02002A0430(02) — HU — 01.02.2017 — 006.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:







(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.









▼B

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légi közlekedésről







A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG a továbbiakban Svájc és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG a továbbiakban a Közösség a továbbiakban a Szerződő Felek FELISMERVE a nemzetközi polgári repülés egységes jellegét és azzal az óhajjal, hogy a légi közlekedés szabályozása Európa-szerte harmonizált legyen; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megállapítsák az Európai Közösséget létrehozó szerződés (továbbiakban EK-Szerződés) és különösen az EK-Szerződés 81. és 82. cikke szerinti közösségi jogköröket, valamint az ezekből levezetett versenyszabályokat nem sértő, az Európai Közösség és Svájc területére vonatkozó polgári repülési szabályokat; MEGÁLLAPÍTVA, hogy helyénvaló e szabályokat a megállapodás aláírásának időpontjában a Közösségben hatályban lévő jogszabályok alapján megállapítani; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a bíróságok függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett elejét vegyék az eltérő értelmezéseknek, és e megállapodás rendelkezéseinek, valamint a közösségi jog e megállapodásban tartalmilag megismételt vonatkozó rendelkezéseinek a lehető legegységesebb értelmezésére jussanak, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







1.

FEJEZET

Célok

1. cikk

(1) E megállapodás a polgári repülés terén állapít meg szabályokat a Szerződő Felek között. E rendelkezések nem érintik az EK-Szerződés rendelkezéseit, és különösen a versenyszabályok és az e szabályok alkalmazására vonatkozó rendeletek rendelkezései szerinti, valamint az e megállapodás mellékletében felsorolt valamennyi vonatkozó közösségi jogszabály szerinti közösségi jogköröket.

(2) E megállapodás, valamint a mellékletben meghatározott rendeletek és irányelvek rendelkezéseit az alábbiakban meghatározott feltételekkel kell alkalmazni. Amennyiben tartalmukat tekintve e rendelkezések azonosak az EK-Szerződés megfelelő szabályaival és a Szerződés alkalmazása során elfogadott jogi aktusokkal, e rendelkezéseket az Európai Közösségek Bírósága és Bizottsága e megállapodás aláírása előtt kibocsátott vonatkozó ítéleteivel és határozataival összhangban kell értelmezni. Az e megállapodás aláírását követően kibocsátott ítéletekről és határozatokról Svájcot tájékoztatják. E megállapodás megfelelő működésének biztosítása érdekében a vegyes bizottság e későbbi ítéletek és határozatok következményeit a Szerződő Felek bármelyikének kérésére megvizsgálja.

2. cikk

E megállapodást és a melléklete rendelkezéseit annyiban kell alkalmazni, amennyiben a légi közlekedésre, illetve az e megállapodás mellékletében említett, a légi közlekedéshez közvetlenül kapcsolódó ügyekre vonatkoznak.







2.

FEJEZET

Általános rendelkezések

3. cikk

A megállapodás alkalmazási körén belül, a megállapodás különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, tilos minden állampolgárságon alapuló megkülönböztetés.

4. cikk

E megállapodás alkalmazási körén belül, a Tanács 2407/92/EGK rendeletének sérelme nélkül, e megállapodás melléklete szerint egyetlen EK-tagállam, illetve Svájc állampolgárainak letelepedési szabadsága sem korlátozható ezen államok egyikében sem. Ugyanez vonatkozik a bármely EK-tagállam, illetve Svájc állampolgárai által ezen államok bármelyikének a felségterületén alapítandó képviseletekre, fióktelepekre és leányvállalatokra. A letelepedés szabadsága magában foglalja az önálló vállalkozók jogát a tevékenységük folytatására, vállalkozások létrehozására és működtetésére, különösen az 5. cikk (2) bekezdése szerinti társaságok esetében, ugyanolyan feltételekkel, mint amilyeneket a letelepedés országában a jogszabályok a saját állampolgárokra előírnak.

5. cikk

(1) E megállapodás alkalmazási körén belül azokat a társaságokat, amelyeket valamelyik EK tagállam vagy Svájc törvényeinek megfelelően hoztak létre, és a létesítő okirat szerinti székhelyük, központi ügyvezetésük helye vagy gazdasági tevékenységük székhelye a Közösség vagy Svájc felségterületén található, ugyanolyan bánásmódban kell részesíteni, mint azokat a természetes személyeket, akik valamely EK-tagállam vagy Svájc állampolgárai.

(2) Társaságok a polgári vagy kereskedelmi jog szerint alapított társaságok, beleértve a szövetkezeteket és más, a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogi személyeket, a non-profit szervezetek kivételével.

6. cikk

A Szerződő Feleket illetően a 4. és 5. cikket nem kell alkalmazni olyan tevékenységekre, amelyekben az érintett szerződő fél akár alkalmi jelleggel hatósági jogkört gyakorol.

7. cikk

A 4. és 5. cikk és az alkalmazásukkal összefüggésben hozott intézkedések nem érintik azon törvények, rendeletek és közigazgatási intézkedések alkalmazhatóságát, amelyek a külföldi állampolgárokra, a közérdekre, a közbiztonságra vagy a közegészségügyre hivatkozással különleges elbánást írnak elő.

8. cikk

(1) E megállapodással összeegyeztethetetlen, tilos minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a Szerződő Felek közötti kereskedelemre és célja, illetve eredménye az e megállapodás hatálya alá tartozó területen a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, különösen:

a) a vételi vagy eladási árak közvetett vagy közvetlen meghatározása, vagy más egyéb kereskedelmi feltételek meghatározása;

b) a termelés, a piacok, a műszaki fejlődés vagy a befektetések korlátozása vagy ellenőrzése;

c) a piacok vagy a beszerzési források felosztása;

d) eltérő feltételek alkalmazása egyenértékű ügyletek esetén különböző üzletfelekkel szemben, ezáltal hátrányba hozva őket a versenyben;

e) a szerződések megkötésének a partner részéről olyan kiegészítő feltételek elfogadásától való függővé tétele, amelyek természetüknél fogva vagy a kereskedelmi szokások szerint nem kapcsolódnak a nevezett szerződések tárgyához.

