2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —1
Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jelleg ű, az intézmények semmiféle felel ősséget nem vállalnak a tartalmáért
►B A TANÁCS 2268/2004/EK RENDELETE
(2004. december 22.)
végleges dömpingellenes vám kivetésér ől a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid és
zsugorított volfrámkarbid behozatalára
(HL L 395, 2004.12.31., o. 56)
Módosította:
Hivatalos Lap
Szám Oldal Dátum
►M1 A Tanács 1275/2005/EK rendelete (2005. július 26.) L 202 1 2005.8.3.
▼B
A TANÁCS 2268/2004/EK RENDELETE
(2004. december 22.)
végleges dömpingellenes vám kivetésér ől a Kínai Népköztársaságból
származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerz ődésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkez ő
országokból érkez ődömpingelt behozatallal szembeni védelemr ől
szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továb-
biakban: az alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott
konzultáció után benyújtott javaslatra,
mivel:
A.ELJÁRÁS
1.A hatályos intézkedések
(1) A 2737/90/EGK rendelettel (2) a Tanács végleges, 33 %-os
dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (atovábbiakban: KNK) származó volfrámkarbid és zsugorított volf-rámkarbid behozatalára. A 90/480/EGK határozattal (
3)a
Bizottság elfogadta két f őexport őr kötelezettségvállalásait az
intézkedések hatálya alá tartozó termékkel kapcsolatban.
(2) Miután a két érintett kínai export őr kötelezettségvállalásait
visszavonta, a Bizottság a 2286/94/EK rendelettel (4) ideiglenes
dömpingellenes vámot vetett ki az érintett termék behozatalára.
(3) A 610/95/EK rendelettel (5) a Tanács módosította a 2737/90/EGK
rendeletet, és végleges, 33 %-os vámot vetett ki a volfrámkarbidés az zsugorított volfrámkarbid behozatalára. Az alaprendelet 11.cikkének (2) bekezdése alapján kezdeményezett vizsgálatotkövet ően (a továbbiakban: az el őzőfelülvizsgálati vizsgálat),
ezeket az intézkedéseket további öt évre kiterjesztette a 771/98/
EK rendelet (
6).
2.A jelenlegi vizsgálat
(4) A KNK-ból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid
behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedésekközelg őlejáratáról szóló értesítés közzétételét követ ően (
7)2003.
január 9-én a Bizottsághoz a lejárat felülvizsgálatára vonatkozókérelem érkezett be az Eurometaux-tól (a továbbiakban: a
kérelmez ő) azoknak a gyártóknak a nevében, akik jelent ős
arányt –az adott esetben több mint 80 %-ot –képviselnek a
teljes közösségi termelésben. A kérelem azon alapult, hogy azintézkedések lejárata valószín űleg a dömping és a közösségi
iparágnak okozott károkozás folytatódását vagy megismétl ődését
eredményezné.
(5) A tanácsadó bizottsággal való konzultációt követ ően megállapí-
tást nyert, hogy kell őbizonyíték van a felülvizsgálat2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —2
(1) HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel módosított
rendelet (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.).
(2) HL L 264., 1990.9.27., 7. o. A 610/95/EK rendelettel (HL L 64., 1995.3.22.,
1. o.) módosított rendelet.
(3) HL L 264., 1990.9.27., 59. o.
(4) HL L 248., 1994.9.23., 8. o. A 82/95/EK rendelettel (HL L 14., 1995.1.20.,
1. o.) módosított rendelet.
(5) HL L 64., 1995.3.22., 1. o.
(6) HL L 111., 1998.4.9., 1. o.
(7) A Bizottság 1094/2002/EK rendelete (HL C 166., 2002.7.12., 2. o.).
▼B
kezdeményezésére, a Bizottság vizsgálatot kezdeményezett az
alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján (1).
3.Időközi felülvizsgálat iránti kérelem
(6) 2003. november 25-én, a Bizottsághoz egy id őközi felülvizsgálat
iránti kérelem is beérkezett a kérelmez őtől, a közösségi gyártás
jelent ős részét képvisel őgyártók nevében.
(7) A kérelmez őazt állította, hogy egy új terméktípus jelent meg a
piacon, amelynek ugyanazok az alapvet őfizikai és kémiai
jellemz ői és végfelhasználási módjai, mint a KNK-ból származó
volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozataláravonatkozó hatályos intézkedések által érintett terméké. Annakellenére, hogy az intézkedések rá nem vonatkoznak, a kérelmez ő
azt állította, hogy az új terméktípus valójában része az érintett
terméknek. A kérelmez őazt állította, hogy ebb ől következ ően a
meglév őintézkedések többé nem elégségesek annak a
dömpingnek az ellensúlyozására, amely a kárt okozza, és hogyaz intézkedések terjedelme azért úgy módosítandó, hogy az újterméktípus beleessen a termék definíciójába.
(8) Miután a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultáció nyománmegállapítást nyert, hogy elégséges bizonyíték van egy részlegesidőközi felülvizsgálat kezdeményezésének megindokolására,
2004. március 31-én (
2) a Bizottság felülvizsgálatot kezdeménye-
zett az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban,amely terjedelmében az érintett termék meghatározására korláto-zódott. Ez a vizsgálat jelenleg még folyamatban van.
4.A vizsgálatban érintett felek
(9) A Bizottság hivatalosan értesítette a gyártókat, import őröket és
felhasználókat, valamint a KNK-beli export őröket a vizsgálat
kezdeményezésér ől.
(10) Az érdekelt felek lehet őséget kaptak arra, hogy véleményüket
írásban tudassák, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindítá-
sáról szóló értesítésben megadott határid őn belül.
(11) A Bizottság kérd őíveket küldött ki mindazoknak a feleknek,
akikr ől ismert, hogy érintettek, és három panasztev őközösségi
gyártótól kapott választ, egy másik közösségi gyártótól, egy
import őrtől, amely az érintett terméknek felhasználója is, hét
export őrtől/gyártótól, egy Hong-Kong-i székhely űkeresked őtől,
egy keresked ő/import őrtől Németországból és egy gyártótól az
analóg országban. Minden fél írásban fejtette ki nézeteit, és
kérelemre meghallgatási lehet őséget kaptak.
(12) A Bizottság beszerezte és ellen őrizte mindazokat az informáci-
ókat, amelyeket szükségesnek tartott a vizsgálat céljaira, és
ellen őrzővizsgálatokat végzett a következ ővállalkozások helyisé-
geiben:
a) Közösségi gyártók
—Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg. KG, St. Peter,
Ausztria
—H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Németország
—Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Franciaország
b) Import őrök/felhasználók a Közösségen belül
—Harditalia SpA és F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola,
Olaszország (kapcsolt vállalkozások)2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —3
(1) HL C 84., 2003.4.8., 2. o.
(2) HL C 81., 2004.3.31., 8. o.
