érvényes euro/USD átváltási árfolyam szerint. Devizaügyletek esetében az átértékelést devizanemenként végzik mind a mérlegben kimutatott, mind a mérlegen kívüli ügyletek esetében. E cikk alkalmazásában a különleges lehívási jogok (SDR-ek) állományait, az SDR kosár alapjául szolgáló, kijelölt egyedi devizaállományokat is beleértve, egyetlen állományként kell kezelni. Az értékpapírok átértékelése kódonként, azaz nemzetközi értékpapír-azonosító szám/típus szerint történik, míg a beágyazott opciók az értékelés céljára nem kerülnek elkülönítésre. A monetáris politikai célokból tartott, illetve az „Egyéb pénzügyi eszközök” vagy a „Vegyes tételek” mérlegtételben feltüntetett értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni.

(4) Az év végi eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség kivételével az átértékelési tételeket vissza kell vezetni a következő negyedév végén; a negyedév során az egyes ügyleteket ügyleti áron, illetve árfolyamon kell jelenteni.

(5) A monetáris politikai célokból tartott forgalomképes értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni, és monetáris politikai megfontolásoktól függően vagy piaci áron, vagy amortizált bekerülési értéken (az értékvesztésre tekintettel) kell értékelni.

(6) A lejáratig tartottként besorolt értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni, és azokat amortizált bekerülési értéken (az értékvesztésre tekintettel) kell értékelni. Ugyanígy kell kezelni a nem forgalomképes értékpapírokat. A lejáratig tartottként besorolt értékpapírok lejáratuk előtt értékesíthetők az alábbiak bármelyikének bekövetkezése esetén:

a) amennyiben az értékesített mennyiség nem jelentős a lejáratig tartott értékpapírok portfóliójának teljes nagyságához képest;

b) amennyiben az értékpapírokat a lejárati időpont előtti egy hónap alatt értékesítik;

c) különleges körülmények esetén, mint például a kibocsátó hitelképességének jelentős romlása.

10. cikk

Penziós ügyletek

(1) A repomegállapodás alapján végrehajtott penziós ügyletet biztosítékkal fedezett fogadott betétként kell nyilvántartani a mérleg forrásoldalán, míg a biztosítékul adott tétel a mérleg eszközoldalán marad. A repomegállapodás alapján visszavásárolandó eladott értékpapírt úgy kell kezelni a visszavásárlásra kötelezett, jelentést készítő jogi személy elszámolásában, mintha az adott eszköz továbbra is azon portfólió részét képezné, amelyből eladták.

(2) A fordított repomegállapodás alapján végrehajtott penziós ügyletet biztosítékkal fedezett kihelyezett hitelként, a kölcsön összegében kell nyilvántartani a mérleg eszközoldalán. A fordított repomegállapodás keretében szerzett értékpapír nem értékelhető át, és az abból keletkező nyereség vagy veszteség nem vezethető át a pénzeszközt kölcsönadó, jelentést készítő jogi személy eredménykimutatásába.

(3) Értékpapírkölcsön-ügylet esetén az értékpapír az átadó fél mérlegében marad. Az olyan értékpapírkölcsön-ügyleteket, amelyek esetén a fedezetet készpénz formájában nyújtják, a visszavásárlási műveletek esetében előírtakkal azonos módon kell elszámolni. Az olyan értékpapírkölcsön-ügyleteket, amelyek esetén a fedezetet értékpapírok formájában nyújtják, csak akkor kell a mérlegben rögzíteni, amennyiben:

a) az elszámolási folyamat részeként készpénz cseréjére kerül sor; és

b) a készpénz a kölcsönadó vagy a kölcsönvevő fél egy számláján marad.

Az átvevő félnek az értékpapírt a források között mint értékpapír-visszavásárlási kötelezettséget kell szerepeltetnie a mérlegben, amennyiben azt időközben eladta.

(4) A biztosítékkal fedezett aranyügyleteket visszavásárlási megállapodásként kell kezelni. Az ilyen biztosítékkal fedezett ügylettel kapcsolatos aranyforgalmat nem kell nyilvántartani a pénzügyi kimutatásokban, és az ügylet azonnali és határidős árfolyama közötti különbözetet az időbeli elhatárolás elve alapján kell kezelni.

(5) Az automatizált értékpapírkölcsön-program keretében végrehajtott penziós ügyletet (az értékpapírkölcsön-ügyletet is beleértve) legalább a tárgyidőszak végén rögzíteni kell a mérlegben, amennyiben a biztosíték szolgáltatására az érintett NKB vagy az EKB valamely számlájára elhelyezett készpénzben kerül sor, és ezt a készpénzt még nem fektették be.

▼M1

11. cikk

Forgalomképes törzsrészvények

(1) Ez a cikk a forgalomképes törzsrészvények esetében alkalmazandó, akár közvetlenül egy jelentést készítő jogi személy, akár annak ügynöke hajtja végre az ügyletet, kivéve a részesedésekkel, leányvállalatokba történő befektetésekkel vagy jelentős érdekeltségekkel kapcsolatos tevékenységeket.

(2) A külföldi fizetőeszközben denominált és az „Egyéb eszközök” között nyilvántartott forgalomképes törzsrészvények nem képezik a teljes devizapozíció részét, hanem egy külön devizaállomány részét alkotják. A kapcsolt devizanyereség és -veszteség kiszámítása történhet a nettó átlagköltség módszerével vagy az átlagköltség módszerével.

(3) A forgalomképes törzsrészvények átértékelését a 9. cikk (3) bekezdésével összhangban kell végezni. A különböző törzsrészvények között nem megengedett a nettó elszámolás.

(4) Az egyes ügyleteket ügyleti áron kell a mérlegben nyilvántartani.

(5) Az ügynöki jutalékot vagy ügyleti költségként az eszköz költségének részeként, vagy pedig az eredménykimutatásban ráfordításként kell nyilvántartani.

(6) A megvásárolt osztalék összegét a forgalomképes törzsrészvények költsége tartalmazza. Attól a naptól, amelyet követően az osztalék joga nem száll át automatikusan az eladóról a vevőre, a megvásárolt osztalék összege külön tételként kezelhető, amíg az osztalékot ki nem fizetik.

(7) Az esedékes, de még ki nem fizetett osztalékot az időszak végén nem kell elhatárolni, mivel az már tükröződik a törzsrészvények piaci árában, az osztalékvesztési nappal jegyzett részvények kivételével.

(8) A részvényesi opciót a kibocsátást követően külön eszközként kell kezelni. Az akvizíciós költség kiszámítása a részvény korábbi átlagköltsége, az új kötési árfolyam, valamint a régi és új részvények közötti arány alapján történik. Más módszer szerint a jogosultság ára a jogosultság piaci értékén, a részesedési jog múltbeli átlagköltségén, valamint a részesedési jog opciós jegyzés előtti piaci árán alapul.

▼M1

11a. cikk

Forgalomképes befektetési alapok

(1) Ez a cikk a következő kritériumoknak megfelelő, forgalomképes befektetési alapokra vonatkozik:

a) azokat kizárólag befektetési célokra szerzik meg, a mindennapi vételi és eladási döntésekre való befolyás nélkül;

b) az alap befektetési stratégiáját és megbízatását előre meghatározták, és minden feltételt szerződésben rögzítettek;

c) a befektetés teljesítményét egyetlen befektetésként fogják értékelni, az alap befektetési stratégiájával összhangban;

d) az alap külön jogalany, jogi formájától függetlenül, és azt függetlenül kezelik, a napi befektetési döntéseket is ideértve. Az a)–d) pontban szerinti kritériumok fenntartásával e cikk alkalmazható lehet a hosszú távú munkavállalói juttatási alapokra is, kivéve, ha más számviteli szabályozást kell alkalmazni. Az a)–c) pontban szerinti kritériumok fenntartásával és a 3. cikk (1) bekezdésében rögzített minőségi jellemzőkkel összhangban e cikk alkalmazható lehet azon részvényportfóliókra is, amelyek nem külön jogalanyok, amelyek azonban külső kezelésben vannak és szigorúan leképezik valamely indexhez kötött alap teljesítményét. E cikk alkalmazásában az ilyen részvényportfóliók forgalomképes befektetési alapoknak minősülnek.

(2) A külföldi fizetőeszközben denominált és az „Egyéb eszközök” között nyilvántartott forgalomképes befektetési alapok nem képezik a teljes devizapozíció részét, hanem egy külön devizaállomány részét alkotják. A kapcsolt devizanyereség és -veszteség kiszámítása történhet a nettó átlagköltség módszere vagy az átlagköltség módszere szerint.

(3) A forgalomképes befektetési alapok átértékelése nem a mögöttes eszközök alapján, hanem a nettó elszámolás elve alapján történik. A különböző forgalomképes befektetési alapok között nem megengedett a nettó elszámolás.

(4) Az egyes ügyleteket ügyleti áron kell a mérlegben nyilvántartani.

(5) Az ügynöki jutalékot vagy ügyleti költségként az eszköz költségének részeként, vagy pedig az eredménykimutatásban ráfordításként kell nyilvántartani.

(6) A megvásárolt osztalék összegét a forgalomképes befektetési alapok költsége tartalmazza. Attól a naptól, amelyet követően az osztalék joga nem száll át automatikusan az eladóról a vevőre, a megvásárolt osztalék összege külön tételként kezelhető, amíg az osztalékot ki nem fizetik.

(7) A forgalomképes befektetési alap esedékes, de még ki nem fizetett osztalékát az időszak végén nem kell elhatárolni, mivel az már tükröződik a forgalomképes befektetési alap piaci árában, az osztalékvesztési nappal jegyzett részvények kivételével.

▼B

12. cikk

Értékpapírok kamatlábkockázatának származékos eszközökkel való fedezése

(1) Az értékpapírok kamatlábkockázatának származékos eszközökkel való kezelése olyan származékos eszköz kijelölését jelenti, melynek valósérték-változásai kiegyenlítik a fedezett értékpapír kamatlábmozgásokból eredő várható valósérték-változásait.

(2) A fedezett és a fedezetként használt eszközöket az ebben az iránymutatásban lefektetett általános rendelkezések, értékelési szabályok, bevételelszámolási szabályok és az egyes instrumentumokra vonatkozó követelmények szerint kell elszámolni és kimutatni.

(3) A 3. cikk (2) bekezdésétől, a 9. cikk (4) bekezdésétől, a 15. cikk (1) és (2) bekezdésétől, a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjától és (2) bekezdésének b) pontjától, valamint a 17. cikk (2) bekezdésétől eltérve a fedezett értékpapír és a fedezetként használt származékos eszköz értékelése ehelyett a következőképpen is elvégezhető:

a) Minden negyedév évén el kell végezni az értékpapír és a származékos eszköz értékelését egyaránt, és azokat a mérlegben piaci értéken kell kimutatni. A fedezett és a fedezetként használt instrumentumok nem realizált árfolyamnyereségének/-veszteségének nettó összege tekintetében a következő aszimmetrikus értékelési megközelítést kell alkalmazni: i. a nem realizált nettó árfolyamveszteséget év végén az eredménykimutatásban ki kell mutatni, és ajánlott annak a fedezett instrumentum hátralévő futamideje alatti amortizációja; és ii. a nem realizált nettó árfolyamnyereséget az átértékelési számlán kell nyilvántartani és azt a következő átértékelési napon vissza kell vezetni.

b) A már tulajdonként megszerzett értékpapírra vonatkozó fedezeti művelet: ha a fedezett értékpapír átlagköltsége a fedezeti művelet létrehozásakor eltér az értékpapír piaci árától, a következőképpen kell azt kimutatni: i. az értékpapír e napon fennálló nem realizált árfolyamnyereségét átértékelési számlán kell kimutatni, míg a nem realizált árfolyamveszteséget az eredménykimutatásba kell átvezetni; és ii. az a) pont rendelkezéseit kell alkalmazni a piaci árfolyamnak a fedezeti viszony létrehozását követő változásaira.

c) Ajánlott, hogy a nem amortizált ázsió és diszázsió fedezet művelet létrehozásakor fennálló egyenlege a fedezett értékpapír hátralévő futamidejére amortizálásra kerüljön.