(2) Az e cikk rendelkezéseivel ellentétes megállapodás vagy döntés semmis.

(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit az alábbi esetekben nem kell alkalmazni:

— vállalkozások közötti megállapodás vagy megállapodások csoportja,

— vállalkozások társulásai által hozott döntések vagy döntések csoportja,

— összehangolt magatartások vagy ezek csoportja,

amelyek hozzájárulnak a javak előállításának vagy eloszlatásának továbbfejlesztéséhez, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődéshez, miközben az ebből származó haszon méltányos részét átengedik a fogyasztónak, anélkül hogy

a) az érintett vállalkozásokra e célok eléréséhez nem feltétlenül szükséges korlátozásokat kényszerítene;

b) e vállalkozások számára a verseny kizárását az érintett termékek jelentős része tekintetében lehetővé tenné.

9. cikk

E megállapodással összeegyeztethetetlen és tilos a megállapodás hatálya alá tartozó területen vagy annak jelentős részén gazdasági erőfölényben lévő egy vagy több vállalkozás részéről az e helyzettel való bármilyen visszaélés, amennyiben az befolyásolhatja a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.

Az erőfölénnyel való visszaélés különösen az alábbiakban nyilvánulhat meg:

a) közvetve vagy közvetlenül tisztességtelen vételi vagy eladási ár, vagy más tisztességtelen kereskedelmi feltétel kikötése;

b) a termelés, a piacok vagy a műszaki fejlődés korlátozása a fogyasztók kárára;

c) eltérő feltételek alkalmazása egyenértékű ügyletek esetén különböző üzletfelekkel szemben, ezáltal hátrányba hozva őket a versenyben;

d) a szerződések megkötésének a partner részéről olyan kiegészítő feltételek elfogadásától való függővé tétele, amelyek természetüknél fogva vagy a kereskedelmi szokások szerint nem kapcsolódnak a nevezett szerződések tárgyához.

10. cikk

Minden olyan megállapodás, döntés vagy összehangolt gyakorlat, amelynek célja vagy következménye a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, valamint az erőfölénnyel való olyan visszaélés, amely kizárólag a Svájcon belüli kereskedelemre van hatással, a svájci jog hatálya alá és a svájci hatóságok hatáskörébe tartozik.

11. cikk

(1) E megállapodás melléklete szerint a Közösség intézményeinek a 8. és 9. cikk rendelkezéseit kell alkalmazniuk és a vállalkozások összefonódását ellenőrizniük a közösségi jognak megfelelően, figyelemmel a Közösség intézményei és a Svájc hatóságai közötti szoros együttműködés szükségességére.

(2) Svájc hatóságainak a 8. és 9. cikk rendelkezései szerint kell elbírálniuk minden megállapodás, döntés vagy összehangolt gyakorlat megengedhetőségét, illetve a gazdasági erőfölénnyel való visszaélést, amely Svájc és harmadik országok kereskedelmi kapcsolatában merül fel.

12. cikk

(1) A Szerződő Felek gondoskodnak arról, hogy a közbállalkozások és azon vállalkozások, amelyeknek az EK tagállamai vagy Svájc különleges vagy kizárólagos jogokat biztosít, ne fogadjanak el, illetve ne tartsanak fenn az e megállapodásban foglalt szabályokkal ellentétes intézkedéseket.

(2) Az általános gazdasági érdeket szolgáló szolgáltatásokkal megbízott vállalkozásokra vagy a jövedelemtermelő monopóliumokra az e megállapodásban foglalt szabályok vonatkoznak, különös tekintettel a versenyszabályokra, amennyiben e szabályok alkalmazása jogilag vagy gyakorlatilag nem gátolja az e vállalkozásokra bízott feladatok teljesítését. Ez nem érintheti olyan mértékben a kereskedelem fejlődését, hogy az ellentétes legyen a Szerződő Felek érdekeivel.

13. cikk

(1) Ha e megállapodás másképp nem rendelkezik, bármely támogatás, amelyet Svájc vagy valamely EK-tagállam nyújt, illetve amelyet bármely formában állami forrásból folyósítanak, és torzítja a versenyt, illetve annak torzulásával fenyeget azáltal, hogy egyes vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását kedvezményezi, összeegyeztethetetlen e megállapodással, amennyiben befolyásolja a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.

(2) E megállapodással összeegyeztethetők az alábbiak:

a) az egyéni fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, ha azt az érintett termékek származása szerinti megkülönböztetés nélkül nyújtják;

b) a természeti katasztrófák vagy rendkívüli események miatti károk enyhítését célzó támogatás.

(3) E megállapodással összeegyeztethetőnek tekinthetők az alábbiak:

a) a gazdasági fejlődést előmozdító támogatás olyan térségekben, ahol az életszínvonal rendkívül alacsony, vagy ahol magas az alulfoglalkoztatottság;

b) a fontos közös európai érdeket szolgáló projekt végrehajtását segítő támogatás, vagy valamelyik szerződő fél gazdaságában előállt súlyos zavar orvoslására szolgáló támogatás;

c) egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági térségek fejlődését elősegítő támogatás, ha az ilyen támogatás nem változtatja meg a kereskedelmi feltételeket a közérdekkel ellentétesen.

14. cikk

A Bizottság és a svájci hatóságok folyamatosan áttekintik a 12. cikkben említett ügyeket és minden, az EK-tagállamokban, illetve Svájcban fennálló támogatási szabályozást. Mindkét Szerződő Fél biztosítja, hogy a másik Szerződő Fél értesítést kapjon a 12. és 13. cikk szerinti szabályok tiszteletben tartását biztosító valamennyi eljárás kezdeményezéséről, és adott esetben a végső döntés meghozatala előtt benyújthassa észrevételeit. A vegyes bizottság bármelyik Szerződő Fél kérésére megtárgyal bármely, az e megállapodás céljához, illetve működéséhez szükséges megfelelő intézkedést.







3.