▼B
c) Export őrök a KNK-ban
—Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd, Nancsang város,
Csianghszi tartomány
—Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd, Hsziamen
város, Fucsien tartomány
—Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export
Company, Zhuzhou város, Hunan tartomány
—Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd, Zigong város,
Szecsuán tartomány
d) Gyártó az analóg országban
—Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Amerikai
Egyesült Államok
5.Vizsgálati id őszak
(13) A dömping és a károkozás folytatódására és/vagy megismétl ődé-
sére vonatkozó vizsgálat a 2002. január 1. és 2002. december 31.közötti id őszakkal foglalkozott (a továbbiakban: VI). Azoknak a
tendenciáknak a vizsgálata, amely ahhoz szükséges, hogy a
dömping folytatódásának és a károkozás megismétl ődésének
valószín űségét értékeljék, az 1998-tól a VI végéig terjed ő
időszakkal foglalkozott (a továbbiakban: a megvizsgált id őszak).
6.Az érintett termék és a hasonló termék
6.1. Az érintett termék
(14) Emlékeztetni kell arra, hogy az új, az intézkedések által érintett
termékkel azonos alapvet őfizikai és kémiai jellemz őkkel és
végfelhasználási módokkal rendelkez őterméktípusnak a piacon
történt állítólagos megjelenését követ ően az érintett termék
meghatározására korlátozott, részleges id őközi vizsgálat indult
2004. március 31-én (ld. A (6)-(8) preambulumbekezdések).
(15) A jelenlegi felülvizsgálatban érintett termék azonban megegyezika 2737/90/EK tanácsi rendeletben és annak kés őbbi módosítá-
saiban szerepl ő, vagyis a 2849 90 30 KN kódszám alatti
volfrámkarbiddal és zsugorított volfrámkarbiddal.
(16) A volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid szén és volfrámvegyületei, amelyeket h őkezeléssel állítanak el ő(karburálással az
elsőesetben, fúzióval a másodikban). Mindkét termék közbens ő
termék, amelyeket alapanyagként használnak az olyankeményfém-részegységek gyártásában, mint a cementált karbidvágószerszámok és a nagy t űrőképesség űrészegységek, a
kopásálló bevonatokban, az olajipari fúrófejeknél és bányászati
eszközöknél, valamint süllyesztékekhez és sajtolószerszámokhoza fémek mélyhúzásához és domborításához.
(17) Egyes export őrök azzal érveltek, hogy a volfrámkarbid és a
zsugorított volfrámkarbid különböz őtermékek. Ezt arra az
állításra alapozták, hogy gyártási folyamataik teljesen eltér őek,
és a végfelhasználásuk is eltér ő.
(18) Emlékeztetni kell arra, hogy a 771/98/EK tanácsi rendelet (11)
preambulumbekezdése szerint a vizsgálat bizonyította, hogy bárgyártási folyamataik eltér őek, a volfrámkarbid és a zsugorított
volfrámkarbid ugyanazzal a kémiai összetétellel rendelkezik
(mindkett őmintegy 92 –94 % volfrámércet és 4 –6 % szenet
tartalmaz), és a volfrám gyártási láncának ugyanabból aszakaszából származnak, vagyis a volfrámfém por és a karbid-szerszámok, valamint a nagy t űrőképesség űanyagok közötti
szakaszból. Ezen túlmen ően hasonló a végfelhasználásuk az
iparban, vagyis felületkeményít őkomponensként. Annak
ellenére, hogy egyes konkrét vagy korlátozott alkalmazásokhoz,amelyek nagyobb tartósságot és kopásállóságot igényelnek, csaka zsugorított karbidot használják, a zsugorított volfrámkarbid ésa volfrámkarbid általánosan felcserélhet őegymással. Ezért az2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —4
▼B
előzőfelülvizsgálati vizsgálat arra következtetésre jutott, hogy a
volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid egyetlen termék avizsgálat szempontjából.
(19) Nem nyújtottak be olyan kényszerít őérvet, ami a megközelítési
mód változtatását indokolná, ami az el őző, felülvizsgálati jelleg ű
vizsgálatoktól eltér őkövetkeztetések levonásához vezetne.
Ráadásul nincs lényeges árkülönbség a piacon a zsugorított volf-rámkarbid és a volfrámkarbid között, mert a zsugorított
volfrámkarbid bizonyos további feldolgozását ellensúlyozza a
szemcseméretek kevésbé finom válogatása. Ezért a volfrámkarbidés a zsugorított volfrámkarbid egyetlen terméknek tekintend ő,
amely ugyanazokkal az alapvet őtulajdonságokkal rendelkezik a
vizsgálat szempontjából.
6.2. Hasonló termék
(20) Ahogyan az el őzővizsgálatok megállapították, ez a felülvizsgálati
jelleg űvizsgálat meger ősítette, hogy a KNK által exportált
termékek, illetve a közösségi gyártók, valamint az analóg ország
gyártója által el őállított és értékesített termékek –mivel
lényegében ugyanazokkal a fizikai jellemz őkkel és végfelhaszná-
lással rendelkeznek –az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése
értelmében hasonló termékek.
B.A DÖMPING FOLYTATÁSÁNAK VAGY ISMÉTELT EL ŐFOR-
DULÁSÁNAK VALÓSZÍN ŰSÉGE
1.Előzetes megjegyzések
(21) Általános háttérként emlékeztetni kell arra, hogy az érintett
terméknek a KNK-ból történ őbehozatala annak a vizsgálatnak a
9 hónapos VI-je során, amely 1990-ben az intézkedések megho-
zatalához vezetett, 117 tonna volt, ami 5,3 %-os piacirészaránynak felelt meg. Az akkor megállapított dömpingkülön-bözet 73,13 % volt. Az el őzőfelülvizsgálati vizsgálat VI-je
során a behozatal 234 tonna volt, ami 5 %-os piaci részaránynakfelel meg, míg a dömpingkülönbözet 30,6 % volt.
2.Piacgazdasági státusz és analóg ország
(22) Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék egyetlen gyártója
sem kapta meg a piacgazdasági státuszt ( „PGS”)a ze l őzővizsgá-
latokban. Az együttm űködőexport őrök úgy érveltek, hogy a PGS
megadásának lehet őségét meg kell vizsgálni az alaprendelet 2.
cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, megállapítva, hogy azalaprendeletben nincs olyan el őírás, amely megakadályozná,
hogy az együttm űködőexport őrök megkapják a PGS-t az alap-
rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott
felülvizsgálatban.
(23) Emlékeztetni kell arra, hogy a jelenlegi vizsgálat egy lejáratifelülvizsgálat, amelyet követ ően az intézkedések csak visszavon-
hatók vagy fenntarthatók, de nem módosíthatók. Az uniós
intézmények által követett következetes gyakorlatnak
megfelel ően a PGS iránti kérelmekkel ezért az id őközi felülvizs-
gálatok során kell foglalkozni, mivel az ilyen id őközi
felülvizsgálat eredményeként változhat az intézkedések szintje.
(24) Az együttm űködőexport őrök megkérd őjelezték azt is, vajon
megfelel ő-e az Amerikai Egyesült Államok felhasználása piacgaz-
dasággal rendelkez őharmadik országként (a továbbiakban:
analóg ország), hivatkozva az egy f őre jutó GDP szintjének
eltérésére a KNK és az Amerikai Egyesült Államok között, anem megfelel őválasztás indokaként. Ehelyett az együttm űködő
export őrök a Koreai Köztársaság vagy a Cseh Köztársaság
felhasználását javasolták, azon az alapon, hogy az egy f őre jutó
GDP inkább összhangban van a KNK-beli GDP szintjével.