(4) A fedezeti viszony számviteli nyilvántartásokból való kivezetésekor a jelentést készítő jogi személy könyveiben továbbra is nyilvántartott értékpapírt és származékos eszközt önálló instrumentumként kell értékelni a fedezeti viszony megszűnésének napjától kezdődően, az ebben az iránymutatásban meghatározott általános szabályok szerint.

(5) A (3) bekezdésben meghatározott alternatív módszer csak a következő feltételek fennállása esetén alkalmazható:

a) A fedezeti művelet létrehozásakor hivatalosan dokumentált a fedezeti viszony, valamint a fedezeti művelet végzéséhez kapcsolódó kockázatkezelési célkitűzés és stratégia. A dokumentációnak az alábbiakra kell kiterjednie: i. a fedezeti instrumentumként használt származékos termék azonosítása; ii. a kapcsolódó fedezett értékpapír azonosítása; és iii. a származékos termék eredményességének értékelése az értékpapír valós értékében bekövetkező, a kamatlábváltozásoknak betudható változások miatti kitettség ellensúlyozása tekintetében.

b) Elvárt a fedezeti művelet magas eredményessége és az, hogy a fedezeti művelet eredményességét megbízhatóan mérni lehessen. A várható és a múltbeli eredményességet egyaránt értékelni kell. Az értékelés ajánlott módszere: i. a várható eredményesség mérésére a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum valós értéke múltbeli változásainak összevetése vagy a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum valós értéke közötti erős statisztikai korreláció bizonyítása; és ii. a múltbeli eredményesség igazolt, ha a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum tényleges árfolyamveszteség/-nyereség aránya a 80–125 % tartományba esik.

(6) Értékpapírok csoportjára vonatkozó fedezeti műveletekre a következők érvényesülnek: hasonlóan kamatozó értékpapírok a fedezeti művelet tekintetében csak az alábbi összes feltétel teljesülése esetén vonhatóak össze és kezelhetőek csoportként:

a) az értékpapírok futamideje hasonló;

b) az értékpapírok csoportja a múltban megfelelt és várhatóan meg fog felelni az eredményességi követelménynek;

c) a csoport egyes értékpapírjai tekintetében a fedezettel lefedett kockázatnak betudható valósérték-változás várhatóan közelítőleg arányos lesz az értékpapírcsoport fedezettel lefedett kockázatnak betudható valósérték-változásával.

13. cikk

Szintetikus instrumentumok

(1) A szintetikus instrumentumok kialakítása céljából egyesített eszközöket más eszközöktől elkülönítve kell kimutatni és kezelni az ebben az iránymutatásban meghatározott általános rendelkezésekkel, értékelési szabályokkal, bevételelszámolással és az egyes eszközökre vonatkozó sajátos követelményekkel összhangban.

▼C1

(2) A 3. cikk (2) bekezdésétől, a 9. cikk (4) bekezdésétől, a 15. cikk (1) bekezdésétől és a 17. cikk (2) bekezdésétől eltérve a szintetikus instrumentumok értékelésére a következő alternatív módszer alkalmazható:

▼B

a) a szintetikus instrumentumok kialakítása céljából egyesített eszközök nem realizált nyereségét és veszteségét év végén nettósítani kell. Ebben az esetben a nettó nem realizált nyereséget az átértékelési számlán kell kimutatni. A nettó nem realizált veszteséget az eredménykimutatásba kell átvezetni, amennyiben az meghaladja a korábban a megfelelő átértékelési számlán kimutatott nettó átértékelési nyereséget;

b) a szintetikus instrumentumok részeként tartott értékpapírok nem képezik részét ezen értékpapírok teljes állományának, hanem külön állomány részei;

c) az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteségeket és a megfelelő nem realizált nyereséget a későbbi években külön kell leírni.

(3) Ha az egyesített eszközök egyike lejár, eladásra kerül, azt felmondják vagy gyakorolják, a jelentést készítő jogi személy ezt követően felhagy a (2) bekezdésben meghatározott alternatív kezeléssel, és azonnal visszavezeti az előző években az eredménykimutatásban jóváírt, le nem írt átértékelési nyereséget.

(4) A (2) bekezdésben meghatározott alternatív módszer csak a következő feltételek fennállása esetén alkalmazható:

a) az egyedi eszközöket egyesített eszközként kezelik és teljesítményüket úgy értékelik, kockázatkezelési vagy befektetési stratégia alapján;

b) az induló elszámoláskor az egyedi eszközök szintetikus instrumentumokként kerülnek kialakításra és kijelölésre;

c) az alternatív kezelés alkalmazása megszünteti vagy jelentősen csökkenti azokat az értékelési következetlenségeket (értékelési eltérés), amelyek az ebben az iránymutatásban meghatározott általános szabályoknak az egyedi eszközök szintjén történő alkalmazásából erednének;

d) a rendelkezésre álló hivatalos dokumentáció lehetővé teszi az a), b) és c) pontban megállapított feltételek teljesülésének ellenőrzését.

14. cikk

Bankjegyek

(1) A KBER Alapokmánya 49. cikkének végrehajtása céljából az egyéb olyan tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, valamely NKB által tartott bankjegyeit nem a forgalomban lévő bankjegyek között, hanem eurorendszerbeli egyenlegként kell elszámolni. Az egyéb olyan tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, bankjegyeinek kezelésére vonatkozó eljárás a következő:

a) a más NKB által kibocsátott nemzeti euroövezeti pénznemben denominált bankjegyeket átvevő NKB naponta értesíti a kibocsátó NKB-t az átváltás céljából befizetett bankjegyek értékéről, kivéve, ha alacsony mértékű az adott napi mennyiség. A kibocsátó NKB a TARGET2 útján az átvevő NKB részére megfelelő fizetést bocsát ki; és

b) a „forgalomban lévő bankjegyek” tétel kiigazítását a kibocsátó NKB könyveli el az említett értesítés átvételét követően.

(2) Az NKB-k mérlegében szereplő „forgalomban lévő bankjegyek” tétel összege a következő három összetevő eredménye:

a) a forgalomban lévő eurobankjegyek kiigazítás nélküli értéke, beleértve az eurót bevezető NKB részére a készpénzcsere éve során nemzeti euroövezeti pénznemben denominált bankjegyeket, amelyet a következő két módszer egyikével kell kiszámítani: A. módszer: B = P – D – N – S B. módszer: B = I – R – N ahol: B a „forgalomban lévő bankjegyek” kiigazítás nélküli értéke; P az előállított vagy a nyomdától vagy más NKB-tól kapott bankjegyek értéke; D a megsemmisített bankjegyek értéke; N a kibocsátó NKB más NKB-knál levő nemzeti bankjegyeinek értéke (amelyekről értesítést küldtek, de amelyeket még nem repatriáltak); I a forgalomba hozott bankjegyek értéke; R a visszaérkezett bankjegyek értéke; S a raktáron levő/trezorban őrzött bankjegyek értéke;

b) csökkentve a kiterjesztett letéti leltár (Extended Custodial Inventory, ECI) programhoz kapcsolt ECI-bankkal szemben kifizetetlen követelések összegével, az ECI-programhoz kapcsolt bankjegyek tulajdonjogának átruházása esetén;

c) növelve vagy csökkentve a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásából eredő kiigazítások összegével.







III. FEJEZET

BEVÉTELEK ELSZÁMOLÁSA

15. cikk

Bevételek elszámolása

(1) A bevételeket a következő szabályok szerint kell elszámolni:

a) a realizált nyereséget és a realizált veszteséget az eredménykimutatásban kell elszámolni;

b) a nem realizált nyereség nem számolható el bevételként, hanem közvetlenül egy átértékelési számlán kell nyilvántartani;

c) év végén a nem realizált veszteséget át kell vezetni az eredménykimutatásba, ha meghaladja a megfelelő átértékelési számlán előzőleg feltüntetett átértékelési nyereséget;

d) az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség a következő években nem vezethető vissza új nem realizált nyereséggel szemben;

e) az értékpapírok, pénznemek vagy aranyállományok nem realizált vesztesége nem számolható el nettó módszerrel más értékpapírok, pénznemek vagy aranyállományok nem realizált nyereségével szemben;

f) az év végi értékvesztés miatti veszteséget az eredménykimutatásban kell átvezetni, és az a következő években nem vezethető vissza, kivéve, ha az értékvesztés csökken, és a csökkenés egy olyan megfigyelhető eseményhez kötődik, amely az értékvesztés első feltüntetését követően történt.

(2) A kibocsátott és a megvásárolt értékpapírokon keletkező ázsiót, illetve diszázsiót a kamatbevétel részeként kell kiszámítani és szerepeltetni, amortizációját pedig az értékpapír lejáratig hátralévő szerződéses futamideje alatt kell leírni a lineáris módszer vagy a belső megtérülési ráta (IRR) módszere alapján. Kötelező azonban az IRR módszerét használni olyan diszkont értékpapír esetében, amelynek a bekerülésekor a lejáratig hátralévő futamideje egy évnél hosszabb.

(3) A pénzügyi eszközökre és forrásokra (például devizában denominált fizetendő kamat és amortizációval csökkentett ázsió/diszázsió) képzett időbeli elhatárolásokat naponta, a legújabb rendelkezésre álló árfolyamok alapján kell kiszámítani és nyilvántartani. Az euróban denominált pénzügyi eszközökre és forrásokra képzett időbeli elhatárolásokat legalább negyedévenként kell kiszámítani és nyilvántartani. Az egyéb tételekre képzett időbeli elhatárolásokat legalább évente kell kiszámítani és nyilvántartani.

(4) Az időbeli elhatárolások kiszámításának gyakoriságára tekintet nélkül, de az 5. cikk (4) bekezdésében hivatkozott kivételek fenntartásával a jelentést készítő jogi személy ügyleti értéken alapuló adatokat jelent be.

(5) A devizában denominált időbeli elhatárolásokat a nyilvántartási időpont szerinti devizaárfolyamon kell átszámítani, és azok kihatnak a devizapozícióra.

(6) Az időbeli elhatárolások év közben történő kiszámításakor általában a helyi gyakorlat alkalmazható, azaz az adott negyedév utolsó munkanapjáig vagy utolsó naptári napjáig terjedő időszakra számíthatóak ki. Az év végén azonban a kötelező referencianap december 31.

(7) Az adott pénznem állományában változást előidéző pénzkiáramlások realizált devizanyereséget vagy -veszteséget eredményezhetnek.