FEJEZET

Forgalmi jogok

15. cikk

(1) A Tanács 2408/92/EGK rendeletének rendelkezéseire figyelemmel, e megállapodás melléklete szerint:

— a közösségi és svájci légifuvarozók forgalmi jogot kapnak Svájc bármely pontja és a Közösség bármely pontja között;

— két évvel e megállapodás hatálybalépését követően a svájci légifuvarozók forgalmi jogot kapnak a különböző EK tagállamok pontjai között.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában:

— „közösségi légifuvarozó”: olyan légifuvarozó, amelynek gazdasági tevékenysége székhelye, és bejegyzett irodája, ha ilyennel rendelkezik, a Közösség területén található, és az e megállapodás mellékletében szereplő 2407/92/EGK tanácsi rendelet szerinti működési engedély alapján végzi tevékenységét,

— „svájci légifuvarozó”: olyan légifuvarozó, amelynek gazdasági tevékenysége székhelye, és bejegyzett irodája, ha ilyennel rendelkezik, Svájc területén található, és az e megállapodás mellékletében szereplő 2407/92/EGK tanácsi rendelet szerinti működési engedély alapján végzi tevékenységét.

(3) A Szerződő Felek e megállapodás hatálybalépésétől számított öt éven belül tárgyalásokat folytatnak e cikk hatályának a lehetséges kiterjesztéséről, hogy az vonatkozzon a Svájcon, valamint az EK tagállamokon belüli pontok közötti forgalom jogára.

16. cikk

E fejezet rendelkezései a Svájc és az EK-tagállamok közötti kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezései helyébe lépnek. Az e kétoldalú megállapodásokból származó forgalmi jogok, amelyekre nem terjed ki a 15. cikk, állampolgárság szerinti megkülönböztetés és a verseny torzítása nélkül továbbra is gyakorolhatók.







4.

FEJEZET

A megállapodás végrehajtása

17. cikk

A Szerződő Felek megtesznek minden megfelelő, általános vagy különös intézkedést az e megállapodásból származó kötelezettségeik teljesítése érdekében, és tartózkodnak minden intézkedéstől, amely e megállapodás céljainak az elérését veszélyezteti.

18. cikk

(1) A (2) bekezdés és a 2. fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül, mindkét Szerződő Fél felelős saját területén e megállapodás, és különösen a mellékletben felsorolt jogszabályok és irányelvek megfelelő végrehajtásáért.

(2) Azon esetekben, amelyek befolyásolhatják a 3. fejezet szerint engedélyezendő légi közlekedési szolgáltatásokat, a Közösség intézményei az azon rendeletek és irányelvek értelmében rájuk ruházott jogkörökkel rendelkeznek, amelyek alkalmazását a melléklet kifejezetten megerősíti. Azon esetekben, amikor Svájc a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 8. cikke (2) bekezdésének, vagy 9. cikkének a hatálya alá tartozó környezetvédelmi természetű intézkedéseket tesz, vagy ilyen intézkedések meghozatalát tervezi, a vegyes bizottság bármelyik Szerződő Fél kérésére eldönti, hogy ezen intézkedések összhangban vannak-e e megállapodással.

(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti bármely végrehajtási intézkedést a 19. cikkel összhangban kell meghozni.

19. cikk

(1) Mindkét Szerződő Fél minden szükséges információt és segítséget megad a másik Szerződő Félnek az utóbbi Szerződő Fél által saját illetékességében az esetleges jogsértések miatt végzett vizsgálatok esetében.

(2) Minden esetben, amikor a Közösség intézményei az e megállapodás által rájuk ruházott hatáskörben járnak el a Svájc érdekkörébe tartozó, a svájci hatóságokat és vállalkozásokat érintő ügyekben, a svájci hatóságokat teljes körűen tájékoztatják, és lehetőséget biztosítanak arra is, hogy a végső döntés meghozatala előtt észrevételeket tehessenek.

20. cikk

Minden kérdés eldöntése, amely a Közösség intézményei által az e megállapodásban biztosított illetékesség alapján hozott határozatok érvényességére vonatkozik, az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozik.







5.

FEJEZET

A vegyes bizottság

21. cikk

(1) A Szerződő Felek képviselőiből létrejön a Közösség/Svájc Légi közlekedési Bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság), amely felelős e megállapodás kezeléséért és megfelelő végrehajtásának a biztosításáért. E célból a megállapodás által meghatározott esetekben ajánlásokat fogalmaz meg és határozatokat hoz. A vegyes bizottság határozatait a Szerződő Felek a saját szabályaik szerint hajtják végre. A vegyes bizottság közös megegyezés alapján jár el.

(2) E megállapodás megfelelő végrehajtása céljából a Szerződő Felek információkat cserélnek egymással, és bármely szerződő fél kérésére konzultációt tartanak a vegyesbizottságban.

(3) A vegyes bizottság határozattal fogadja el a működési szabályzatát, amely egyéb rendelkezések mellett tartalmazza az ülések összehívására, az elnök kijelölésére és a feladatai meghatározására vonatkozó eljárásokat.

(4) A vegyes bizottság szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal ülésezik. Az ülés összehívását bármelyik Szerződő Fél kezdeményezheti.

(5) A vegyes bizottság határozhat bármilyen munkabizottság felállításáról, amely a feladatai ellátásában segíti.

22. cikk

(1) A vegyes bizottság határozata a Szerződő Felekre nézve kötelező.

(2) Amennyiben valamelyik Szerződő Fél úgy véli, hogy a másik Szerződő Fél nem megfelelően hajtotta végre a vegyes bizottság valamely határozatát, a Szerződő Fél kérheti a kérdés megvitatását a vegyesbizottságban. Ha a vegyes bizottság a kérés bejelentésétől számított két hónapon belül nem képes az ügyet megoldani, a Szerződő Fél 6 hónapot meg nem haladó időtartamra a 31. cikk szerinti ideiglenes védőintézkedéseket hozhat.

(3) A vegyes bizottság határozatait az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és a Svájci Államszövetség Jogszabályai Hivatalos Gyűjteményében kell közzétenni. Minden határozatnak tartalmaznia kell az egyes Szerződő Felek részéről történő végrehajtás időpontját, továbbá minden, a gazdasági szereplőket érintő információt. Amennyiben szükséges, a határozatokat be kell nyújtani a Szerződő Felek saját eljárási szabályai szerinti megerősítésre vagy jóváhagyásra.