(25) Az egy f őre jutó GDP problémája egymagában nem tekinthet ő
meghatározó tényez őnek az alkalmas analóg országgal
kapcsolatos döntéshez. Az Amerikai Egyesült Államok2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —5
▼B
megfelel őanalóg országnak találtatott az el őzővizsgálatban, és
nem állapítottak meg olyan változást a körülményekben,amelyek felhasználását a mostani vizsgálatban helytelenné tették
volna. Ezen kívül nincs meggy őzőbizonyíték arra, hogy a
Koreai Köztársaság vagy a Cseh Köztársaság alkalmasabb lenne.
(26) Az Osram Sylvania Inc., az érintett termék egyik gyártója azAmerikai Egyesült Államokban felajánlotta együttm űködését a
vizsgálatokban, és ennek megfelel ően megvizsgálására került,
hogy az Osram Sylvania belföldi értékesítése jelent ős-e a KNK
ból exportált érintett termék volumenével összehasonlítva. Megál-lapítást nyert, hogy az Osram Sylvania Inc. belföldi értékesítése,
belföldi vev ők számára és a szokásos kereskedelmi feltételek
mellett olyan volumenekre vonatkoztak, amelyek lényegesenmeghaladták a kínai export őrök által a Közösségbe irányuló
export 5 %-át, ahogyan az követelmény, ha a normál értéknek abelföldi értékesítési árakon kell alapulnia.
(27) Ezért, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint,az a döntés született, hogy meg kell tartani az Amerikai EgyesültÁllamokat, mint analóg országot a jelenlegi eljárásban, és az
Osram Sylvania Inc. belföldi értékesítését kell alapul venni a
normál érték meghatározásához.
3.Normál érték
(28) Megvizsgálására került, vajon az Osram Sylvania Inc. belföldi
értékesítése független vev ők számára a szokásos üzletmenet
keretében megvalósulónak tekinthet ő-e az alaprendelet 2.
cikkének (4) bekezdése alapján.
(29) Megállapítást nyert, hogy az összes értékesítés súlyozott átlagosértékesítési ára a VI során magasabb volt, mint a súlyozottátlagos fajlagos gyártási költség. Ezért az összes belföldi értékesí-tést úgy tekintették, hogy az a szokásos üzletmenet keretébenvalósult meg.
(30) Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban anormál érték az Osram Sylvania Inc. összes belföldi, azAmerikai Egyesült Államokban lév őfüggetlen vev őknek a VI
során történ ővolfrámkarbid- és zsugorított volfrámkarbid-értéke-
sítésének VI árain alapult.
4.Exportár
(31) Az együttm űködőhét export őr közül öt tette ki a KNK-ból a
Közösségben lév őfüggetlen vev őknek történ őcsaknem teljes
exportot a VI folyamán. A másik két együttm űködőexport őr
nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe a VI idején.Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésévelösszhangban lehetett megállapítani (vagyis az öt együttm űködő
export őr által ténylegesen felszámított árak alapján).
5.Összehasonlítás
(32) Az igazságos összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2.
cikkének (10) bekezdésével összhangban, kiigazítások történtek
a szállításban, csomagolásban, biztosításban, hitelezési költsé-
gekben, fizetési feltételekben, kezelési és járulékos költségekbenmutatkozó különbségekkel kapcsolatban, amelyekr ől azt
állították és be is mutatták, hogy kihatnak az árakra és az árakösszehasonlíthatóságára.
6.Dömpingkülönbözet
(33) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a
normál értéket az exportárral hasonlították össze. Mindkett őte x
works alapon számították ki, és az összehasonlítást a kereske-
delem ugyanazon szintjén végezték el.
(34) A dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a normál érték
súlyozott átlagát hasonlították össze a Közösségbe irányuló2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —6
▼B
export súlyozott átlagárával ex works szinten és ugyanazon a
kereskedelmi szinten. Ez az összehasonlítás megmutatta adömping meglétét mintegy 31 %-os szinten, ami közel áll a
dömpingellenes vám jelenlegi szintjéhez.
7.A dömping folytatásának valószín űsége
(35) Mivel a dömping nem sz űnt meg, megvizsgálásra került, hogy
valószín ű-e az érintett termék exportjának folytatódása
dömpingelt árakon. Ilyen szempontból olyan tényez őket vettek
figyelembe, mint az érintett termék gyártóinak gyártásikapacitása a KNK-ban és értékesítési áraik más, harmadikországok felé, valamint a belföldi piacon a KNK-ban.
7.1. Gyártási tartalékkapacitás
(36) Ahogyan a (31) preambulumbekezdés említi, öt együttm űködő
export őr volt a KNK-ban, amelyek az érintett terméket a
Közösségbe exportálták a VI folyamán.
(37) Ezek közül az export őrök közül kett őaz érintett terméket saját
maga gyártotta, vagyis a gyártás és az exportértékesítés
ugyanannál a jogalanynál történt.
(38) Két további export őr mindegyike termel ővállalkozásokhoz
kapcsolódott, vagyis a gyártás és az exportértékesítés kétkülönálló, de kapcsolt jogalanynál történt.
(39) Az ötödik export őrnek nem volt kapcsolt termel ővállalkozása,
hanem termékeit a (37) és a (38) preambulumbekezdésekbenemlített gyártóktól/ export őröktől vásárolták, majd exportálták.
(40) Az a négy export őr, amely gyártási kapacitással rendelkezett,
együttesen 9 850 tonnás elméleti kapacitással (1) rendelkezett a
VI során, és teljes termelése 8 460 tonna volt, ami 86 %-os
kihasználtsági aránynak felel meg. A négy gyártó export őr tehát
1 390 tonnás tartalékkapacitással rendelkezik, ami az érintetttermék számított felhasználásának 21,5 5-át teszi ki a szabad-piacon (6 461 tonnát) (
2).
(41) A két másik együttm űködőexport őr, amelyek az érintett terméket
nem exportálták a Közösségbe a VI során, szintén adtak informá-
ciókat a VI id őszakában történt gyártásukról és értékesítésükr ől.
Ezeknek az export őröknek az egyike egy keresked ő, saját
gyártás nélkül, a másiknak volt saját gyártási kapacitása,amelynek mintegy 200 tonna, és a tényleges termelés a VI során49 tonna volt.
(42) A hét export őr együttes kapacitása 10 050 tonnát tett ki. A hét
export őr tartalékkapacitása 1 541 tonna volt a VI során, amely
mintegy 24 %-át képviseli a Közösség szabadpiaci felhasználá-sának, ahogyan azt a fenti (41) preambulumbekezdésmeghatározza. Ez a tartalékkapacitás világos jelzés arra, hogy akínai export őrök megtehetik, hogy az érintett termékb ől
exportjukat jelent ősen növeljék a közösségi piacra, amennyiben
az intézkedéseket visszavonnák. Emlékeztetni kell arra, hogy azegyüttm űködőexport őrök teljes exportja 239 tonnát tett ki,
vagyis közel 100 %-át az érintett termék teljes behozatalának aVI során, tehát az együttm űködőexport őrök csaknem a teljes, a
Közösségbe irányuló exportot jelentik.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —7
(1) A gyártási kapacitás megállapítása a beszerelt gépek maximális óránkénti
kibocsátása alapján történt, megszorozva az évenkénti ledolgozott
munkaórák maximális számával, mínusz a karbantartásra és a gyártás más,
hasonló megszakítására vonatkozó levonások. Az alkalmazott módszer
ugyanaz, mint amelyet a közösségi iparág kapacitásának számításához
alkalmaztak.