16. cikk

Ügyletek költsége

(1) Az ügyletek költségét a következő általános szabályok szerint kell meghatározni:

a) arany, devizaeszközök és értékpapír esetében az átlagköltség módszerét naponta kell használni az eladott tételek akvizíciós költségének kiszámításához, tekintetbe véve a devizaárfolyam és/vagy az áringadozások hatását;

b) az eszköz vagy forrás átlagköltségét csökkenteni, illetve növelni kell az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteséggel;

c) kamatszelvényes értékpapír bekerülésekor a megvásárolt vételárban megfizetett kamatösszeget önálló tételként kell kezelni. Devizában denominált értékpapír esetén a vételárban megfizetett kamat az adott devizaállomány részét képezi, de nem hat ki az értékpapír vagy az érintett deviza átlagárára.

(2) Az értékpapírra a következő különös szabályokat kell alkalmazni:

a) az egyes ügyleteket ügyleti áron kell nyilvántartani, és nettó áron kell elkönyvelni a számviteli nyilvántartásokban;

b) a letéti és kezelési díj, a folyószámla-vezetési díj és az egyéb közvetett költségek nem tekinthetők ügyleti költségnek, és azokat az eredménykimutatásban kell elszámolni. Azok nem kezelhetők egy adott eszköz átlagköltségének részeként;

c) a bevételeket bruttó összegben kell nyilvántartani, és a visszatérítendő forrásadót és egyéb adókat külön kell elszámolni;

d) az értékpapír átlagos beszerzési költségének kiszámítása érdekében vagy i. minden aznap kötött vételi ügylet beszerzési költségét hozzá kell adni az előző napi állományhoz és új súlyozott átlagköltséget kell kiszámítani az aznapi eladások figyelembevétele előtt; vagy pedig ii. az egyes értékpapírvételeket és -eladásokat kell figyelembe venni aznapi előfordulásuk sorrendjében, a módosított átlagköltség kiszámítása céljából.

(3) Az aranyra és devizára a következő különös szabályokat kell alkalmazni:

a) azokat a devizaügyleteket, amelyek nem idéznek elő változást az adott devizanem állományában, a kötés vagy az elszámolás napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra, és az ilyen ügyletek nem hatnak ki az adott állomány akvizíciós költségére;

b) azokat a devizaügyleteket, amelyek változást idéznek elő az adott devizanem állományában, a kötés napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra;

c) a devizában vagy aranyban denominált értékpapírokkal kapcsolatos penziós ügyletből származó tőkeösszeg elszámolását úgy kell tekinteni, mint amely az adott deviza- vagy aranyállományban nem idéz elő változást;

d) a tényleges készpénzbevételeket és -kiadásokat az elszámolás napján érvényes árfolyamon kell átváltani;

e) hosszú pozíció fennállása esetén az aznapi nettó deviza- és aranyvásárlásokat a megfelelő devizanemek, illetve az arany aznapi átlagos árfolyamán hozzá kell adni az előző napi állományhoz, hogy ki lehessen számítani az új súlyozott átlagköltséget. Nettó kiáramlás esetén a realizált nyereség vagy veszteség az adott deviza- vagy aranyállomány előző napi átlagköltségén alapul, és így az átlagköltség változatlan marad. A napi beáramlás és kiáramlás közötti átlagos devizaárfolyam-, illetve aranyár-különbözet szintén realizált nyereséget vagy veszteséget eredményez. Amikor egy deviza- vagy aranypozíció tekintetében kötelezettség áll fenn, a fent említett módszer fordítottját kell alkalmazni. Így a nettó kiáramlás a kötelezettség pozíció átlagköltségére hat ki, míg a nettó beáramlás csökkenti a pozíciót a deviza, illetve az arany érvényes súlyozott átlagköltségének megfelelően, és realizált nyereséget vagy veszteséget eredményez;

f) a devizaügyletek költségét és az egyéb általános költségeket az eredménykimutatásban kell elszámolni.







IV. FEJEZET

A MÉRLEGEN KÍVÜLI INSTRUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SZÁMVITELI SZABÁLYOK

17. cikk

Általános szabályok

(1) Az átlagköltség és a devizanyereség vagy -veszteség kiszámításakor a nettó devizapozíció részét képezik a határidős devizaügyletek, a devizaswapügyletek határidős oldalai, valamint minden olyan devizainstrumentum, amely magában foglalja egy adott pénznemnek egy másikra történő jövőbeni átváltását.

(2) A kamatswapügyleteket, a határidős tőzsdei ügyleteket, a határidős kamatláb-megállapodásokat, az egyéb kamatlábügyleteket és opciós ügyleteket, az értékpapírokba beágyazott opciók kivételével, tételenként kell elszámolni és átértékelni. Ezeket az instrumentumokat a mérlegtételektől elkülönítve kell kezelni.

(3) A mérlegen kívüli instrumentumokból eredő nyereséget és veszteséget a mérlegen belüli instrumentumokhoz hasonló módon kell elszámolni és kezelni.

18. cikk

Határidős devizaügyletek

(1) A határidős vételt és eladást az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügylet azonnali árfolyamán. Az eladási ügyletek realizált nyereségét és veszteségét a devizapozíciónak a kötés napján érvényes átlagköltsége alapján kell kiszámítani, a vételek és eladások napi nettósítására vonatkozó eljárással összhangban.

(2) Az azonnali és a határidős árfolyam közötti különbözetet fizetendő vagy kapott kamatként kell kezelni az időbeli elhatárolás elve alapján.

(3) Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni.

(4) A devizapozícióra a határidős ügylet az üzletkötés napjától kezdődően azonnali (spot) árfolyamon hat ki.

(5) A határidős pozíciókat az ugyanazon devizanem azonnali pozíciójával együtt kell értékelni, kiegyenlítve egy adott devizanem pozíciójában esetleg felmerülő különbözeteket. Az átértékelési számlán nyilvántartott korábbi átértékelési nyereséget meghaladó nettó veszteség egyenlegét az eredménykimutatás terhére kell elszámolni. A nettó nyereség egyenlegét az átértékelési számlán kell jóváírni.

19. cikk

Devizaswapok

(1) A határidős és azonnali vételi, valamint eladási ügyleteket a vonatkozó elszámolás napjával mérlegtételként kell nyilvántartásba venni.

(2) A határidős és azonnali vételi, valamint eladási ügyleteket az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani az ügylet azonnali árfolyamán.

(3) Az eladási ügyleteket az ügylet azonnali árfolyamán kell nyilvántartásba venni. Ennek következtében nem keletkezik rajtuk nyereség vagy veszteség.

(4) Az azonnali és a határidős árfolyam közötti különbözetet mind vétel, mind eladás esetén fizetendő vagy kapott kamatként kell kezelni az időbeli elhatárolás elve alapján.

(5) Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni.

(6) A devizapozíció csak a devizában denominált időbeli elhatárolások eredményeképpen változik.

(7) A határidős pozíciót a kapcsolódó azonnali pozícióval együtt kell értékelni.

20. cikk

Határidős ügyletek

(1) A határidős ügyletet az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2) Az alapletétet készpénzletét esetén külön eszközként kell nyilvántartani. Értékpapírletét esetén az alapletét változatlan marad a mérlegben.

(3) A változó letét napi változásait az eredménykimutatásban kell elszámolni, és azok a devizapozícióra szintén kihatnak. Ugyanez az eljárás alkalmazandó a nyitott pozíció lezárásának napján, függetlenül attól, hogy sor kerül-e a leszállításra. Ha sor kerül a leszállításra, a vételt, illetve az eladást piaci áron kell elkönyvelni.

(4) A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

21. cikk

Kamatswapügyletek

(1) A kamatswapügyletet az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2) A kapott vagy fizetett kamatok folyó tételeit az időbeli elhatárolás elve alapján kell nyilvántartani. Kamatswapügyletenként megengedett a kamatfizetések nettó elszámolása, de a felhalmozott kamatbevételt és -ráfordítást bruttó módon kell a beszámolóban szerepeltetni.

(3) A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

(4) A nem központi szerződő félen keresztül elszámolt kamatswapügyleteket egyedileg át kell értékelni, és ha szükséges, az azonnali devizaárfolyamon euróra át kell számítani. Ajánlott, hogy az eredménykimutatásba az év végén átvitt nem realizált veszteség a következő években kerüljön amortizálásra, valamint hogy határidős kamatlábswapok esetében az amortizáció az ügylet értéknapján kezdődjön és lineáris legyen. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni.

(5) Központi szerződő félen keresztül elszámolt kamatlábswapok esetében:

a) az alapletétet készpénzletét esetén külön eszközként kell nyilvántartani. Értékpapírletét esetén az alapletét változatlan marad a mérlegben;

b) a változó letét napi változásait az eredménykimutatásban kell nyilvántartani, és azok a devizapozícióra szintén kihatnak;

c) a felhalmozódott kamat összetevőt el kell különíteni a realizált eredménytől, és azt bruttó alapon az eredménykimutatásban kell nyilvántartani.

22. cikk

Határidős kamatláb-megállapodások

(1) A határidős kamatláb-megállapodást az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2) Az elszámolás napján az egyik fél által a másiknak fizetendő kompenzációt az elszámolás napjával kell elkönyvelni az eredménykimutatásban. A kifizetések nyilvántartása nem az időbeli elhatárolás elve alapján történik.

(3) Devizában fennálló kamatláb-megállapodás esetén a kompenzációs kifizetés kihat a devizapozícióra. A kompenzációs kifizetést az elszámolás napján érvényes azonnali árfolyamon kell átváltani euróra.

(4) Minden határidős kamatmegállapodást külön-külön kell átértékelni, és ha szükséges, az azonnali devizaárfolyamon kell átváltani euróra. Az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha az ügyletet lezárják vagy megszüntetik. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni.

(5) A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

23. cikk

Határidős értékpapírügyletek

A határidős értékpapírügyleteket a következő két módszer egyikével összhangban kell elszámolni:

1. A. módszer: a) a határidős értékpapírügyletet az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani, a határidős ügylet határidős árán; b) az ügylet nem hat ki az adott értékpapír állományának átlagköltségére az elszámolásig; a határidős ügyletek nyereségre és veszteségre gyakorolt hatását az elszámolás napjával kell kiszámítani; c) az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételt vissza kell vezetni, és az átértékelési számla egyenlegét – ha van ilyen – az eredménykimutatásban kell jóváírni. A megvásárolt értékpapírt a lejárat napján érvényes azonnali árfolyamon (tényleges piaci ár) kell elszámolni, míg az eredeti határidős árfolyamhoz képest mutatkozó különbözetet realizált nyereségként vagy veszteségként kell elszámolni; d) devizában denominált értékpapír esetén az ügylet nem hat ki a nettó devizapozíció átlagköltségére, ha a jelentést készítő jogi személy már rendelkezik pozícióval az adott devizanemben. Amennyiben a határidős ügylet keretében vásárolt kötvény olyan devizanemre szól, amelyben a jelentést készítő jogi személy nem rendelkezik pozícióval, és ezért meg kell vennie a szükséges devizát, a devizavétel szabályairól szóló 16. cikk (3) bekezdésének e) pontját kell alkalmazni; e) a határidős pozíciókat elkülönítve kell értékelni az ügylet hátralévő futamidejére vonatkozó határidős piaci árhoz viszonyítva. Az év végi átértékelési veszteséget az eredménykimutatás terhére kell elszámolni, az átértékelési nyereséget pedig az átértékelési számlán kell jóváírni. Az év végén az eredménykimutatásban kimutatott nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha az ügyletet lezárják vagy megszüntetik.