(4) A Szerződő Felek a fenti formalitások elvégzéséről értesítik egymást. Amennyiben a határozatnak a vegyes bizottság általi elfogadását követő 12 hónap elteltével az említett értesítés nem érkezett meg, értelemszerűen az (5) bekezdés lép érvénybe.

(5) A (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a vegyes bizottság egy ügyben az ügy tudomására jutásától számított 6 hónapon belül nem hoz határozatot, a Szerződő Felek 6 hónapot meg nem haladó időtartamra a 31. cikk szerinti ideiglenes védőintézkedéseket hozhatnak.

(6) A 23. cikkben említett azon jogszabályok tekintetében, amelyeket e megállapodás aláírása és hatálybalépése között fogadtak el, és amelyekről a másik Szerződő Felet értesítették, az (5) bekezdésben meghatározott időpont az értesítés megérkezésének időpontja lesz. A vegyes bizottság legkorábban az e megállapodás hatálybalépésétől számított két hónap elteltével hozhat határozatot.







6.

FEJEZET

Új jogszabályok

23. cikk

(1) A megállapodás nem érinti egyik Szerződő Fél jogát sem, hogy a hátrányos megkülönböztetést tiltó alapelv és e megállapodás rendelkezései figyelembe vételével az e megállapodás által szabályozott területre vonatkozó jogszabályait egyoldalúan módosítsa.

(2) Ha bármelyik Szerződő Fél új jogszabályt dolgoz ki, informális úton kikéri a másik Szerződő Fél szakértőinek a tanácsát. Az új jogszabály hivatalos elfogadását megelőzően a Szerződő Felek a lehető legalaposabban értesítik egymást és a konzultálnak egymással. Bármelyik Szerződő Fél kérésére előzetes véleménycserét folytathatnak a vegyesbizottságban.

(3) Ha bármelyik Szerződő Fél egy jogszabály módosítását elfogadta, értesítenie kell a másik Szerződő Felet legkésőbb 8 nappal a jogszabály az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, vagy a Svájci Föderális Törvények Hivatalos Kompendiumában történő kihirdetése előtt. Bármelyik Szerződő Fél kezdeményezésére a vegyes bizottság legkésőbb hat héttel a kezdeményezést követően konzultációt tart a módosítás e megállapodás megfelelő működésére gyakorolt hatásairól.

(4) A vegyes bizottság:

— határozatot fogad el a melléklet módosításáról vagy ha szükséges, javaslatot tesz e megállapodás rendelkezéseinek módosítására oly módon, hogy azok a szükséges mértékben és adott esetben a viszonosság elvén alapulva magukban foglalják az érintett jogszabályokat, vagy

— határozatot fogad el arról, hogy az érintett jogszabályokat e megállapodás megfelelő működésével összhangban állónak kell tekinteni, vagy

— határozatot hoz bármely egyéb, e megállapodás megfelelő működését biztosító intézkedésről.







7.

FEJEZET

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek

24. cikk

A Szerződő Felek a 25., 26. és 27. cikk szabályai szerint, kellő időben a Szerződő Fél kérésére konzultálnak egymással a következőkről:

a) nemzetközi szervezetekben megvitatott légi közlekedési kérdések; és

b) a Szerződő Felek és harmadik országok között a légi közlekedési kapcsolatok lehetséges fejlődésének különféle szempontjai, és az e téren kötött két- vagy többoldalú egyezmények lényeges elemeinek a működése.

A konzultációt a kérést követő egy hónapon belül vagy sürgős esetekben a lehető leghamarabb meg kell tartani.

25. cikk

(1) A 24. cikk a) pontja szerinti konzultáció fő céljai a következők:

a) annak közös meghatározása, hogy a kérdések felvetnek-e közös érdeket érintő problémát; és

b) e problémák jellegétől függően:

— annak közös megfontolása, hogy a Szerződő Felek lépéseiket összehangolják-e a nemzetközi szervezetekben, vagy

— bármely egyéb megfelelő megközelítés közös megfontolása.

(2) A Szerződő Felek a lehető leghamarabb minden olyan információt megosztanak egymással, amelyek az (1) bekezdésben leírt célokra tekintettel jelentőséggel bírnak.

26. cikk

(1) A 24. cikk b) pontja szerinti konzultáció fő célja, hogy megvizsgálják a fontos kérdéseket, és megfontoljanak bármely megfelelő megközelítést.

(2) Az (1) bekezdésben említett konzultáció érdekében mindkét Szerződő Fél értesíti a másikat a légi közlekedés lehetséges fejlesztéséről, és az e téren kötött két- vagy többoldalú megállapodások működéséről.

27. cikk

(1) A 24., 25. és 26. cikkben említett konzultációk a vegyes bizottság keretein belül történnek.

(2) Ha az egyik Szerződő Fél és egy harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között létrejött megállapodás hátrányos a másik Szerződő Fél érdekére nézve, ez utóbbi e megállapodás egyensúlyának megőrzése érdekében az e megállapodás mellékletében említett 2408/92/EGK tanácsi rendelet előírásai ellenére megfelelő ideiglenes védintézkedéseket hozhat a piachoz jutás terén. Védintézkedések azonban csak a kérdésről a vegyesbizottságon belül folytatott konzultációt követően hozhatók.







8.

FEJEZET

Záró rendelkezések

28. cikk

A Szerződő Felek képviselői, szakértői és más meghatalmazottai a feladataik teljesítését követően sem adhatnak ki olyan, szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó információt, amelyhez e megállapodás keretében jutottak hozzá.

29. cikk

Mindkét Szerződő Félnek jogában áll, hogy a megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó vitát a vegyes bizottság elé terjessze. A bizottságnak törekednie kell a vita megoldására. A vegyes bizottság részére meg kell adni minden olyan információt, amely a helyzet mélyebb vizsgálatához az elfogadható megoldás elérése érdekében szükséges lehet. E célból a vegyes bizottság megvizsgál minden lehetőséget e megállapodás megfelelő működésének a fenntartása végett. E cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a 20. cikk alapján az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében.

30. cikk

(1) Amennyiben a Szerződő Felek egyike felül kívánja vizsgálni e megállapodás rendelkezéseit, erről értesíti a vegyesbizottságot. A megállapodás módosítása a vonatkozó belső eljárások teljesítését követően lép hatályba.