(2) A szabadpiaci felhasználás meghatározása úgy történik, hogy az érintett
termék teljes behozatalának volumenéhez hozzáadják a három együttm űködő
közösségi gyártó összes igazolt értékesítésének volumenét a közösségi
piacon, amelyek a szabadpiac számára termelnek. Lásd még a (60) preambu-
lumbekezdést.
▼B
7.2. A KNK export őreinek értékesítése a belföldi piacon és
harmadik országok piacain.
(43) A meglév őintézkedések meghozatala óta a kínai export őrök
növelték hozzáértésüket az érintett termék további felhasználá-
sában, f őként a szerszámgyártó ipar számára (cementitb ől).
(44) A VI során az öt együttm űködőexport őr teljes termeléséb ől
mintegy 4 846 tonna (57 %) került további feldolgozásra, míg
1 557 tonna (18 %) a belföldi piacon került értékesítésre, és2 021 tonna (24 %) exportra, az együttm űködőexport őrökön
keresztül.
(45) Az alábbi táblázat bemutatja a VI során együttm űködőexport őr
átlagos értékesítési árait rendeltetési hely szerint, valamint ennekösszehasonlítását a közösségi iparág átlagos értékesítési áraival:
Átlagos értékesítési
ár/ kg (EUR) (CIF)A közösségi iparág
átlagos Közösségen
belüli értékesítési
árával összehason-
lítva
Belföldi értékesítés 9,79 –34 %
Exportértékesítés Japánba 11,99 –20 %
Exportértékesítés az
Amerikai Egyesült
Államokba 12,54 –16 %
Exportértékesítés más,
délkelet-ázsiai országokba 12,33 –17 %
Exportértékesítés az Európai
Közösségbe 12,59 –16 %
Exportértékesítés más
viszonylatokban 12,30 –18 %
(46) Mint fent látható, a kínai export őröknek mindenképpen érdekében
állna, hogy ne csak tartalékkapacitásaikat használják teljesmértékben arra, hogy eladásaikat növeljék a közösségi piacon,hanem belföldi eladásaiknak és harmadik országokba irányulóértékesítésüknek legalább egy részét is átirányítsák a Közösség
piacára. Valójában összehasonlítva azokkal az árakkal, amelyeket
az együttm űködőexport őrök belföldi piacaikon érvényesíteni
tudtak, a közösségi piac az áraknak köszönhet ően igen vonzó
piac lenne, ha a meglév ődömpingellenes intézkedéseket
engednék lejárni.
(47) A más harmadik országokba, mint például Japánba és azAmerikai Egyesült Államokba irányuló kínai exporttal összeha-
sonlítva is, a közösségi piac árai vonzó piacot jelentenének, és
nagy lenne annak a kockázata, hogy a kereskedelem a közösségipiac felé terel ődik, ha az intézkedéseket hagynák lejárni.
(48) Ennek megfelel ően megfontolásra került, hogy amennyiben az
intézkedéseket visszavonnák, valószín űleg az érintett termék
jelent ős mennyiségeit olyan árakon adnák el, amelyek alákínál-
nának a közösségi iparág átlagos értékesítési árainak, ezáltal kárt
okozva az iparágnak.
8.Következtetés
(49) Mint azt a (34) preambulumbekezdés megállapítja, a kínai
export őrök folytatták dömpinggyakorlatukat. A VI során megálla-
pított dömpingkülönbözet 31 % volt, ami körülbelül ugyanazon aszinten van, mint az el őző, felülvizsgálati jelleg űvizsgálat során
megállapított dömpingkülönbözet.
(50) Az öt együttm űködőgyártó export őr együttes kapacitása 10 050
tonnát tett ki a VI során, ami több, mint a közösségi iparág2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —8
▼B
együttes kapacitása. Ezen kívül az öt együttm űködőgyártó
export őr tartalékkapacitása a VI során mintegy 24 %-át képviseli
a Közösség szabadpiaci felhasználásának.
(51) A KNK-ból származó érintett termék exportárait illet ően a VI
során megjegyzend ő, hogy a közösségi piacra irányuló
értékesítés átlagos árai vonzóan magasak a kínai export őrök
számára. Ezért az a vélemény alakult ki, hogy amennyiben azintézkedéseket visszavonnák, fennállna a kockázata a káros
dömping folytatódásának. Ezen kívül, figyelembe véve azokat az
árkülönbségeket, amelyeket a VI során az együttm űködőexport-
álóknál az érintett terméknek a Közösségbe irányuló exportárai ésa más harmadik országokba irányuló export árai között találtak,megvan a valószín űsége annak is, hogy a dömpingelt export más
piacokról kerülne átirányításra (pl. Japánból és az Amerikai
Egyesült Államokból) a közösségi piacra, mivel a Közösségben
az árak magasabbak, mint azok, amelyeket más f őexportpia-
cokon találtak.
(52) Összefoglalva, minden mutató azt jelzi, hogy a Közösségbeirányuló behozatal a KNK-ból dömpingelt árakon folytatódik, ésamennyiben az intézkedéseket visszavonják, növekv őmennyisé-
gekben.
C.KÖZÖSSÉGI IPARÁG
(53) A VI folyamán az érintett terméket gyártotta
—három gyártó, akik panaszt tettek és teljes mértékben együtt-
működtek a Bizottsággal a vizsgálat során, és amelyek az
érintett terméket harmadik felek számára, a piac által megha-
tározott árakon történ őértékesítés (a továbbiakban: a
szabadpiac) céljával gyártották,
—egy másik gyártó, amely a szabadpiacra termel és támogatta a
panaszt, de nem m űködött együtt a vizsgálatban,
—három további gyártó, amelyek az érintett terméket saját bels ő
céljaikra gyártják. Ezeknek a gyártóknak egyike együttm űkö-
dést tanúsított, míg a többiek nem támogatták és nem
ellenezték a jelenlegi vizsgálatot.
(54) Azokat a gyártókat illet ően, amelyek az érintett terméket bels ő
felhasználásra gyártják, az ezen vállalkozások termelése azérintett termékb ől olyan közbens őtermék, amely teljes
egészében felhasználásra kerül a nagy érték űfeldolgozott
termékekben. Termelésük semmilyen része nem került értékesí-
tésre a szabadpiacon.
(55) A bels őfelhasználás és a szabadpiac közötti különbségtétel fontos
a közösségi piac gazdasági helyzetének és a közösségi iparághelyzetének az elemzéséhez, mert a bels őfelhasználásra szánt
termékek nincsenek kitéve közvetlen versenynek az import
részér ől. Ezzel ellentétben a szabadpiaci értékesítésre szánt
termelésr ől kiderült, hogy közvetlenül versenyez az érintett
terméknek a KNK-ból származó behozatalával. A fentiekfényében úgy véljük, hogy más a helyzet a szabad és a bels ő
piacok vonatkozásában.