2. B. módszer: a) a határidős értékpapírügyletet az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügylet határidős árfolyamán. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni; b) a negyedév végén az értékpapírt azon nettó pozíció alapján kell átértékelni, amely az értékpapír mérlegbeni egyenlege és ugyanazon értékpapír mérlegen kívüli tételként nyilvántartott eladásának eredményeképp jön létre. Az átértékelés összege megegyezik e nettó pozíció átértékelési árfolyamon számított értékének és ugyanezen pozíciónak a mérlegpozíció átlagköltsége szerint számított értékének a különbözetével. A negyedév végén a határidős vásárlásokat a 9. cikkben leírt átértékelési folyamatnak kell alávetni. Az átértékelés eredménye megegyezik a vásárlási kötelezettségvállalások azonnali ára és átlagköltsége közötti különbözettel; c) a határidős eladás eredményét abban a pénzügyi évben kell nyilvántartani, amelyben a kötelezettségvállalás történt. Ennek az eredménynek meg kell egyeznie a kezdő határidős ár és a mérlegpozíció átlagköltsége (vagy amennyiben a mérlegpozíció nem elegendő, a mérlegen kívüli vételi kötelezettségvállalások átlagköltsége) között az eladás napján fennálló különbözettel.

24. cikk

Opciós ügyletek

(1) Az opciós ügyleteket mérlegen kívüli tételként kell elszámolni az alapul szolgáló instrumentum kötési árfolyamán, az ügyletkötés napjától az opciós jog gyakorlása vagy a lejárat napjáig.

(2) A devizában denominált opciós díjat a kötés vagy az elszámolás napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra. A kifizetett opciós díjat különálló eszközként, míg a kapott opciós díjat különálló forrásként kell elszámolni.

(3) Ha az opció lehívásra kerül, az alapul szolgáló instrumentumot az eredeti opciós díj értékével növelt vagy csökkentett kötési árfolyamon kell a mérlegben elszámolni. Az eredeti opció szerinti opciós díj összegét az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteségek alapján kell kiigazítani.

(4) Ha az opciós jog nem kerül lehívásra, az opciós díjnak az előző év végi nem realizált veszteségek alapján kiigazított és a lejárat napján érvényes devizaárfolyamon átváltott összegét kell az eredménykimutatásba átvezetni.

(5) A határidős tőzsdei opciós ügyletekre vonatkozó napi változó letét, az év végén leírandó opciós díjak, az opciós jog gyakorlása napján az alapul szolgáló ügylet, vagy a lejárat napján az opciós díj kihat a devizapozícióra. A változó letét napi változásait az eredménykimutatásba át kell vezetni.

(6) Az értékpapírokba beágyazott opciók kivételével minden opciós ügyletet egyedileg kell átértékelni. Az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni. Az opciós ügyletek utáni nem realizált veszteség nem számolható el nettó módszerrel más opciós ügyletek utáni nem realizált nyereséggel szemben.

(7) A (6) bekezdés alkalmazása érdekében a piaci értéknek a jegyzett árfolyam felel meg, amennyiben az árfolyam a tőzsdén, egy kereskedő, egy bróker vagy hasonló jogi személy útján megismerhető. Amennyiben a jegyzett árfolyam nem megismerhető, a piaci érték értékelési módszerrel kerül meghatározásra. Ezt az értékelési módszert bizonyos időn keresztül következetesen kell alkalmazni, és alá kell tudni támasztani, hogy az megbízható becslést nyújt arról az árfolyamról, amely tényleges piaci ügyleteknél állna fenn.

(8) A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.







V. FEJEZET

BESZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉGEK

25. cikk

A beszámoló formátuma

(1) Az NKB-k az eurorendszer szerinti pénzügyi beszámolás céljából ezzel az iránymutatással összhangban adatokat szolgáltatnak az EKB részére.

(2) Az eurorendszer szerinti beszámoló formátumának magában kell foglalnia a IV. mellékletben meghatározott valamennyi tételt. A különböző mérlegformátumokban feltüntetendő tételek tartalma szintén szerepel a IV. mellékletben.

(3) A különféle közzétett pénzügyi kimutatások formátumának valamennyi következő melléklettel meg kell egyeznie:

a) V. melléklet: az eurorendszer szerinti közzétett összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás a negyedév végét követően;

b) VI. melléklet: az eurorendszer szerinti közzétett összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás a negyedév folyamán;

c) VII. melléklet: az eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) éves mérleg.







VI. FEJEZET

KÖZZÉTETT ÉVES MÉRLEG ÉS EREDMÉNYKIMUTATÁS

26. cikk

Közzétett mérleg és eredménykimutatás

Az NKB-k részére ajánlott, hogy a közzétett éves mérlegüket és eredménykimutatásukat a VIII. és a IX. mellékletnek megfelelően igazítsák ki.







VII. FEJEZET

AZ ÖSSZEVONÁS (KONSZOLIDÁCIÓ) SZABÁLYAI

27. cikk

Az összevonás (konszolidáció) általános szabályai

(1) Az eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) mérleg tartalmazza az EKB és az NKB-k összes mérlegtételét.

(2) Az összevonás (konszolidáció) folyamán biztosítani kell a jelentések egymás közötti összhangját. Valamennyi eurorendszer szerinti pénzügyi kimutatásnak hasonló alapon kell készülnie, ugyanazon összevonási (konszolidációs) módszerek és eljárások alkalmazásával.

(3) Az eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) mérleget az EKB készíti el. A mérleg készítése során szem előtt kell tartani az egységes számviteli elvek és technikák szükségességét, az eurorendszerbeli pénzügyi időszakok egységességének szükségességét, valamint az eurorendszerbeli ügyletekből és pozíciókból eredő összevonási (konszolidációs) kiigazításokat, továbbá figyelembe kell venni az eurorendszer összetételében bekövetkező változásokat.

(4) Az egyes mérlegtételeket, az NKB-k és az EKB eurorendszerbeli mérlegeinek kivételével, összevonás céljából összesíteni kell.

(5) Az összevonás (konszolidáció) folyamán az NKB-k és az EKB harmadik felekkel szemben fennálló mérlegeit bruttó alapon kell nyilvántartani.

(6) Az NKB-k és az EKB eurorendszerbeli mérlegeit a IV. mellékletben leírtak szerint kell kimutatni az EKB és az NKB-k mérlegeiben.







VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

28. cikk

A szabályok továbbfejlesztése, alkalmazása és értelmezése

(1) A KBER számvitellel és monetáris jövedelemmel foglalkozó bizottsága az Igazgatóság útján beszámol a Kormányzótanácsnak a KBER számviteli és pénzügyi beszámolási szabályainak fejlesztéséről, alkalmazásáról és végrehajtásáról.

(2) Ezen iránymutatás értelmezése során figyelembe kell venni az előkészítő munkálatokat, az uniós jog által harmonizált számviteli elveket és az általánosan elfogadott számviteli elveket.

29. cikk

Átmeneti szabályok

(1) Az NKB-k minden pénzügyi eszközt és forrást átértékelnek azon a napon, amikor az eurorendszer tagjaivá válnak. Az e nap előtt vagy e napon keletkezett nem realizált nyereséget külön kell választani az esetleg ezen időpont után keletkező nem realizált átértékelési nyereségtől, és annak az NKB-knál kell maradnia. Az NKB-k által az eurorendszerben történő részvétel kezdetétől a nyitó mérlegekben alkalmazott piaci árak és árfolyamok ezen NKB-k eszközei és forrásai átlagköltségének tekintendők.

(2) Ajánlott, hogy az NKB-k eurorendszerbeli tagságát megelőzően vagy annak kezdetekor keletkezett nem realizált nyereség az átmeneti időszak alatt ne minősüljön feloszthatónak, és ilyen nyereség kizárólag az eurorendszerbe történő belépést követően létrejött ügyletek esetében legyen realizálható vagy felosztható.

(3) Az NKB-kból az EKB-ba történő eszközátadás következtében a deviza-, arany-, valamint az egyéb árfolyamok különbözetei realizált nyereségnek, illetve veszteségnek minősülnek.

(4) Ez a cikk nem érinti a KBER Alapokmányának 30. cikke szerint meghozott határozatokat.

30. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1) Az EKB/2010/20 iránymutatás 2016. december 31-től hatályát veszti.

(2) A hatályon kívül helyezett iránymutatásra történő hivatkozásokat erre az iránymutatásra történő hivatkozásként kell értelmezni, a XI. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

31. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1) Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival való közlése napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2) Azon tagállamok nemzeti központi bankjainak, amelyek pénzneme az euro, ezen iránymutatásnak 2016. december 31-től kell megfelelniük

32. cikk

Címzettek

Ez az iránymutatás valamennyi eurorendszerbeli központi bankra alkalmazandó.









I. MELLÉKLET

EURORENDSZER SZERINTI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK







A beszámoló típusa Belső/közzétett A jogi követelmény forrása A beszámoló célja 1. Eurorendszer szerinti napi pénzügyi kimutatás Belső Nincs Főként likviditáskezelés céljából, a KBER Alapokmánya 12.1. cikkének végrehajtására, A napi pénzügyi kimutatás adatainak egy része a monetáris jövedelem kiszámításához szükséges 2. Összetevőire bontott heti pénzügyi kimutatás Belső Nincs Az eurorendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás elkészítésének alapja 3. Eurorendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás Közzétett A KBER Alapokmányának 15.2. cikke Összevont pénzügyi kimutatás monetáris és gazdasági elemzési célokra. Az eurorendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás a jelentés napján érvényes napi pénzügyi kimutatás alapján készül 4. Az eurorendszer szerinti összetevőire bontott havi pénzügyi kimutatás Közzétett Nincs Az eurorendszer elszámoltathatóságának és átláthatóságának erősítése az egyes eurorendszerbeli központi bankok eszközeire és forrásaira vonatkozó információkhoz való könnyű hozzáférés lehetővé tétele útján. Összehangolt módon történő információszolgáltatás az EKB egységes monetáris politikájának decentralizált végrehajtásáról, valamint az eurorendszerbeli központi bankok nem monetáris politikai pénzügyi tevékenységeiről. 5. Eurorendszer szerinti havi és negyedévi pénzügyi információk Közzétett és belső (1) Statisztikai rendeletek, amelyek alapján az MPI-knek adatokat kell szolgáltatniuk Statisztikai elemzés 6. Eurorendszer szerinti összevont éves mérleg Közzétett A KBER Alapokmányának 26.3. cikke Összevont mérleg, elemzési és működtetési célokra (1) A havi adatok részét képezik az EU-n belüli monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) által szolgáltatandó, közzétett (összesített) statisztikai adatoknak. Ezenkívül a központi bankoknak, az MPI-khez hasonlóan, negyedévenként a havi adatok körében előírtaknál részletesebb információkat is szolgáltatniuk kell.









II. MELLÉKLET

FOGALOMTÁR

— Amortizáció : az ázsió vagy diszázsió számlaegyenlegének vagy az eszközök értékének adott időszak alatti szisztematikus csökkentése.