(2) A vegyes bizottság bármelyik Szerződő Fél javaslatára a 23. cikknek megfelelően módosíthatja a mellékletet.

31. cikk

Amennyiben az egyik Szerződő Fél az e megállapodásból eredő bármely kötelezettségének a teljesítését megtagadja, a másik Szerződő Fél a 22. cikk sérelme nélkül és a megállapodásban előírt egyéb alkalmazható eljárás kimerítését követően ideiglenes védintézkedéseket hozhat e megállapodás egyensúlyának a megőrzése érdekében.

32. cikk

A melléklet e megállapodás szerves részét képezi.

33. cikk

A 16. cikk sérelme nélkül, e megállapodás egyrészről Svájc, másrészről az EK-tagállamok között érvényben lévő kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezései helyébe lép az e megállapodásban és annak mellékletében szereplő bármely ügyben.

34. cikk

E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, ahol az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban megállapított feltételek szerint, és másrészről Svájc felségterületén.

35. cikk

(1) E megállapodás megszűnése esetén a 36. cikk (4) bekezdésének rendelkezései alapján, a 15. cikk rendelkezései szerint a megállapodás megszűntekor üzemeltetett légi közlekedési szolgáltatások tovább folytatódhatnak annak a menetrendi szezonnak a végéig, amelyre a megszűnés dátuma esik.

(2) Az e megállapodásnak a 36. cikk (4) bekezdése szerinti megszűnése az e megállapodás 4. és 5. cikke szerinti, a vállalkozások által szerzett jogokat és kötelezettségeket, valamint az e megállapodás mellékletében szereplő 2407/92/EGK tanácsi rendelet szabályai szerinti jogokat és kötelezettségeket nem érinti.

36. cikk

(1) A Szerződő Felek e megállapodást saját eljárási rendjük szerint erősítik meg vagy hagyják jóvá. E megállapodás az alábbi hét megállapodás mindegyikét megerősítő vagy jóváhagyó dokumentumok letétbe helyezéséről szóló végső értesítést követő második hónap utáni első napon lép hatályba:

— a légi közlekedésről szóló megállapodás,

— a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás,

— a közúti és vasúti áru- és személyszállításáról szóló megállapodás,

— a mezőgazdasági termékekről szóló megállapodás,

— a közbeszerzések egyes kérdéseiről szóló megállapodás,

— a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás,

— a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás.

(2) E megállapodás kezdetben hétéves időtartamra jön létre. A megállapodás határozatlan időre meghosszabbodik, kivéve, ha a Közösség vagy Svájc annak ellenkezőjéről értesíti a másik Szerződő Felet a kezdeti időtartam lejárta előtt. Ezen értesítés esetében a (4) bekezdés alkalmazandó.

(3) E megállapodást a Közösség vagy Svájc felmondhatja az e határozatról szóló értesítés megküldésével a másik szerződő fél számára. Ezen értesítés esetében a (4) bekezdést kell alkalmazni.

(4) Az (1) bekezdésben említett hét megállapodás a (2) bekezdésben említett meg nem újítási értesítés, vagy a (3) bekezdésben említett felmondás kézhezvételét követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.

Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems, i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache, wobei jeder dieser Wortlaute gleichermaßen verbindlich ist.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα, σε δύο αντίγραφα στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα· καθένα από τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικό.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine, in two copies in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of those texts being equally authentic.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf, en deux exemplaires en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove, in due copie, nelle lingue danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig, in tweevoud, in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zĳnde alle teksten gelĳkelĳk authentiek.

Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove, em duplo exemplar nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäusenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistuvsvoimainen.

Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio i två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por la Confederación Suiza

For Det Schweiziske Edsforbund

Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

Pela Confederação Suíça

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska Edsförbundets vägnar

▼M23

MELLÉKLET

E megállapodás alkalmazásában:

— A 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja;

— Valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egyúttal Svájcot is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményét is említik;

— Az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre tett hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni;

— E megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni;

— A Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni.

1. A légi közlekedés liberalizációja és egyéb, a polgári repülésre vonatkozó szabályok

1008/2008/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i rendelete a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról

2000/79/EK

A Tanács 2000. november 27-i irányelve az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról

93/104/EK

A Tanács 1993. november 23-i irányelve a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól, az alábbival módosítva:

— 2000/34/EK irányelv.

437/2003/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. február 27-i rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről

1358/2003/EK

A Bizottság 2003. július 31-i rendelete a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak I. és II. melléklete módosításáról

785/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i rendelete a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről, az alábbival módosítva:

— a Bizottság 285/2010/EU rendelete.

95/93/EGK

A Tanács 1993. január 18-i rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (1–12. cikk), az alábbival módosítva:

— 793/2004/EK rendelet.

2009/12/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i irányelve a repülőtéri díjakról

96/67/EK

A Tanács 1996. október 15-i irányelve a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról

(1–9., 11–23. és 25. cikk)

80/2009/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. január 14-i rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.

2. Versenyszabályok

1/2003/EK

A Tanács 2002. december 16-i rendelete a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (1–13. cikk; 15–45. cikk)

(Amennyiben ez a rendelet érinti e megállapodás alkalmazását. A megállapodás szerinti feladatmegosztást nem érinti, hogy a rendelet e felsorolásban szerepel.)

773/2004/EK

A Bizottság 2004. április 7-i rendelete a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 1792/2006/EK rendelete;

— a Bizottság 622/2008/EK rendelete.

139/2004/EK

A Tanács 2004. január 20-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete)

(1–18. cikk; 19. cikk (1)–(2) bekezdés; 20–23. cikk)

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdése tekintetében az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni az Európai Közösség és Svájc viszonylatában:

(1) A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia.

(2) A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek.

(3) Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételével való egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidők tekintetében:

(1) Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat.

(2) A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat.

802/2004/EK

A Bizottság 2004. április 7-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (1–24. cikk), az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 1792/2006/EK rendelete;

— a Bizottság 1033/2008/EK rendelete;

— a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete.

2006/111/EK

A Bizottság 2006. november 16-i irányelve a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról

487/2009/EK

A Tanács 2009. május 25-i rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról.