(56) A három együttm űködőközösségi gyártó, amelyek a szabad-
piacra termeltek és teljes mértékben együttm űködtek, az érintett
termék szabadpiacra történ őteljes közösségi gyártásának
mintegy 89 %-át tették ki a VI során. Ezek a közösségi gyártókalkotják a közösségi iparágat az alaprendelet 4. cikkének (1)bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése szerint.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —9
▼B
D.A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
1.Általános
1.1. Importadatok
(57) Az importadatok forrásául az Eurostat a 2849 90 30 KN
kódszámba tartozó importvolumenekkel kapcsolatos tájékoztatása
és a KNK-beli együttm űködőexport őrök ellen őrzött exportadatai
szolgáltak.
1.2. A közösségi iparág adatai
(58) A közösségi iparág adatainak beszerzése a három együttm űködő,
az érintett terméket a szabadpiacon történ őértékesítésre gyártó
közösségi gyártónak, és az érintett terméket bels őhasználatra
gyártó együttm űködőközösségi gyártónak a kérd őívre adott,
ellen őrzött válaszaiból történt.
1.3. A közösségi felhasználás
(59) Az érintett termék látható felhasználását a szabadpiacon a
Közösségben a következ ők összege:
—az érintett termék teljes behozatalának volumene a
Közösségbe az Eurostat jelentése alapján,
—a három együttm űködő, a szabadpiac számára termel ő
közösségi gyártó összes igazolt értékesítésének volumene aközösségi piaci független fogyasztók számára.
(60) A szabadpiaci felhasználás a Közösségben 9 %-kal n őtt a
megvizsgált id őszakban. Ez a növekedés azonban egyenetlen
tendenciájú volt. Egy 1998 és 1999 közötti csökkenést követ ően
a felhasználás 2001-ig n őtt, amikor elérte a 7 949 tonnás csúcsot,
mielőtt visszaesett volna 6 461 tonnára a VI során.
1998 1999 2000 2001 VI
Szabadpiaci felhasználás
(tonna) 5 947 5 393 6 706 7 949 6 461
1998 = 100 100 91 113 134 109
(61) A szabadpiaci felhasználásban bekövetkezett jelent ős növekedés
2000-ben és 2001-ben részben a Közösségen belüli és világpiacinagyobb gazdasági aktivitással magyarázható, részben pedig az új
exportengedélyezési rendszer megvalósításával a KNK-ban. Az
utóbbi nagy vásárlásokat (felhasználói készletfelhalmozásokat)váltott ki 2000 végén és 2001 során, a nyersanyagok és azérintett termék esetleges hiányától való félelem miatt.
2.Behozatal a KNK-ból
2.1. Volumen és piaci részarány
1998 1999 2000 2001 VI
Volumen (tonna) 179 132 212 315 240
1998 = 100 100 73 118 175 134
Piaci részarány 3 % 2 % 3 % 4 % 4 %
(62) A KNK-ból történ őbehozatal volumene egy kissé ingadozó
tendenciát mutat a vizsgált id őszak során, ami egy volumenbeli
növekedéssel zárult az 1998. évhez képest, ami tükröz ődik
abban, hogy a piaci részarány magasabb volt a VI-ben, mint1998-ban.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —10
▼B
2.2. Árak és alákínálás
(63) Az érintett termék behozatalának CIF közösségi határparitáson
számított átlagos ára a KNK-ból a VI során 12,59 EUR/kg volt.
Az árbeli alákínálás elemzésének céljára a közösségi iparág által
eladott érintett termék súlyozott átlagárát hasonlították össze aKNK-ból a közösségi piacra történ őbehozatal súlyozott átlagára-
ival a VI során, amelyeket kell őképpen kiigazítottak a vámok és a
behozatalt követ őköltségek figyelembevételével.
(64) A közösségi iparág árai azok, amelyeket a kérd őívre adott
válaszban ab gyár paritással az els őnem kapcsolt ügyfél
számára történ ő, a Közösségen belüli értékesítésükre megadtak.
A kínai import árai azok, amelyeket azok az együttm űködő
exportáló gyártók adtak meg, amelyek az érintett terméket a VIsorán exportálták.
(65) Ezen az alapon az ár alákínálási különbözete –a közösségi iparág
árainak százalékában kifejezve –mintegy 10 %-ra adódott. Ha
figyelembe vesszük a dömpingellenes vámok jelenlegi szintjét aszámításban, nincs alákínálás.
3.Az import volumenei és egységárai, valamint a közösségi
iparág uniós értékesítése a VI során
OrszágVolumen
(tonna)Átlagos értékesítési
ár (CIF)/kg (EUR)
Amerikai Egyesült Államok 824 17,0
Dél-Koreai Köztársaság 217 16,1Kanada 181 14,8
Izrael 159 13,6
Svájc 54 15,3Közösségi iparág 4 154 14,92
(66)
A más harmadik országokból származó behozatallal való összeha-
sonlításban a KNK-ból származó behozatal árai (vagyis átlagosan12,59 EUR/kg) jelent ősen alacsonyabbak voltak. Ilyen
körülmények között nyilvánvaló a valószín űsége annak, hogy
amennyiben az intézkedések visszavonásra kerülnének, a KNK-
ból származó érintett termék behozatala ismét teret nyerne aharmadik országoknak a Közösségbe irányuló exportja terhére,mégpedig dömpingelt árakon.
E.A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
(67) Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a
közösségi iparág helyzetének megvizsgálása magában foglalta azösszes, az iparág állapotára hatást gyakorló gazdasági tényez őés
mutató kiértékelését 1998-tól (bázisév) a VI-ig. A közösségi
iparág alábbi adatai tartalmazzák az összevont információkat a
három együttm űködőközösségi gyártóról, kivéve más jelzés
esetén.
1.Gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználtság és készletek
(68) A gyártási kapacitás megállapítása a beszerelt gépek maximális
óránkénti kibocsátása alapján történt, megszorozva az évenkéntiledolgozott munkaórák maximális számával, mínusz a karbantar-tásra és gyártás más, hasonló megszakítására vonatkozólevonások. A gyártási kapacitás 22 %-kal n őtt a megvizsgált
időszakban.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —11
▼B
1998 1999 2000 2001 VI
Termelés
(tonna) 5 494 5 150 5 606 6 528 5 554
Index 100 94 102 119 101Termelési kapacitás
(tonna) 6 838 6 848 7 799 8 030 8 310
Index 100 100 114 117 122Kapacitáskihasználás,
%-ban 80,3 75,2 71,9 81,3 66,8
Index 100 94 90 101 83
Készletek
(tonna) 996 1 133 1 189 834 1 688
Index 100 114 119 84 169
Készletek a termelés %-
ában 18 22 21 13 30
Index 100 122 117 72 167
(69)
A közösségi iparág termelése a megvizsgált id őszakban 1 %-kal
nőtt. Ez a szerény növekedés azonban egyenetlen tendenciát
követett. Egy 1999-ben történt 6 %-os csökkenés után, a
termelés 1999 és 2001 között 27 %-kal n őtt. Végül, a VI során,
a termelés visszatért egy olyan szintre, amely csak marginálisanmagasabb az 1998. évi termelési szintnél.
(70) A termelés és a kapacitás 2000. és 2001. évi növekedésének okait
a (61) preambulumbekezdés ismerteti. Az érintett termék iránti
kereslet világszerte drámaian megn őtt, ami az er őteljesebb
világpiaci gazdasági aktivitásnak és az új exportengedélyezésirendszer hatálybaléptetésének volt betudható a KNK-ban, ami atermelési kapacitásokba történ őberuházásokat váltott ki,
különösen 2000 és 2001 során, ami a kapacitásokban 22 %-os
növekedést eredményezett a megvizsgált id őszakban.