— Automatizált értékpapír-kölcsönzési program (ASPL) : valamely szakosodott intézmény, például a program résztvevői közötti értékpapír-kölcsönzést megszervező és kezelő bank által kínált program, repo- kombinált repo- és fordított repoügyletek vagy értékpapír-kölcsönzési ügyletek formájában. Ügynök kizárásával végrehajtott program esetében a programot kínáló szakosodott intézmény minősül a műveletben részt vevő végső ügyfélnek, míg ügynökalapú program esetében a programot kínáló szakosodott intézmény kizárólag ügynökként jár el, és a művelet végső ügyfele az a szervezet, amellyel az értékpapír-kölcsönzést valójában elvégzik.

— Azonnali árfolyam : az az árfolyam, amelyen az ügylet teljesítésére az azonnali elszámolás napján sor kerül. A határidős devizaügyletek esetében az azonnali árfolyam a határidő lejárati napján érvényes árfolyam, a határidős árfolyam kiszámításának lehetővé tétele érdekében.

— Azonnali elszámolás napja : az a nap, amelyen egy pénzügyi instrumentumra vonatkozó azonnali ügylet elszámolásra kerül az e pénzügyi instrumentumra vonatkozóan érvényes piaci szokásokkal összhangban.

— Általánosan elfogadott számviteli alapelvek (GAAP) : számviteli alapelvek, standardok és eljárások közös készlete, amelyeket a jogi személyek a pénzügyi kimutatásaik elkészítéséhez használnak. A GAAP (szakpolitikai testületek által meghatározott) irányadó szabványok, valamint a számviteli információk rögzítésének és jelentésének általánosan elfogadott módjainak együttese.

— Átértékelési számlák : olyan mérlegszámlák, amelyek egy eszköz vagy forrás kiigazított bekerülési költsége és egy meghatározott időszak végén fennálló piaci árfolyamának értékelése közötti különbözet nyilvántartására szolgálnak, amikor eszköz esetében az utóbbi magasabb, mint az előbbi, illetve forrás esetében az utóbbi alacsonyabb, mint az előbbi. Az átértékelési számlák tartalmazzák az árfolyamjegyzések és/vagy a piaci árfolyamok különbözeteit is.

— Átlagköltség : a súlyozott átlagolási módszer, amelynek során minden egyes vétel költségét hozzá kell adni a meglévő könyv szerinti értékhez valamely devizapozíció, arany, követelés vagy tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum új súlyozott átlagköltsége kiszámítása céljából.

— Ázsió : az értékpapír névértéke és árfolyama közötti különbözet, amikor az árfolyam magasabb a névértéknél.

— Belső megtérülési ráta : azt a leszámítolási rátát jelenti, amelyen az értékpapír számviteli értéke megegyezik a jövőbeni cash flow jelenértékével.

— Céltartalék : olyan összeg, amely a nyereség vagy veszteség összegének megállapítása előtt elkülönítésre kerül egyes olyan ismert vagy előre látható kötelezettségekre, illetve kockázatokra, amelyek költsége nem határozható meg pontosan (lásd: Tartalék). A jövőbeni kötelezettségekre és ráfordításokra képzett céltartalék nem használható fel eszközérték kiigazítására.

— Devizaállomány : egy adott pénznemben fennálló nettó pozíció. E meghatározás alkalmazásában a különleges lehívási jog (SDR) külön pénznemnek tekintendő; a nettó SDR-pozíciók változását eredményező tranzakciók SDR-ben vagy olyan devizában denominált tranzakciók, amelyek devizakosara az SDR-kosár összetételével megegyező (az adott kosár meghatározása és súlyozása szerint).

— Devizaárfolyam : egy adott deviza értéke másik devizára történő átváltás céljából.

— Devizaswapügylet : azonnali vételi/eladási ügylet kötése egy pénznemre egy másik pénznem ellenében (rövid oldal), és egyidejűleg határidős eladási/vételi ügylet kötése azonos összegben ugyanarra a pénznemre a másik pénznem ellenében (hosszú oldal).

— Diszkont : az értékpapír névértéke és árfolyama közötti különbözet, amikor az árfolyam alacsonyabb a névértéknél.

— Diszkont értékpapír : olyan eszköz, amelyhez nem kamatozik, és amelynek megtérülése a tőke felértékelődéséből származik, mivel az eszköz kibocsátására, illetve megvásárlására annak nominálértéke/névértéke alatt kerül sor.

▼M1

— Előirányzott portfólió : a mérleg eszközoldalán ellentételként nyilvántartott, előirányzott befektetés, amely állhat hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból, törzsrészvényekből, befektetési alapokból, lekötött betétekből és folyószámlákból, részesedésekből, leányvállalatokba történő befektetésekből. Megegyezik a mérleg forrásoldalán valamely azonosítható tétellel, függetlenül a jogi, alapszabályon alapuló vagy egyéb korlátozásoktól.

▼B

— Elszámolás : olyan eljárás, amely során két vagy több fél között fennálló, pénzeszközök vagy egyéb eszközök átadására vonatkozó kötelezettségek teljesítésére kerül sor. Az eurorendszeren belüli ügyletek esetében az elszámolás az eurorendszerbeli ügyletek során keletkező nettó egyenleg felszámolását jelenti, és eszközátadást tesz szükségessé.

— Elszámolásközpontú megközelítés : olyan számviteli megközelítés, amelynek keretében az egyes számviteli események nyilvántartásba vételére az elszámolás napjával kerül sor.

— Elszámolás napja : az a nap, amelyen az érték végső és visszavonhatatlan átadása elszámolásra kerül az elszámolást végző adott intézmény könyveiben. Időpontját tekintve az elszámolásra sor kerülhet azonnal (valós idejű elszámolás), aznap (nap végi elszámolás) vagy a kötelezettségvállalás napját követő, megállapodás szerinti napon.

— Eszköz : a jelentést készítő jogi személy által ellenőrzött, múltbeli eseményekből származó vagyon, amelytől a jelentést készítő jogi személy jövőbeni gazdasági haszon elérését várja.

— Értékvesztés : a visszanyerhető összegnek a nettó érték alá való csökkenése.

▼M1

— Pénzügyi kockázat : piaci, likviditási és hitelkockázat.

▼B

— Érvényesítés : értékpapírok, kölcsönök vagy egyéb olyan eszközök tulajdonjogának megszerzése, amelyet a jelentést készítő jogi személy biztosítékként kapott az eredeti követelés végrehajtásának eszközeként.

— Fedezés : az árak, kamatlábak vagy devizaárfolyamok kedvezőtlen változásai általános következményeinek mérséklése céljából a pénzügyi vagy egyéb eszközökhöz vagy kötelezettségekhez kapcsolódó kockázatok egymással való ellensúlyozásának folyamata.

— Fordított repomegállapodás (passzív repo) : olyan szerződés, amelynek értelmében a készpénz birtokosa megállapodik valamely eszköz vételéről, és egyidejűleg megállapodik arról is, hogy felhívásra megállapodás szerinti áron, meghatározott idő múlva vagy rendkívüli, előre nem látott kiadás felmerülésekor újra eladja azt. A repoügylet során esetenként harmadik fél útján kerül sor a megállapodása (háromszereplős (triparty) repo).

— Határidős devizaügylet : olyan szerződés, amelynek során a felek egy devizanemben kifejezett összegnek egy másik pénznem, általában hazai pénznem ellenében történő eladásáról állapodnak meg egy adott napon, és az összeget egy meghatározott későbbi, a szerződés napját követő két munkanapon túli napon kell rendelkezésre bocsátani, meghatározott áron. Ez a határidős devizaárfolyam az érvényes azonnali árfolyamot, plusz/mínusz a megállapodás szerinti ázsiót/diszázsiót tartalmazza.

— Határidős értékpapírügyletek : olyan, tőzsdén kívüli szerződés, amelyben a felek a szerződés napján megállapodnak egy kamatozó pénzügyi instrumentum (általában kötvény vagy kötelezvény) meghatározott jövőbeni napon, meghatározott áron történő vételéről vagy eladásáról.

— Határidős kamatláb-megállapodás : olyan szerződés, amelynek során két fél megállapodik egy kamatlábban, mely alapján egy meghatározott lejáratú eszmei betét után egy meghatározott jövőbeni napon kamatot kell fizetni. Az elszámolás napján az egyik fél kompenzációt fizet a másiknak a szerződés szerinti kamatláb és az elszámolás napján érvényes piaci kamatláb különbözetétől függően.

— Határidős tőzsdei opciós ügylet : tőzsdei határidővel jegyzett opciós ügylet, amelynek esetében a változó letét naponta kerül kifizetésre vagy átadásra.

— Határidős tőzsdei ügylet : tőzsdén jegyzett határidős ügylet. E szerződésben a felek a kötés napján megállapodnak egy mögöttes instrumentum jövőbeni napon, meghatározott áron történő vételéről, illetve eladásáról. Általában nem kerül sor az értékpapír tényleges leszállítására, mivel a szerződés általában a megállapodás szerinti lejárat előtt lezárásra kerül.

— Hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek : rendszeres nyíltpiaci műveletek, amelyeket az eurorendszer penziós ügyletek formájában végez, amelyek célja a pénzügyi szektor számára az irányadó refinanszírozási műveletek lejáratánál hosszabb lejáratú likviditás biztosítása.

— Irányadó refinanszírozási művelet (MRO) : rendszeres nyíltpiaci művelet, amelyet az eurorendszer penziós ügylet formájában végez. Az irányadó refinanszírozási műveleteket heti standard tenderek útján végzik, és azok általában egy hetes futamidővel rendelkeznek.

— Kamatswapügylet : szerződéses megállapodás arról, hogy a felek időszakos kamatfizetéseknek megfelelő pénzforgalmi csereügyletet bonyolítanak egymással, egyetlen vagy (keresztdevizás ügylet esetén) két különböző devizanemben.

— Kiterjesztett letéti leltár program : az euroövezeten kívül egy kereskedelmi bank által kezelt letétet létrehozó program, amely bankban az eurorendszer számára eurobankjegyeket tartanak letétben az eurobankjegy-kínálat és -átvétel biztosítása érdekében.

— Kompenzációs összeg : a monetáris jövedelem kiszámításának kiigazítása az (EU) 2016/2248 európai központi banki határozattal (EKB/2016/36) ( 3 ) összhangban.

— Kötelezettség : a vállalkozás múltbeli eseményekből származó jelenlegi kötelezettségei, amelyek teljesítése várhatóan gazdasági hasznot megtestesítő vagyon kiáramlását eredményezi a vállalkozásnál.

— Kötési árfolyam : opciós szerződésre vonatkozó meghatározott árfolyam, amelyen az opció gyakorolható.

— Kötési nap (vagy ügylet napja) : az a nap, amikor az ügyletet megkötik.

— Közgazdasági szempontú megközelítés : olyan számviteli szemlélet, amely szerint az ügyletet a kötés napjával vagy az ügylet napjával kell nyilvántartásba venni.

— Központi szerződő fél : olyan jogi személy, amely az egy vagy több pénzügyi piacon kötött szerződésekben érintett szerződő felek között közvetít, azaz vevőként lép fel valamennyi eladóval szemben, illetve eladóként valamennyi vevővel szemben.

— Lejárat napja : az a nap, amelyen a névérték/tőkeérték teljes összegében esedékes, és azt a tulajdonos részére ki kell fizetni.

— Lejáratig tartott értékpapírok : rögzített vagy meghatározható kifizetésekkel és rögzített lejárattal rendelkező értékpapírok, amelyeket a jelentést készítő jogi személy a lejáratig szándékozik megtartani.