3. A légi közlekedés biztonsága

216/2008/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i rendelete a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 690/2009/EK rendelete;

— 1108/2009/EK rendelet;

— a Bizottság 6/2013/EU rendelete;

— a Bizottság (EU) 2016/4 rendelete.

Az Ügynökséget Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet rendelkezései felruházzák.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése, 14. cikkének (5) és (7) bekezdése, 24. cikkének (5) bekezdése, 25. cikkének (1) bekezdése, 38. cikke (3) bekezdésének i) pontja, 39. cikkének (1) bekezdése, 40. cikkének (3) bekezdése, 41. cikkének (3) és (5) bekezdése, 42. cikkének (4) bekezdése, 54. cikkének (1) bekezdése és 61. cikkének (3) bekezdése értelmében hozott határozatok őt felruházzák.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás mellékletének második francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek a rendelet 65. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozat ott említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

E rendelet egyetlen rendelkezésének sem adható olyan értelmezés, amely az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget felhatalmazná, hogy nemzetközi megállapodások keretében Svájc nevében lépjen fel az e megállapodásokból eredő kötelezettségei teljesítéséhez való segítségnyújtástól eltérő céllal.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazításokkal értendő:

a) Az 12. cikk a következőképpen módosul:

i. az (1) bekezdés szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

ii. a (2) bekezdés a) pontjának szövege az „a Közösség” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

iii. a (2) bekezdés b) és c) pontját el kell hagyni;

iv. a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3) Amennyiben a Közösség harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy a Közösség megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”

b) Az 29. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4) Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”

c) A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”

d) A 37. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, s munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, kivéve a szavazati jogot.”

e) Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(12) Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:

S (0,2/100) + S [1 – (a+b) 0,2/100] c/C ahol: S = az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része, A = a társult államok száma b = az Európai Unió tagállamainak száma c = Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez C = az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.”

f) A 61. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek a Közösség által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”

g) A rendelet II. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 24-i 1702/2003/EK bizottsági rendelet ( 1 ) 2. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül:

A/c – [HB-IMY, HB-IWY] – Gulfstream G-IV típus;

A/c – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V típus;

A/c – [HB-ZCW, HB-ZDF] – MD900 típus.

1178/2011/EU

A Bizottság 2011. november 3-i rendelete a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 290/2012/EU rendelete;

— a Bizottság 70/2014/EU rendelete;

— a Bizottság 245/2014/EU rendelete;

— a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete;

— a Bizottság (EU) 2016/539 rendelete.

3922/91/EGK

A Tanács 1991. december 16-i rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról (1–3. cikk; 4. cikk, (2) bekezdés; 5–11. és 13. cikk), az alábbiakkal módosítva:

— 1899/2006/EK rendelet;

— 1900/2006/EK rendelet;

— a Bizottság 8/2008/EK rendelete;

— a Bizottság 859/2008/EK rendelete.

996/2010/EU

Az Európai Parlament és a Tanács 2010. október 20-i rendelete a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, az alábbival módosítva:

— 376/2014/EU rendelet.

104/2004/EK

A Bizottság 2004. január 22-i rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról

2111/2005/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2005. december 14-i rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről

473/2006/EK

A Bizottság 2006. március 22-i rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról

474/2006/EK

A Bizottság 2006. március 22-i rendelete a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról, legutóbb az alábbival módosítva:

— a Bizottság (EU) 2016/963 végrehajtási rendelete.

1332/2011/EU

A Bizottság 2011. december 16-i rendelete a levegőben történő ütközések elhárítását szolgáló közös légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság (EU) 2016/583 rendelete.

646/2012/EU

A Bizottság 2012. július 16-i végrehajtási rendelete a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti pénzbírságokra és időszakos kényszerítő bírságokra vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról

748/2012/EU

A Bizottság 2012. augusztus 3-i rendelete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 7/2013/EU rendelete;

— a Bizottság 69/2014/EU rendelete;

— a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete;

— a Bizottság (EU) 2016/5 rendelete.

965/2012/EU

A Bizottság 2012. október 5-i rendelete a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 800/2013/EU rendelete;

— a Bizottság 71/2014/EU rendelete;

— a Bizottság 83/2014/EU rendelete;

— a Bizottság 379/2014/EU rendelete;

— a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete;

— a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete;

— a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete;

— a Bizottság (EU) 2015/2338 rendelete;

— a Bizottság (EU) 2016/1199 rendelete.

2012/780/EU

A Bizottság 2012. december 5-i rendelete a polgári légi közlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (5) bekezdésével létrehozott, biztonsági ajánlások európai központi adattárához és az ajánlásokra adott válaszokhoz való hozzáférési jogokról

628/2013/EU

A Bizottság 2013. június 28-i végrehajtási rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok végzésével és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályai alkalmazásának nyomon követésével kapcsolatos munkamódszereiről, valamint a 736/2006/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

139/2014/EU

A Bizottság 2014. február 12-i rendelete a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról

319/2014/EU

A Bizottság 2014. március 27-i rendelete az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjakról és az 593/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

376/2014/EU

Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 3-i rendelete a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

452/2014/EU

A Bizottság 2014. április 29-i rendelete a harmadik országbeli üzemeltetők légiközlekedési tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről, az alábbival módosítva:

— a Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete.

1321/2014/EU

A Bizottság 2014. november 26-i rendelete a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete;

— a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete.

(EU) 2015/340

A Bizottság 2015. február 20-i rendelete a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 805/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EU) 2015/640

A Bizottság 2015. április 23-i rendelete az adott üzembentartási típusra vonatkozó kiegészítő légialkalmassági előírásokról és a 965/2012/EU rendelet módosításáról

(EU) 2015/1018

A Bizottság 2015. június 29-i végrehajtási rendelete a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról

4. A légiközlekedés védelme

300/2008/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i rendelete a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

272/2009/EK

A Bizottság 2009. április 2-i rendelete a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 297/2010/EU rendelete;

— a Bizottság 720/2011/EU rendelete;

— a Bizottság 1141/2011/EU rendelete;

— a Bizottság 245/2013/EU rendelete.