(71) A kapacitáskihasználási arány csökkenése a VI során az el őző
évekhez viszonyítva az érintett termék iránti kereslet hirtelen
csökkenésével magyarázható a VI-ben. Míg a kapacitás a folya-
matosan er ős piaci kereslet feltételezésének alapján megn őtt, az
nem valósult meg, mivel a VI során a vásárlók csökkentettékvásárlásaikat, hogy csökkentsék készletszintjeiket. Ennek követ-keztében a termelés a VI során többé-kevésbé ugyanazon a
szinten volt, mint 1998-ban.
(72) A készletszintek a termeléshez és az értékesítéshez képest 2000-ig
viszonylag stabilak maradtak. 2001-ben a készletek a nagy
kereslet miatt csökkentek. A VI során a világméret űkereslet
váratlan esése miatt a közösségi iparág által tartott készletekszintje megn őtt, és a termelés 30 %-ának szintjét érte el, az
1998-as 18 %-kal szemben. A készleteknek az a szintje, amelyebben az iparágban normális, a termelésnek mintegy 20 %-a.
2.Értékesítési volumen, árak, piaci részarány, valamint érté-
kesítési volumenek az exportpiacokon
(73) Az alábbi számok a közösségi iparág értékesítési volumeneit ésárait képviselik a Közösségen belüli független vev őknek,
valamint a Közösségen belüli piaci részarányt és az exportpiaciértékesítési volumeneket.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —12
▼B
1998 1999 2000 2001 VI
Értékesítési volumenek
a közösségi piacon
(tonna) 3 662 3 702 4 353 4 164 4 154
Piaci részarány a
közösségi piacon 62 % 69 % 65 % 52 % 64 %
Átlagos értékesítési ár
(EUR) 14,27 13,65 13,70 17,10 14,92
Értékesítési volumenek
az exportpiacon
(tonna) 1 367 1 118 1 470 1 955 1 696
Értékesítés összesen,
volumenben
(tonna) 5 029 4 820 5 823 6 119 5 850
(74) Az értékesítési volumenek a közösségi piacon szerény növekedést
mutatnak a megvizsgált id őszakban, mivel a VI folyamán eladott
mennyiségek 13 %-kal haladják meg az 1998. évi szintet. Általá-nosságban a közösségi iparág bizonyos fokig teret nyert abehozatallal szemben, ezáltal piaci részaránya az 1998. évi
62 %-ról a VI idején 64 %-ra n őtt.
(75) 2001 kivételével a közösségi iparág átlagos értékesítési árai
viszonylag stabilak maradtak, és az átlagos értékesítési árak a VI
folyamán 5 %-kal magasabbak voltak, mint 1998-ban. 2001
folyamán az átlagos értékesítési árak 17,10 EUR/tonnára n őttek,
de azután a VI során visszaestek 14,92 EUR-ra.
(76) Az exportértékesítés volumenei is növekedtek a megvizsgáltidőszakban. Az értékesített mennyiségek 24 %-kal n őttek 1998
és a VI között, csúcspontjukat 2001-ben érték el. Az összesértékesítés részeként az exportértékesítés az összes értékesítésmintegy 25-30 %-át képviselte a megvizsgált id őszakban.
(77) A teljes értékesítési volumenek 16 %-kal n őttek 1998 és a VI
között, csúcspontjukat 2001-ben érték el a (61) preambulumbe-kezdésben megmagyarázott okok miatt.
3.Jövedelmez őség, a befektetések (eszközök) megtérülése és a
pénzáramlás
1998 1999 2000 2001 VI
Az EK értékesítés
jövedelmez ősége 7,9 % 5,9 % 3,3 % 10,9 % 1,4 %
Eszközarányos
megtérülés 4,5 % 2,8 % 2,5 % 6,7 % 1,0 %
Cash flow
(millió euró) 8 596 6 932 6 559 13 798 5 399
(78) 2001 kivételével, amely –ahogyan az a fentiekben ismertetésre
került –kivételes év volt, a gazdasági mutatók (jövedelmez őség,
a befektetések megtérülése és a pénzáramlás) azt mutatják, hogy a
közösségi iparágban némileg romlottak a nyereséghányadok, amegtérülések és a közösségi piacon való értékesítésb ől származó
cash flow.
(79) A jövedelmez őség romlásához hozzájáruló tényez ővolt a VI
folyamán, hogy az egyik közösségi gyártó elveszített egy nagyszállítási szerz ődést, és az értékesítés esése, amit legalább
részben az okozott, hogy a felhasználók a 2001-ben, az esetlegeshiányoktól való félelmükben képzett készleteket használták fel.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —13
▼B
Bizonyíték van arra is, hogy a többségében Kínából származó f ő
nyersanyag (az APT) árának jelent ős ingadozásai kihatottak
azoknak a gyártóknak a jövedelmez őségére a Közösségben,
amelyek ennek az árunak a nyílt piacon történ őmegvásárlásától
függnek.
4.Beruházások és t őkebevonási képesség
1998 1999 2000 2001 VI
Beruházások
(millió euró) 2 685 2 395 3 081 3 062 1 264
(80) A beruházások szintje viszonylag stabil volt 1998 és 2001 között,
miközben rendszeres beruházások történtek a termelési folyamat
műszaki korszer űsítése és más kapcsolódó felszerelések
érdekében. A VI folyamán azonban a beruházások jelent ősen
csökkentek, a közösségi piacon történ őértékesítésb ől ered ő
megtérülés alacsony szintje miatt.
(81) A közösségi iparág képes maradt arra, hogy t őkét vonjon be, akár
külsőfinanszírozóktól, akár az anyavállalkozásoktól a
megvizsgált id őszak folyamán, a VI-t is beleértve.
5.Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
1998 1999 2000 2001 VI
A foglalkoztatottak
száma 464 455 456 474 460
Foglalkoztatási
költségek
(ezer euró) 22 223 21 563 22 591 24 188 23 928
Termelékenység
(tonna/foglalkoztatott) 11,84 11,32 12,29 13,77 12,07
(82) A foglalkoztatottak száma enyhén csökkent a vizsgált id őszak
folyamán. A foglalkoztatás teljes költsége viszonylag stabil
maradt 2000-ig, de aztán n őtt 2001-ben és magasabb szinten
maradt a VI idején. A megvizsgált id őszakban a foglalkoztatási
költségek 8 %-kal emelkedtek, ami a normál béremeléseketjelenti.
(83) A termelékenység 2 %-kal n őtt 1998 és a VI között, ami megfelel
a termelés növekedésének. A közösségi iparág képes volt arra,
hogy a termelést 2000-ben és 2001-ben a foglalkoztatás
számottev őnövelése nélkül növelje, ami a termelékenység
javulását eredményezte ezekben az években. Megjegyzend ő
azonban, hogy a termelékenység szintjére nem csupán magánaka termelésnek a szintje hat, hanem a különböz őévek eltér őtermé-
kösszetétele is.