— Lineáris módszer : egy adott időszak értékcsökkenésének időarányos meghatározása, amelynek során az eszköz becsült maradványértékkel csökkentett értéke elosztásra kerül az eszköz becsült hasznos élettartamával.

— Második árfolyam-mechanizmus (ERM II) : az árfolyam-mechanizmus eljárásai a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában.

— Monetáris jövedelem : az NKB-knál a KBER monetáris politikai feladatának ellátása folytán felhalmozódó jövedelem. A monetáris jövedelmet összevonják, és az minden pénzügyi év végén felosztásra kerül az NKB-k között.

— Nem realizált nyereség/veszteség : az eszközök kiigazított bekerülési költségéhez képest történő átértékeléséből eredő nyereség/veszteség.

— Nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN) : a hatáskörrel rendelkező kibocsátó hatóság által kibocsátott szám.

— Nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok : az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok, nemzetközi számviteli standardok, valamint a kapcsolódó értelmezések, például az Értelmezési Állandó Bizottság és a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság általiak.

— Nettó ár : az árengedmény és felhalmozódott kamat nélkül számított ügyleti ár, amely ugyanakkor magában foglalja az ár részét képező ügyleti költségeket.

— Opció : olyan szerződés, amely a jogosult számára egy adott részvény, áru, pénznem, index vagy követelés meghatározott áron, meghatározott időtartam alatt vagy a lejárat napján történő vételét vagy eladását biztosítja.

— Penziós ügylet : olyan ügylet, amikor a jelentést készítő jogi személy visszavásárlási megállapodás alapján eszközt vesz (fordított repo), elad (repo), vagy biztosíték ellenében hitelműveletet hajt végre.

— Pénzügyi eszköz : olyan eszköz, amely lehet: a) készpénz; vagy b) szerződéses jog más vállalkozás által szolgáltatott készpénzre vagy egyéb pénzügyi instrumentumra; vagy c) szerződéses jog pénzügyi instrumentumok más vállalkozással potenciálisan kedvező feltételek mellett történő cseréjére; vagy d) egy másik vállalkozás által kibocsátott, tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum.

— Pénzügyi kötelezettség : jogi kötelezettség készpénz vagy egyéb pénzügyi instrumentum más vállalkozás részére történő szolgáltatására vagy pénzügyi instrumentumok más vállalkozással történő cseréjére potenciálisan kedvezőtlen feltételek mellett.

— Piaci ár : arany, devizaeszköz vagy értékpapír szervezett piacon, például tőzsdén, vagy nem szervezett piacon, például tőzsdén kívül jegyzett árfolyama, általában felhalmozott kamat vagy kamatengedmény nélkül.

— Piaci középár : az értékpapír vételi és eladási árfolyamának középértéke, amely elismert piacvezetőknek vagy tőzsdéknek a szokásos piaci nagyságrendnek megfelelő ügyletekre vonatkozó jegyzésein alapul, és amelyet a negyedévi átértékelési eljárásnál használnak fel.

— Piaci középárfolyam : irányadó euro devizaárfolyam, amely általában a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) szerinti és azon kívüli központi bankok közötti rendszeres összehangolási eljáráson alapul, amelyre rendes körülmények között közép-európai idő szerint 14 óra 15 perckor kerül sor, és amelyet a negyedévi átértékelési eljárásnál használnak fel.

— Realizált nyereség/veszteség : valamely mérlegtétel eladási ára és kiigazított beszerzési ára közötti különbözetből eredő nyereség/veszteség.

— Repomegállapodás (repo) : a pénzkölcsönzés gazdasági céljára irányuló olyan megállapodás, amelynek keretében egy eszközt, általában rögzített kamatozású értékpapírt a tulajdonjog eladó részéről történő bármely fenntartása nélkül értékesítenek a vevőnek, míg az eladó egyidejűleg jogot szerez és kötelezettséget vállal arra, hogy adott áron, egy későbbi időpontban vagy kérésre egyenértékű eszközt vásároljon vissza.

▼M1

— Sürgősségi likviditási támogatás : Átmeneti likviditási problémákkal küzdő, fizetőképes pénzügyi intézménynek vagy fizetőképes pénzügyi intézmények csoportjának nyújtott támogatás. A sürgősségi likviditási támogatást az NKB-k nyújtják, kivéve, ha a Kormányzótanács megállapítja, hogy a sürgősségi likviditási támogatás nyújtása a KBER Alapokmányának 14.4. cikke értelmében a KBER céljaival és feladataival ellentétes.

▼B

— Szintetikus instrumentum : olyan mesterségesen létrehozott pénzügyi instrumentum, amelyet kettő vagy annál több instrumentum kombinációjából állítanak össze azzal a céllal, hogy lemásolják egy másik pénzügyi instrumentum pénzáramlását és értékelési szerkezetét. Előállítása alapesetben pénzügyi közvetítők által történik.

— TARGET2 : a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási rendszer, az EKB/2012/27 iránymutatásban ( 4 ) meghatározottak szerint.

— Tartalék : a felosztható nyereségből elkülönített olyan összeg, amelyet nem a fordulónapon ismert konkrét kötelezettség, előre nem látott kiadás vagy előre látható eszközérték-csökkenés fedezetére szánnak.

— Tőkejegyzési kulcs : az egyes nemzeti központi bankoknak (NKB-k) az Európai Központi Bankban való százalékos részesedése.

▼M1

— Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok : osztalékjogosult értékpapírok, vagyis társasági részesedések és befektetési alapba történő befektetést tanúsító értékpapírok.

▼B

— Ügyleti ár : az az ár, amelyben a felek a szerződéskötéskor megállapodnak.

— Ügyleti költség : olyan költségek, amelyekről megállapítható, hogy az adott ügylethez kapcsolódnak.









III. MELLÉKLET

A KÖZGAZDASÁGI SZEMPONTÚ MEGKÖZELÍTÉS LEÍRÁSA

(ideértve az 5. cikkben említett „hagyományos” és „alternatív” megközelítést)

1. Az üzletkötés napjával történő elszámolás

1.1. Az üzletkötés napjával történő elszámolás a „hagyományos megközelítés” vagy az „alternatív megközelítés” alkalmazásával végezhető.

1.2. Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja a „hagyományos megközelítésre” utal.

1.2.1. Az egyes ügyleteket az üzletkötés napjával mérlegen kívüli számlán kell nyilvántartásba venni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli könyvelési tételeket vissza kell vezetni, és az ügyleteket mérlegszámlán kell elkönyvelni.

1.2.2. Az ügylet az üzletkötés napján hat ki a devizapozíciókra. Ennek következtében a nettó eladásból származó realizált nyereséget és veszteséget szintén a kötés napjával kell kiszámítani. A nettó devizavásárlások az adott devizaállomány átlagköltségére az üzletkötés napján hatnak ki.

1.3. Az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontja az „alternatív megközelítésre” utal.

1.3.1. Ellentétben a „hagyományos megközelítéssel”, a megkötött, de később teljesített ügyletek mérlegen kívüli tételként való könyvelése nem naponta történik. A realizált bevételek kimutatására és az új átlagköltség kiszámítására az elszámolás napján kerül sor ( 5 ).

1.3.2. Egy adott évben megkötött olyan ügyletnél, amely csak egy azt követő évben jár le, a bevételek kimutatása a „hagyományos megközelítés” szerint történik. Ez azt jelenti, hogy az eladások realizált hatásai az eredménykimutatásra abban az évben hatnak ki, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték, és a vásárlások abban az évben módosítják az állomány átlagköltségét, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték.

1.4. A következő táblázat az egyes devizaeszközökre és értékpapírokra vonatkozóan kidolgozott két módszer fő jellemzőit mutatja be.







AZ ÜZLETKÖTÉS NAPJÁVAL TÖRTÉNŐ ELSZÁMOLÁS „Hagyományos megközelítés” „Alternatív megközelítés” Azonnali devizaügyletek – kezelésük az év során A devizavásárlást az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére. Az eladásból származó nyereséget és veszteséget a kötés vagy az ügylet napjával kell realizáltnak tekinteni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe. A devizavásárlást az elszámolás napjával mérlegtételként kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére. Az eladásból származó nyereséget és veszteséget az elszámolás napjával kell realizáltnak tekinteni. Az üzletkötés napjával nem kerül sor mérlegtétel felvételére. Határidős devizaügyletek – kezelésük az év során Ezeket az ügyleteket szintén az azonnali ügyletekkel kapcsolatban fentebb leírt módon kell kezelni, azaz nyilvántartásuk az ügylet azonnali árfolyamán történik. A devizavásárlást az azonnali elszámolás napjával, mérlegen kívül kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól, az ügylet azonnali elszámolási árfolyamán hat ki a devizapozíció átlagköltségére. A devizaeladást az azonnali elszámolás napjával, mérlegen kívül kell elkönyvelni. A nyereségeket és veszteségeket az azonnali elszámolás napjával kell realizáltnak tekinteni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe. Az ügyletek időszak végi kezelését lásd alább. Azonnali és határidős devizaügyletek, amelyek az egyik évben (első év) kezdődnek, míg az azonnali szállítás időpontja a következő évre (következő év) esik Nincs szükség különleges szabályokra, mivel az ügyleteket az üzletkötés napjával kell elkönyvelni, továbbá a nyereségeket és veszteségeket is ugyanezzel a nappal kell elszámolni. A „hagyományos módszer” szerint kezelendők (*1): — A devizaeladást az első évben mérlegen kívül kell elkönyvelni annak érdekében, hogy abban a pénzügyi évben lehessen beszámolni a devizaügylet eredményeként realizált nyereségről/veszteségről, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték. — A devizavételt az első évben mérlegen kívül kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére. — Az egyes devizaállományok év végi átértékelése során figyelembe kell venni azokat a nettó vételeket/eladásokat, amelyek azonnali elszámolási napja a következő pénzügyi évre esik. Értékpapírügyletek – kezelésük az év során A vásárlásokat és eladásokat az üzletkötés napjával kell elszámolni mérlegen kívül. A nyereségeket és veszteségeket is ugyanezzel a nappal kell elszámolni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe, vagyis az ilyen ügyleteket az azonnali devizaügyletekhez hasonlóan kell kezelni. Minden egyes ügyletet az elszámolás napjával kell nyilvántartásba venni; azonban lásd az alábbi, az időszak végére vonatkozó kezelési módot. Ennek következtében az ügyletnek vétel esetén az átlagköltségre, illetve eladás esetén a nyereségre/veszteségre gyakorolt hatását az elszámolás napjával kell elszámolni. Értékpapírügyletek, amelyek az egyik évben (első év) kezdődnek, míg az azonnali szállítás időpontja a következő évre (következő év) esik Nincs szükség különleges kezelési módra, mivel az ügyletet és következményeit az üzletkötés napjával már elkönyvelték. A realizált nyereséget és veszteséget az első évben, a pénzügyi év végén kell megállapítani (azaz ugyanúgy, mint az azonnali devizaügyletnél), és a vételt számításba kell venni az év végi átértékelés során (*1). (*1) A lényegesség elve alkalmazható, ha az ilyen ügyletek nem hatnak ki lényegesen a devizapozícióra és/vagy az eredménykimutatásra.