1254/2009/EU

A Bizottság 2009. december 18-i rendelete a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról

18/2010/EU

A Bizottság 2010. január 8-i rendelete a 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a polgári légiközlekedés-védelem terén végrehajtandó nemzeti minőségbiztosítási programokra vonatkozó követelmények tekintetében való módosításáról

72/2010/EU

A Bizottság 2010. január 26-i rendelete a légi közlekedés védelmével kapcsolatos bizottsági ellenőrzések eljárásainak megállapításáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság (EU) 2016/472 végrehajtási rendelete.

(EU) 2015/1998

A Bizottság 2015. november 5-i végrehajtási rendelete a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete.

(EU) 2015/8005

A Bizottság 2015. november 16-i végrehajtási határozata a 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett információkat tartalmazó, a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról

5. Légiforgalmi szolgáltatás

549/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról („keretrendelet”), az alábbival módosítva:

— 1070/2009/EK rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 6., a 8., a 10., a 11. és a 12. cikk őt felruházza.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdésben a „közösségi szinten” szövegrész helyébe a „közösségi szinten, Svájc részvételével” szövegrész lép.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás mellékletének második francia bekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek az 549/2004/EK rendelet 5. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozatnak a szóban forgó cikkben említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

550/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról („léginavigációs-szolgálati rendelet”), az alábbival módosítva:

— 1070/2009/EK rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 9a., a 9b., a 15., a 15a., a 16. és a 17. cikk őt felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

a) A 3. cikk a következőképpen módosul:

Az (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

b) Az 7. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) és a (6) bekezdésben az „a Közösségen” szövegrész helyébe „a Közösségen és Svájcon” lép.

c) Az 8. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

d) Az 10. cikk a következőképpen módosul:

Az (1) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után az „és Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

e) a 16. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3) A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.”

551/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról („légtérrendelet”), az alábbival módosítva:

— 1070/2009/EK rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 3a., a 6. és a 10. cikk őt felruházza.

552/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i rendelete az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”), az alábbival módosítva:

— 1070/2009/EK rendelet.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 4. cikk, a 7. cikk és a 10. cikk (3) bekezdése felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

a) Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

b) Az 7. cikk a következőképpen módosul:

a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

c) A III. melléklet a következőképpen módosul:

A 3. szakasz második és utolsó francia bekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

2150/2005/EK

A Bizottság 2005. december 23-i rendelete a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról

1033/2006/EK

A Bizottság 2006. július 4-i rendelete az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete;

— a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete.

1032/2006/EK

A Bizottság 2006. július 6-i rendelete az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság 30/2009/EK rendelete.

219/2007/EK

A Tanács 2007. február 27-i rendelete az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról, az alábbiakkal módosítva:

— a Tanács 1361/2008/EK rendelete;

— a Tanács 721/2014/EU rendelete.

633/2007/EK

A Bizottság 2007. június 7-i rendelete az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság 283/2011/EU rendelete.

482/2008/EK

A Bizottság 2008. május 30-i rendelete a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó, szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság 1035/2011/EU végrehajtási rendelete.

29/2009/EK

A Bizottság 2009. január 16-i rendelete az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

Az I. melléklet A. része kiegészül a következővel: „Svájc UIR”.

262/2009/EK

A Bizottság 2009. március 30-i rendelete az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról

73/2010/EU

A Bizottság 2010. január 26-i rendelete a légiforgalmi adatok és légiforgalmi tájékoztatások minőségével kapcsolatos követelményeknek az egységes európai égbolt keretében történő meghatározásáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság 1029/2014/EU végrehajtási rendelete.

255/2010/EU

A Bizottság 2010. március 25-i rendelete a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete;

— a Bizottság (EU) 2016/1006 végrehajtási rendelete.

C(2010)5134

A Bizottság 2010. július 29-i határozata az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szervének kijelöléséről

2014/672/EU

A Bizottság 2014. szeptember 24-i végrehajtási határozata az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szerve kijelölésének meghosszabbításáról

176/2011/EU

A Bizottság 2011. február 24-i rendelete a funkcionális légtérblokkok kialakítását és módosítását megelőzően benyújtandó információkról

677/2011/EU

A Bizottság 2011. július 7-i rendelete a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság 970/2014/EU végrehajtási rendelete.

C(2011)4130

A Bizottság 2011. július 7-i határozata az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióihoz kapcsolódó hálózatkezelő kijelöléséről

1034/2011/EU

A Bizottság 2011. október 17-i végrehajtási rendelete a légiforgalmi szolgáltatások és a léginavigációs szolgálatok repülésbiztonsági felügyeletéről és a 691/2010/EU rendelet módosításáról

1035/2011/EU

A Bizottság 2011. október 17-i végrehajtási rendelete a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról, valamint a 482/2008/EK és a 691/2010/EU rendelet módosításáról, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete;

— a Bizottság 448/2014/EU végrehajtási rendelete.

1206/2011/EU

A Bizottság 2011. november 22-i végrehajtási rendelete az egységes európai égbolton belül légtérellenőrzésre szolgáló légijármű-azonosításra vonatkozó követelmények megállapításáról

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

Az I. melléklet kiegészül a következő szöveggel: „Svájc UIR”.

1207/2011/EU

A Bizottság 2011. november 22-i végrehajtási rendelete az egységes európai égbolton belüli légtérellenőrzés végrehajtására és átjárhatóságára vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete.

923/2012/EU

A Bizottság 2012. szeptember 26-i végrehajtási rendelete a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról, az alábbiakkal módosítva:

— a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete;

— a Bizottság (EU) 2016/1185 végrehajtási rendelete.

1079/2012/EU

A Bizottság 2012. november 16-i végrehajtási rendelete az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról, az alábbival módosítva:

— a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete.