6.A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi
dömping utáni talpraállás
(84) A KNK-ból a dömpingelt behozatal volumene és piaci részarányanőtt a megvizsgált id őszakban. Mindkett őcsekély maradt
azonban a szabadpiac méretéhez képest (mindössze 4 %-át tetteki a szabadpiacon történ őfelhasználásnak). Mindazonáltal a
dömpingkülönbözet nagyságrendje (31 %), valamint az olyan
külsőtényez ők miatt, mint a f őnyersanyag (az APT) árának
ingadozásai és egy nagy szállítási szerz ődés ideiglenes
elvesztése, illetve az érintett termék iránti nagyjából stabilkereslet ellenére, a közösségi iparág jövedelmez ősége és más, a
(78) preambulumbekezdésben leírt pénzügyi mutatók némilegcsökkentek.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —14
▼B
7.Belsőfelhasználásra szóló piac
(85) A közösségi iparágra vonatkozó bizonyos gazdasági mutatókkal
kapcsolatos megállapítások összehasonlításra kerültek azokkal azadatokkal, amelyeket az az együttm űködőközösségi gyártó
biztosított, amely kizárólag bels őfelhasználásra termel, annak
érdekében, hogy teljesebb képet nyerjünk a közösségi gyártókhelyzetér ől. Az erre a gyártóra vonatkozó megállapítások a
következ ők (indexált alapon, mivel egyetlen vállalkozásra
vonatkozó megállapításokról van szó):
1998 1999 2000 2001 VI
Termelés 100 92 108 98 73
Kapacitás 100 116 116 116 116Kapacitáskihasználás 100 99 99 94 57Készletek 100 328 360 449 331
Beruházások 100 2 1 75 1
Foglalkoztatás 100 100 97 97 87Foglalkoztatási
költségek 100 110 110 117 109
Termelékenység 100 92 111 101 84
(86)
A termelési kapacitás 16 %-kal n őtt 1998 és 1999 között, azt
követ ően változatlan szinten maradt. A termelés 27 %-kal esett a
megvizsgált id őszakban, melynek során a 92-es index és a 108-as
index között ingadozott. A kapacitások kihasználtsága 6 %-kalcsökkent 1998 és 2001 között, azután további 39 %-kal a VI
során, a termelés esésének megfelel ően. A készletek több mint
háromszorosára n őttek a megvizsgált id őszakban, bár ennek a
növekedésnek a mértéke részben az 1998. évi alacsony készlet-szintet tükrözi. Jelent ős beruházások kezd ődtek 1998-ban és
2001-ben. A foglalkoztatás meglehet ősen stabil maradt 2001-ig,
de 10 %-kal csökkent a VI során. A foglalkoztatás költségei a
117-es indexszámig emelkedtek 2001-ig, de aztán a 109-esindexszámig estek a VI során. A termelékenység a 92-esindexszám és a 111-es indexszám között ingadozott 1998 és2000 között, de azután a 84-es indexszámra esett a VI során, atermelés esésének megfelel ően, de a foglalkoztatás az évi
csökkenése ellenére.
(87) Az érintett terméket bels őleg, transzferáron értékesítették. A
transzferárakról megállapítást nyert, hogy azok nem alapultak akellőmértékben a tényleges piaci árakon ahhoz, hogy a piaci
árakat tükröz őként lehetne azokat figyelembe venni. A további
feldolgozásra kerül őtermék gyártásához kapcsolódó különféle
költségek bontásának elemzése sem járulna hozzá az érintett
transzferált termék piaci értékének megállapításához. Ezért a
jövedelmez őségnek, a befektetések megtérülésének és a pénz-
áramlásnak a bels őfelhasználásra vonatkozó elemzése nem
tekinthet őmegbízható mutatónak. Mivel az érintett vállalkozás
egy nagyobb csoport része, t őkebevonási képességére ez nem
igazán gyakorolt hatást.
(88) Mivel a behozatalról az derült ki, hogy nem versenyez
közvetlenül a bels őfelhasználásra szánt érintett termék termelé-
sével, a dömpingkülönbözet nagyságrendje ellenére, azokra agyártókra, amelyek bels őfelhasználásra termelnek, a dömpingelt
behozatal vagy az intézkedések nem gyakoroltak lényeges hatást.
(89) Általában véve a bels őfelhasználásra szóló piac fejleményei
hasonlóak voltak a szabadpiacéihoz, bár a termelés, a foglalkoz-tatás és a termelékenység esetében negatívabb tendenciátmutattak. Ezért a bels őfelhasználású piac bevonása nem2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —15
▼B
gyakorolt volna hatást a szabadpiaccal kapcsolatban levont követ-
keztetésekre.
8.Következtetés a közösségi iparág helyzetével kapcsolatban
(90) Annak ellenére, hogy az intézkedések már egy ideje érvényben
vannak, és az érintett termék iránti nagyjából stabil a kereslet, aközösségi iparágban némileg romlott a haszonkulcs és máspénzügyi mutatók a megvizsgált id őszakban. Áremeléseinek
korlátozásával a megvizsgált id őszakban, a közösségi iparág meg
tudta növelni értékesítését és piaci részarányát. Ez azonban ajövedelmez őség rovására ment. A VI folyamán az iparág csak
kis mértékben volt a fedezeti pont felett, bár ezt az eredménytössze kell vetni a 2001. évivel, amely kivételes év volt.Miközben a dömping tisztességtelen hatását a vám ellensúlyozza,
bizonyíték van arra, hogy a többségében a KNK-ból származó f ő
nyersanyag (az APT) árának er ős ingadozásai kihatottak azoknak
a gyártóknak a jövedelmez őségére a Közösségben, amelyek
ennek az árunak a nyílt piacon történ őmegvásárlásától függnek.
F.A KÁROKOZÁS FOLYTATÁSÁNAK VALÓSZÍN ŰSÉGE
(91) A fentiekre is figyelemmel és különös tekintettel a fenti (66)
preambulumbekezdésre, valószín ű, hogy a közösségi iparág
további nyomásnak lenne kitéve az érintett termék KNK-bólszármazó dömpingelt exportja részér ől, ha az intézkedéseket
engednék lejárni. A dömpingelt behozatal által támasztott megnö-
vekedett tisztességtelen verseny nagy valószín űséggel a közösségi
iparág pénzügyi helyzetének további romlását idézné el ő. Ezért az
a következtetés adódott, hogy az intézkedések visszavonásaminden valószín űség szerint a közösségi iparágnak való
károkozás folytatódásához vezetne.
G.A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE
1.Általános szempontok
(92) Megvizsgálásra került, vajon vannak-e kényszerít őokok, amelyek
arra a következtetésre vezethetnének, hogy nem közösségi érdek
a jelenlegi intézkedések fenntartása. Erre a célra, és az alaprend-elet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a közösségiérdek meghatározása az összes különböz ő, érintett érdek értékelé-
sével történt, vagyis a közösségi iparág, más közösségi gyártók,az import őrök/keresked ők valamint az érintett termék felhaszná-
lóinak érdekei alapján. Ennek az elemzésnek a céljára
információkat kértünk valamennyi beazonosított érdekelt félt ől.
(93) Emlékeztetni kell arra, hogy az el őzővizsgálatban az intézke-
dések meghozataláról megállapítást nyert, hogy nem ellentétes aKözösség érdekével. Ezen túlmen ően, az a tény, hogy a jelen
vizsgálat a már meglév ődömpingellenes intézkedések felülvizs-
gálatát célozza, lehet ővé tette az esetleges indokolatlan negatív
hatás értékelését, amelyet a jelenlegi dömpingellenes intézkedésekgyakorolnak az érintett felekre.