2. A felhalmozódott kamat napi könyvelése, beleértve az ázsiót vagy diszázsiót is

2.1. A devizában denominált pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatosan felhalmozódott kamat, ázsió vagy diszázsió naponta kerül kiszámításra és elkönyvelésre, függetlenül a tényleges pénzforgalomtól. Ez azt jelenti, hogy a devizapozícióra akkor hat ki, ha a felhalmozódott kamat elkönyvelésre került, ellentétben azzal a gyakorlattal, amikor csak a kamat kifizetésekor ( 6 ).

2.2. A kamatszelvényenkénti időbeli elhatárolások és az ázsió vagy diszázsió amortizációja az értékpapír-vásárlás elszámolási napjától az eladás elszámolási napjáig, vagy a szerződés szerinti lejárat napjáig kerül kiszámításra és elkönyvelésre.

2.3. Az alábbi táblázat az időbeli elhatárolások – például fizetendő kamat és az értékcsökkentéssel csökkentett ázsió/diszázsió – devizaállományra gyakorolt hatásának napi könyvelési módját vázolja fel:

A felhalmozódott kamat napi könyvelése a közgazdasági szempontú megközelítés részeként

A devizában denominált instrumentumokkal kapcsolatos időbeli elhatárolás kiszámítására és elkönyvelésére naponta kerül sor, a nyilvántartásba vétel napján érvényes devizaárfolyamon.

A devizaállományra gyakorolt hatás

Az időbeli elhatárolások könyvelésük időpontjában hatnak ki a devizapozícióra, és visszavezetésükre később sem kerül sor. Az időbeli elhatárolást akkor kell törölni, amikor a készpénz ténylegesen befolyik, illetve kifizetésre kerül. Ezért az elszámolás napján a devizapozíció nem változik, mivel az időbeli elhatárolás már be van számítva az időszakosan átértékelt devizapozícióba.

▼M1









IV. MELLÉKLET







A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI (1) ESZKÖZÖK Mérlegtétel (2) A mérlegtételek tartalmának osztályozása Az értékelés elve Hatály (3) 1 1 Arany és aranykövetelések Fizikailag létező arany (például rudak, érmék, lemezek, rögök) raktáron vagy „leszállítás alatt”. Aranykövetelések, mint például a látra szóló aranyszámlák, lekötött betétek, valamint a következő ügyletekből származó aranykövetelések: a) felértékelési és leértékelési ügyletek; valamint b) az arany helyével és tisztaságával kapcsolatos swapügyletek, amikor a kiadás és az átvétel között egy munkanapnál hosszabb idő telik el Piaci érték Kötelező 2 2 Euroövezeten kívüli rezidensekkel szembeni, devizában denominált követelések Euroövezeten kívül rezidens szerződő felekkel szembeni, devizában denominált követelések, beleértve a nemzetközi és a nemzetek feletti szervezeteket és az euroövezeten kívüli központi bankokat 2.1 2.1 Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben a) A tartalékkvótán belüli lehívási jogok (nettó) A nemzeti kvóta, csökkentve az IMF rendelkezésére álló euroegyenleggel. Az IMF 2. számú számlája (euroszámla az igazgatási költségekre) beszámítható ebbe a tételbe vagy az „Euroövezeten kívüli rezidensekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek” közé a) A tartalékkvótán belüli lehívási jogok (nettó) Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva Kötelező b) Különleges lehívási jogok (SDR-ek) SDR-ek állományai (bruttó) b) SDR-ek Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva Kötelező c) Egyéb követelések Általános hitelmegállapodások, különleges kölcsönnyújtási megállapodás alapján felvett kölcsönök, betétek az IMF kezelésében lévő alapoknak c) Egyéb követelések Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva Kötelező 2.2 2.2 Bankokkal szembeni egyenlegek és értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök a) Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett számlakövetelések Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, fordított repoügyletek a) Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló számlakövetelések Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva Kötelező b) Az euroövezeten kívüli, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések A devizatartalék részeként tartott, euroövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír, törzsrészvény és befektetési alap i. Forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a lejáratig tartottak kivételével Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell ii. Lejáratig tartottként besorolt, forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell iii. Nem forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell iv. Forgalomképes törzsrészvények Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva v. Forgalomképes befektetési alapok Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező c) Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett külső hitelek (betétek) c) Külső hitelek Betétek névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva Kötelező d) Egyéb külső eszközök Euroövezeten kívüli bankjegyek és érmék d) Egyéb külső eszközök Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva Kötelező 3 3 Euroövezeti rezidensekkel szembeni, devizában denominált követelések a) Az euroövezeten belüli, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések A devizatartalék részeként tartott, euroövezeti rezidensek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír, törzsrészvény és befektetési alap (a) i. Forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a lejáratig tartottak kivételével Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell ii. Lejáratig tartottként besorolt, forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell iii. Nem forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell iv. Forgalomképes törzsrészvények Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva v. Forgalomképes befektetési alapok Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező b) Az euroövezeti rezidensekkel szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett egyéb követelések Hitelek, betétek, fordított repoügyletek, vegyes kölcsönnyújtás b) Egyéb követelések Betétek és vegyes kölcsönnyújtás névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva Kötelező 4 4 Euroövezeten kívüli rezidensekkel szembeni, euróban denominált követelések 4.1 4.1 Bankokkal szembeni egyenlegek, értékpapír-befektetések és hitelek a) Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett számlakövetelések Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek. Az euróban denominált értékpapírok kezelésével kapcsolatos fordított repoügyletek a) Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló számlakövetelések Névértéken Kötelező b) Az euroövezeten kívüli, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések Euroövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott minden törzsrészvény, befektetési alap, kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír (b) i. Forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a lejáratig tartottak kivételével Piaci áron Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell ii. Lejáratig tartottként besorolt, forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell iii. Nem forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell iv. Forgalomképes törzsrészvények Piaci áron v. Forgalomképes befektetési alapok Piaci áron Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező c) Az euroövezeten kívüli, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett hitelek c) Euroövezeten kívüli felek részére nyújtott hitelek Betétek névértéken Kötelező d) Az euroövezeten kívüli felek által kibocsátott, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” és a 7.1. „Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok” eszköztételben fel nem tüntetett értékpapírok Nemzetek feletti vagy nemzetközi szervezetek, például az Európai Beruházási Bank által kibocsátott és nem monetáris politikai célokból vásárolt értékpapírok, függetlenül a földrajzi helytől (d) i. Forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a lejáratig tartottak kivételével Piaci áron Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell ii. Lejáratig tartottként besorolt, forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell iii. Nem forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell Kötelező Kötelező Kötelező 4.2 4.2 A második árfolyam-mechanizmus (ERM II) alapján nyújtott hitelből származó követelések Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelnyújtás Névértéken Kötelező 5 5 Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezeti hitelintézetek részére Az 5.1-től 5.5-ig felsorolt tételek: az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatásában (EKB/2014/60) (4) meghatározott, megfelelő monetáris politikai eszközöknek megfelelő ügyletek 5.1 5.1 Irányadó refinanszírozási műveletek Rendszeres likviditásbővítő penziós ügyletek, heti gyakorisággal és általában egyheti lejárattal Névértéken vagy repo bekerülési értéken Kötelező 5.2 5.2 Hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek Rendszeres likviditásbővítő penziós ügyletek, általában havi gyakorisággal és az irányadó refinanszírozási műveletekénél hosszabb lejárattal Névértéken vagy repo bekerülési értéken Kötelező 5.3 5.3 Finomhangoló penziós műveletek Eseti alapon finomhangolás céljából végrehajtott penziós ügyletek Névértéken vagy repo bekerülési értéken Kötelező 5.4 5.4 Strukturális penziós műveletek Az eurorendszer pénzügyi szektorral szembeni strukturális pozíciójának kiigazítása céljából végrehajtott penziós ügyletek Névértéken vagy repo bekerülési értéken Kötelező 5.5 5.5 Aktív oldali rendelkezésre állás Egynapos likviditási lehetőség előre meghatározott kamatlábbal, elfogadható eszközök ellenében (jegybanki rendelkezésre állás) Névértéken vagy repo bekerülési értéken Kötelező 5.6 5.6 Fedezetkiegészítési felhívással kapcsolatos hitelek Hitelintézeteknek nyújtott kiegészítő hitel, amely ugyanezen hitelintézetek által más hitellel kapcsolatban benyújtott fedezeti eszközök értéknövekedéséből ered Névértéken vagy bekerülési értéken Kötelező 6 6 Euroövezeti hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, a 7. „Euroövezeti rezidensek euróban denominált értékpapírjai” eszköztételben szereplő értékpapír-állományok kezelésével kapcsolatos fordított repoügyletek, beleértve az euroövezeten belüli korábbi devizatartalékok átalakításából eredő ügyleteket és egyéb követeléseket. Euroövezeti, nem hazai hitelintézeteknél vezetett levelezőbanki számlák. Az eurorendszer monetáris politikai műveletein kívül eső egyéb követelések és műveletek, beleértve a fedezett hitelek formájában nyújtott rendkívüli likviditási segítségnyújtást. Az NKB által az eurorendszerhez történő csatlakozás előtt megkezdett monetáris politikai műveletekből származó követelések Névértéken vagy bekerülési értéken Kötelező 7 7 Euroövezeti rezidensek euróban denominált értékpapírjai 7.1 7.1 Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok (beleértve a nemzetek feletti vagy nemzetközi szervezetek vagy multilaterális fejlesztési bankok által kibocsátott, monetáris politikai célokból tartott értékpapírokat, függetlenül a szervezet földrajzi helyétől). Finomhangolás céljából vásárolt európai központi banki (EKB) kötvények a) Forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Monetáris politikai megfontolásoktól függően az alábbiak szerint elszámolva: i. Piaci áron Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell ii. Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken (bekerülési értéken, amikor az értékvesztést a céltartalék fedezi a 13. b) „Céltartalékok” tételben a forrásoldalon) Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell b) Nem forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell Kötelező Kötelező 7.2 7.2 Egyéb értékpapírok A 7.1. „Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok” és a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett értékpapírok; euróban denominált kötelezvények, kötvények, váltók, kamatszelvény nélküli kötvények, közvetlenül tartott pénzpiaci papírok, beleértve a gazdasági és monetáris unió (GMU) előtti időszakból származó állampapírokat. Törzsrészvények és befektetési alapok a) Forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a lejáratig tartottak kivételével Piaci áron Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell b) Lejáratig tartottként besorolt, forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell c) Nem forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell d) Forgalomképes törzsrészvények Piaci áron e) Forgalomképes befektetési alapok Piaci áron Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező Kötelező 8 8 Euróban denominált államháztartási adósság A GMU előtti időszakból származó, állammal szembeni követelések (nem forgalomképes értékpapírok, hitelek) Betétek/hitelek névértéken, a nem forgalomképes értékpapírok bekerülési értéken Kötelező – 9 Eurorendszeren belüli követelések+) – 9.1 Részesedés az EKB-ban+) Csak NKB-mérlegtétel Az egyes NKB-k részesedései az EKB-ban a Szerződés és a megfelelő tőkejegyzési kulcs szerint, valamint a KBER Alapokmánya 48.2. cikkének megfelelő hozzájárulások mértékében Bekerülési értéken Kötelező – 9.2 A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő követelések+) Csak NKB-mérlegtétel Euróban denominált követelés az EKB-val szemben, a devizatartalékoknak a KBER Alapokmányának 30. cikke szerinti kezdeti (és kiegészítő) átadásából eredően Névértéken Kötelező – 9.3 EKB-kötvények kibocsátásával kapcsolatos követelések+) Csak EKB-mérlegtétel Az EKB kötvényeinek kibocsátásából eredő, az NKB-kkal szemben fennálló eurorendszeren belüli követelések Bekerülési értéken Kötelező – 9.4 Az eurorendszeren belüli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos nettó követelések+), * Az NKB-k esetében: a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos nettó követelés (beleértve az EKB bankjegykibocsátásával kapcsolatos eurorendszerbeli egyenleget), a kompenzációs összeg és az annak ellentételeként szolgáló könyvelési tétel, az (EU) 2016/2248 európai központi banki határozatban (EKB/2016/36) (5) meghatározottak szerint Az EKB esetében: az EKB bankjegykibocsátásához kapcsolódó követelések, az EKB/2010/29 határozatnak megfelelően Névértéken Kötelező – 9.5 Az eurorendszeren belüli egyéb követelések (nettó)+) Az alábbi altételek nettó pozíciója: a) az NKB-k TARGET2-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó követelések, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege – lásd még a 10.4. „Az eurorendszeren belüli egyéb kötelezettségek (nettó)” tételt a forrásoldalon a) Névértéken Kötelező b) Az összevonásra és az újrafelosztásra kerülő monetáris jövedelem közötti különbözetből eredő követelések. Kizárólag a monetáris jövedelmek év végi elkönyvelése és a minden év januárjának utolsó munkanapján esedékes elszámolása közötti időszakra vonatkozik b) Névértéken Kötelező c) egyéb esetlegesen felmerülő, eurorendszeren belüli, euróban denominált követelések, beleértve az EKB bevételének NKB-k számára való év közbeni felosztását (*1) c) Névértéken Kötelező 9 10 Elszámolás alatti tételek Elszámolási számlaegyenlegek (követelések), beleértve a fizetésre bemutatott csekkek elszámolásával kapcsolatos időeltolódást Névértéken Kötelező 9 11 Egyéb eszközök 9 11.1 Euroövezetbeli érmék Euroérmék, ha nem NKB a törvényes kibocsátó Névértéken Kötelező 9 11.2 Tárgyi eszközök és immateriális eszközök Földterület és épületek, bútor és berendezés (beleértve a számítástechnikai eszközöket), szoftver Értékcsökkenéssel csökkentett bekerülési értéken Az értékcsökkenési leírás kulcsa: — számítógépek és az azokhoz tartozó hardver/szoftver, továbbá gépjárművek: 4 év — berendezések, bútorok és üzemi felszerelések az épületen belül: 10 év — épület és tőkésített főbb felújítási költségek: 25 év A kiadások tőkésítése: értékhatár alapján (héa nélkül számított 10 000 euro alatti összeg esetén: nincs tőkésítés) Ajánlott 9 11.3 Egyéb pénzügyi eszközök — Részesedések és leányvállalatokba történő befektetések; stratégiai/politikai célokból tartott törzsrészvények és befektetési alapok — Az előirányzott portfólió részeként tartott értékpapírok, beleértve a törzsrészvényeket és befektetési alapokat és más pénzügyi eszközöket, valamint számlaegyenlegeket (például lekötött betétek és folyószámlák) — Fordított repoügyletek hitelintézetekkel az ebben az eszköztételben szereplő értékpapír-portfólió kezelésére — Euróban denominált fordított repoügyletek hitelintézettől eltérő euroövezeti pénzügyi intézményekkel az ebben az eszköztételben szereplőektől eltérő értékpapír-portfóliók kezelésére a) Forgalomképes törzsrészvények Piaci áron b) Forgalomképes befektetési alapok Piaci áron c) Részesedések és nem forgalomképes törzsrészvények, és minden más, tartós befektetésként tartott tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken d) Befektetések leányvállalatokba vagy jelentős érdekeltségek Nettó eszközértéken e) Forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a lejáratig tartottak kivételével Piaci áron Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell f) Lejáratig tartottként besorolt, vagy tartós befektetésként tartott forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell g) Nem forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell h) Bankokkal szembeni egyenlegek és hitelek Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva, ha az egyenleg vagy betét külföldi fizetőeszközben denominált Ajánlott Ajánlott Ajánlott Ajánlott Ajánlott Ajánlott Ajánlott Ajánlott 9 11.4 Mérlegen kívüli instrumentumok átértékelési különbözetei Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, kamatlábswapügyletek (kivéve, ha azokhoz napi változó letét kapcsolódik), határidős kamatláb-megállapodások, határidős értékpapírügyletek, azonnali devizaügyletek értékelési eredményei a kötési nap és a lejárati nap között A határidős és az azonnali ügylet közötti nettó pozíció, devizapiaci árfolyamon Kötelező 9 11.5 Aktív időbeli elhatárolások és előre fizetett költségek Bevétel, amely nem a tárgyidőszakban esedékes, de arra vonatkozik. Aktív időbeli elhatárolások és kifizetett felhalmozódott kamatok, azaz az értékpapírral megvásárolt, felhalmozott kamat Névértéken; a devizát a piaci árfolyamon kell átszámítani Kötelező 9 11.6 Vegyes tételek a) Előlegek, kölcsönök, egyéb kisebb tételek. Hitelek kezelése megbízásos alapon. Nemzeti euroövezeti pénznemekben denominált érmék. Folyó kiadások (nettó felhalmozott veszteség), az előző évi veszteség elhatárolás előtt. a) Névértéken vagy bekerülési értéken Ajánlott b) Függő átértékelési számlák (csak év közben mérlegtétel: év közben történő átértékelések napjával elszámolt nem realizált veszteségek, amelyeket nem fedeznek a megfelelő újraértékelési számlák az „Átértékelési számlák” tételben a forrásoldalon). b) Az átlagköltség és a piaci érték közötti átértékelési különbözet, a devizát a piaci árfolyamon kell átszámítani Kötelező c) Ügyfelek aranybetéteivel kapcsolatos befektetések c) Piaci érték Kötelező d) Nyugdíjpénztárak nettó eszközei. d) A 28. cikk (2) bekezdésének megfelelően Kötelező Ajánlott e) Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer szerződő feleinek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések. e) Névértéken/megtérítési értéken (a veszteségek elszámolása előtt/után) f) Az eurorendszer nemteljesítő szerződő felei által biztosított fedezet végrehajtásával összefüggésben érvényesített és/vagy megszerzett eszközök vagy követelések (harmadik felekkel szemben) f) Bekerülési értéken (devizapiaci árfolyamon átszámítva a megszerzés időpontjában, amennyiben a pénzügyi eszközök külföldi fizetőeszközben denomináltak) Kötelező – 12 Mérleg szerinti tárgyévi veszteség Névértéken Kötelező (*1) Összehangolandó tételek. (1) A forgalomban levő eurobankjegyekre vonatkozó adatok közlését, az eurorendszeren belüli eurobankjegy-elosztásból származó, eurorendszeren belüli nettó követelések/kötelezettségek ellentételezését és a monetáris bevételt az NKB-k közzétett éves pénzügyi jelentéseiben össze kell hangolni. Az összehangolandó tételek a IV., VIII. és IX. mellékletben csillaggal kerültek megjelölésre. (2) Az első oszlop számozása az V., VI. és VII. mellékletben megadott mérlegformátumokra vonatkozik (eurorendszer heti pénzügyi kimutatása és összevont éves mérlege). A második oszlop számozása a VIII. mellékletben megadott mérlegformátumra vonatkozik (a központi bankok éves mérlege). A „+)” jellel jelölt tételeket az eurorendszer heti pénzügyi jelentése összevontan kezeli. (3) Az e mellékletben felsorolt tartalmi és értékelési alapelvek kötelezőek az EKB elszámolásai, valamint az NKB-k eurorendszer céljaira szolgáló elszámolásaiban kimutatott összes (az eurorendszer működése szempontjából) lényeges eszköz és forrás tekintetében. (4) Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (EKB/2014/60) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.). (5) Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2248 határozata (2016. november 3.) azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro (EKB/2016/36) (HL L 347., 2016.12.20., 26. o.).