(94) Megvizsgálásra került, hogy a károkozó dömping folytatódásánakvalószín űségével kapcsolatos megállapítás ellenére vannak-e
kényszerít őokok, amelyek olyan következtetéshez vezetnének,
miszerint nem közösségi érdek az intézkedések fenntartása ebben
a konkrét esetben.
2.A közösségi iparág érdeke
(95) Emlékeztetni kell arra, hogy megállapítást nyert, miszerint a
KNK-ból származó érintett termék dömpingjének folytatódása
valószín ű, és megvan a kockázata annak, hogy az ilyen
behozatal által a közösségi iparágnak való károkozás folytatódik.A közösségi iparágnak az az érdeke, hogy elkerülje a károkozást,és az intézkedések folytatólagos alkalmazása segíthet ennekelérésében. Ezért a közösségi iparágnak az az érdeke, hogy2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —16
▼B
megmaradjanak a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal
szembeni intézkedések.
3.A független import őrök és keresked ők érdeke
(96) Nem érkeztek be válaszok egyetlen import őrtől vagy keresked őtől
sem. Az együttm űködés hiánya az import őrök és a keresked ők
részér ől arra utal, hogy a KNK-ból származó behozatalra
vonatkozó intézkedések folytatólagos alkalmazása nemgyakorolna lényeges hatást az érintett termék független import ő-
reinek és keresked őinek helyzetére a Közösségben. Ez
összhangban van az el őzővizsgálatok megállapításaival is.
4.A felhasználók érdeke
(97) Az érintett termék közösségi felhasználói f őként keményfém-
részegységek gyártói, amelyek az érintett terméket nyersa-
nyagként használják. Egyes felhasználók nagy nemzetközi
gyártók, amelyek f őként saját gyártású volfrámkarbidot
használnak nyersanyagként (bels őfelhasználás), miközben egyes
más felhasználók (f őként kisebb gyártók) az érintett terméket
export őröktől vagy a közösségi iparágtól vásárolják.
(98) A nagy nemzetközi gyártók érdekét illet ően az, hogy ezek a nagy
felhasználók sem támogatást, sem ellenkezést nem mutattak, aztsugallja, hogy a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos
intézkedések folytatólagos érvényesítése nem gyakorolna jelent ős
hatást a Közösségen belüli helyzetükre.
(99) Egy kisebb szerszámgyártó válaszolt a kérd őívre. Volfrámkarbid
beszerzéseinek mintegy 90 %-át a közösségi iparágtól vásárolja.Aggodalmát fejezte ki, hogy amennyiben az intézkedések fenn-maradnak, ez meger ősítené a közösségi iparág helyzetét a
felhasználókkal szemben, amely iparágat a felhasználó szétapró-zottnak min ősítette, és a felhasználók így jobban függ ővé
válnának a közösségi iparágtól, mint beszerzési forrástól. Annak
ellenére azonban, hogy a közösségi iparág az EU-piac 64 %-áturalja és fontos beszerzési forrás, nem az egyetlen beszerzésiforrás. A VI folyamán az EU négy gyártója versenyzett az EU-piacon történ őértékesítésben. Ezen kívül versenyt támaszt a
KNK-ból és más országokból jöv őbehozatal, amely összessé-
gében a piac 36 %-át jelentette a VI folyamán. Ezért az a
vélemény alakult ki, hogy vannak bizonyos alternatív beszerzésiforrások az EU piacán, és ennek a felhasználónak az aggodalmaimegalapozatlanok.
(100) Miközben az intézkedések folytatása segíthet abban, hogy aközösségi iparág pozíciója a felhasználókkal szembenmegmaradjon, vannak megfelel őalternatív beszerzési források.
Ha az intézkedések megsz űnnének, nyilvánvaló a kockázata
annak, hogy a közösségi iparág kiszorulna a piacról és a felhasz-nálók egy fontos beszerzési forrást veszítenének el.
5.Következtetés a közösségi érdekr ől
(101) A fentiekre való tekintettel az intézkedések folytatólagos érvénye-
sítése nem t űnik ellentétesnek a közösségi érdekkel. Ellenkez őleg,
mivel lehet ővé teszi a közösségi iparág számára, hogy aktív
maradjon a Közösség piacán, segíti a különféle beszerzésiforrások fennmaradását a felhasználók számára.
H.KÖVETKEZTETÉS
(102) A vizsgálat bebizonyította, hogy a KNK-beli export őrök
folytatták dömpinggyakorlatukat a VI folyamán. Bemutatásra
került az is, hogy a közösségi piac vonzó piac a kínaiexport őrök számára, figyelembe véve a belföldi vev őiknek és
más exportpiacokon felszámított áraik színvonalát. Ezért, ha azintézkedések visszavonásra kerülnek, valószín ű, hogy jelent ős
mennyiség űdömpingelt behozatal lépne be a közösségi piacra.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —17
▼B
(103) Nagyon valószín ű, hogy a közösségi iparág pénzügyi helyzete –a
megvizsgált id őszakban csökkent jövedelmez őség, t őkehozam és
cash-flow –súlyosbodna, ha az intézkedéseket visszavonnák,
mivel nagyobb volumen űdömpingelt behozatal kezdene a KNK-
ból a közösségi piacra áramlani.
(104) A Közösség érdekét tekintve, az a következtetés adódott, hogynincsenek kényszerít őokok arra, hogy ne legyenek dömpingel-
lenes intézkedések a KNK-ból származó érintett termékbehozatalával szemben.
(105) Ezért megfelel őnek t űnik, hogy fennmaradjanak a jelenlegi
dömpingellenes intézkedések a KNK-ból származó volfrámkarbidés zsugorított volfrámkarbid behozatalával szemben.
I.DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(106) Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvet őtényekr őlé s
megfontolásokról, amelyek alapján olyan ajánlás született, hogy
a meglév őintézkedéseket fenn kell tartani. Kaptak id őt arra is,
hogy véleményüket a közzététel után kifejthessék. Nem érkezettbe olyan észrevétel, amely a fenti következtetéseket megváltoz-tatta volna.
(107) A fentiekb ől következik, hogy –amint azt az alaprendelet 11.
cikkének (2) bekezdése el őírja—a KNK-ból származó érintett
termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseketfenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársa-
ságból származó és a 2849 90 30 KN-kód és az ex 3824 30 00 KN-
kód (1) (3824 30 00 10 TARIC-kód) alá tartozó volfrámkarbid,
fémporral egyszer űen összekevert volfrámkarbid és zsugorított volfrám-
karbid behozatalára.
(2) A végleges dömpingellenes vám mértéke a vám el őtti, nettó
közösségi határparitású árra számítva 33 %.
(3) Egyéb el őírás hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos
rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését
követ őnapon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelez őés közvetlenül alkalmazandó
valamennyi tagállamban.2004R2268 —HU—04.08.2005 —001.001 —18
(1) A részecskék rendszertelenek és nem folynak szabadon ellentétben az „össze-
préselhet őpor”részecskéivel, amelyek gömb alakúak és szemcsések,
homogének és szabadon folynak. A folyásképesség hiánya kalibrált tölcsér,
pl. a 4490 ISO-szabvány szerinti HALL áramlásmér őfelhasználásával
mérhet őés állapítható meg.▼M1
▼B