Források Mérlegtétel (1) A mérlegtételek tartalmának osztályozása Az értékelés elve Hatály (2) 1 1 Forgalomban lévő bankjegyek (*1) a) Eurobankjegyek, növelve/csökkentve a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos kiigazításokkal, összhangban az (EU) 2016/2248 határozattal (EKB/2016/36) és az EKB/2010/29 határozattal a) Névértéken Kötelező b) Nemzeti euroövezeti pénznemekben denominált bankjegyek a készpénzcsere évében b) Névértéken Kötelező 2 2 Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezeti hitelintézetekkel szemben A 2.1., 2.2., 2.3. és 2.5. tételek: eurobetétek az (EU) 2015/510 iránymutatásban (EKB/2014/60) leírtaknak megfelelően 2.1 2.1 Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) Olyan hitelintézetek euroszámlái, amelyek szerepelnek a KBER Alapokmányával összhangban tartalékképzésre kötelezett pénzügyi intézmények felsorolásában. Ez a tétel elsősorban a kötelező tartalékok könyvelésére szolgáló számlákat tartalmazza Névértéken Kötelező 2.2 2.2 Betéti rendelkezésre állás Egynapos, látra szóló betétek, előre meghatározott kamatlábbal (jegybanki rendelkezésre állás) Névértéken Kötelező 2.3 2.3 Lekötött betétek Betétgyűjtés a finomhangoló műveletekkel összefüggő likviditásszűkítés céljából Névértéken Kötelező 2.4 2.4 Finomhangoló penziós műveletek Monetáris politikával kapcsolatos ügyletek likviditásszűkítés céljából Névértéken vagy repo bekerülési értéken Kötelező 2.5 2.5 Fedezetkiegészítési felhívással kapcsolatos betétek Hitelintézetek betétei, amelyek az ugyanezen hitelintézeteknek nyújtott hitelekkel kapcsolatos fedezeti eszközök értékének csökkenéséből erednek Névértéken Kötelező 3 3 Euroövezeti hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek Repoügyletek hitelintézetekkel a 7. „Euroövezeti rezidensek euróban denominált értékpapírjai” eszköztétel alatt szereplő értékpapír-portfóliók kezelésére. Az eurorendszer monetáris politikai műveletein kívül eső egyéb műveletek. A hitelintézetek folyószámláitól eltérő egyéb számlái. A központi bank által az eurorendszerhez történő csatlakozását megelőzően kezdeményezett monetáris politikai műveletekből eredő kötelezettségek/betétek Névértéken vagy repo bekerülési értéken Kötelező 4 4 Kibocsátott kötvények Csak EKB-mérlegtétel – az NKB-k esetében átmeneti mérlegtétel. Az (EU) 2015/510 iránymutatásban (EKB/2014/60) leírtaknak megfelelő kötvények. Likviditásszűkítés céljából kibocsátott diszkont értékpapírok Bekerülési értéken A diszázsiót amortizálni kell Kötelező 5 5 Egyéb euroövezeti rezidensekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek 5.1 5.1 Államháztartás Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek Névértéken Kötelező 5.2 5.2 Egyéb kötelezettségek Alkalmazottak, vállalatok és ügyfelek folyószámlái, beleértve azokat a pénzügyi intézményeket, amelyek mentesek a tartalékképzési kötelezettség alól (lásd a 2.1. „Fo