390/2013/EU

A Bizottság 2013. május 3-i végrehajtási rendelete a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról

391/2013/EU

A Bizottság 2013. május 3-i végrehajtási rendelete a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról

409/2013/EU

A Bizottság 2013. május 3-i végrehajtási rendelete a közös projektek meghatározásáról, az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv irányítási struktúrájának létrehozásáról, valamint a főterv kivitelezését támogató ösztönzők megállapításáról

2014/132/EU

A Bizottság 2014. március 11-i végrehajtási határozata a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű teljesítménycéljainak és riasztási küszöbértékeinek a 2015–2019. évi második referencia-időszakra vonatkozó meghatározásáról

716/2014/EU

A Bizottság 2014. június 27-i végrehajtási rendelete az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtását támogató kísérleti közös projekt létrehozásáról

(EU) 2015/2224

A Bizottság 2015. november 27-i végrehajtási határozata a légiforgalmi szolgáltatási hálózat funkcióival foglalkozó hálózati igazgatótanács elnökének, tagjainak és póttagjainak a második (2015–2019) referencia-időszakra való kinevezéséről

(EU) 2016/1373

A Bizottság 2016. augusztus 11-i végrehajtási határozata az egységes európai égbolt teljesítményrendszerének második referencia-időszakára (2015–2019) vonatkozó hálózati teljesítményterv jóváhagyásáról

6. Környezet és zajvédelem

2002/30/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 26-i irányelve a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról (1–12. és 14–18. cikk)

(Az I. mellékleten végrehajtott, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány II. melléklete 8. fejezete (Közlekedéspolitika) G. szakaszának (Légi közlekedés) 2. pontján alapuló módosítások alkalmazandók).

89/629/EGK

A Tanács 1989. december 4-i irányelve a polgári szubszonikus sugárhajtású repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról

(1–8. cikk)

2006/93/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének szabályozásáról.

7. Fogyasztóvédelem

90/314/EGK

A Tanács 1990. június 13-i irányelve a szervezett utazási formákról

(1–10. cikk)

93/13/EGK

A Tanács 1993. április 5-i irányelve a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről

(1–11. cikk)

2027/97/EK

A Tanács 1997. október 9-i rendelete a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről (1–8. cikk), az alábbival módosítva:

— 889/2002/EK rendelet.

261/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i rendelete a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(1–18. cikk)

1107/2006/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i rendelete a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól.

8. Egyebek

2003/96/EK

A Tanács 2003. október 27-i irányelve az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről

(a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése).

9. Mellékletek:

A.: Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről

B.: Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások

A. MELLÉKLET

Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről







A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK, FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 343. cikkének és az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés 191. cikkének megfelelően az Európai Uniót és az Euratomot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek, MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:







I. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

Az Unió helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, a hatósági igénybevétel, az elkobzás és a kisajátítás alól. Az Unió vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

Az Unió irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

Az Unió, az Unió követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett adók, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Unió hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajt végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

Az Unió a hivatali használatára szánt árucikkek tekintetében mentességet élvez minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

Az Unió saját kiadványai tekintetében szintén mentességet élvez minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.







II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

5. cikk

Az Unió intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

Az Unió intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

6. cikk

Az uniós intézmények elnökei az uniós intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által egyszerű többséggel előírt formájú útiokmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes útiokmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt (laissez-passer) az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat (laissez-passer) harmadik országok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.







III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

7. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti képviselők szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

a) saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;

b) a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

8. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, ők nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

9. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az európai parlamenti képviselők:

a) saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

b) a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a képviselőket, amikor az Európai Parlament üléseinek helyszínére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor egy képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentelmi jogát felfüggessze.







IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

10. cikk

Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek a tagjaira is alkalmazni kell.







V. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

11. cikk

Az egyes tagállamok területén az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

a) a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

b) házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;

c) a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;

d) az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;

e) vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

12. cikk

Az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára az Európai Parlament és a Tanács által rendes jogalkotási eljárás keretében, az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően elfogadott rendeletekben meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

Az Unió által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében a nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

13. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint az Unió tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor az Unió azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása érdekében – az Unió szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

14. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

15. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, amelyekre a 11. cikket, a 12. cikk második bekezdését és a 13.cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.







VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

16. cikk

Az a tagállam, amelynek területén az Unió székhelye található, a harmadik országoknak az Unióhoz akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.







VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag az Unió érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi uniós intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes az Unió érdekével.

18. cikk

Az uniós intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok felelős hatóságaival.

19. cikk

A 11–14. és a 17. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

20. cikk

A 11–14. és a 17. cikket alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőire, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák és a főtanácsnokok bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

21. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet – az Európai Beruházási Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell továbbá az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

Függeléke

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv svájcban történő alkalmazására vonatkozó eljárások

1. Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások a következő rendelkezések az alábbi rendelkezések eltérő előírásai hiányában Svájcra is alkalmazandók.

2. Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót)

A svájci hozzáadottérték-adó (héa) nem vonatkozik a Svájcból exportált javakra és szolgáltatásokra. A Svájcban az Ügynökség hivatalos használatára biztosított javak és szolgáltatások esetében a jegyzőkönyv 3. cikkének második bekezdésével összhangban a héamentesség visszatérítéssel alkalmazandó. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A héa-visszatérítés a svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal héafőosztályánál történő bemutatása ellenében adható meg. A visszatérítési kérelmek a szükséges dokumentumokkal együtt való benyújtásuktól számított három hónapon belül kerülnek feldolgozásra.

3. Az Ügynökség személyzetére vonatkozó szabályok alkalmazási eljárása

A jegyzőkönyv 12. cikkének második bekezdése vonatkozásában Svájc a nemzeti jogának alapelveivel összhangban az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet ( 2 ) 2. cikke szerinti ügynökségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára mentességet biztosít a szövetségi, kantonális és helyi adókötelezettség alól az Európai Unió által számukra kifizetett és a saját hasznára belső adó tárgyát képező illetmények, bérek és járandóságok tekintetében.

Svájc a jegyzőkönyv 13. cikkének alkalmazásában nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében tagállamnak.

Az Ügynökség tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelesek csatlakozni a svájci társadalombiztosítási rendszerhez.

Az Európai Unió Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet ( 3 ), illetve az uniós jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

B. MELLÉKLET

Az Európai légiközlekedési megállapodás tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások

1. cikk

Közvetlen tájékoztatás

Az Ügynökség és a Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és az Ügynökség tevékenységében szerződő félként, az Ügynökség programjaiban részvevőként, az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként részt vevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül a Bizottsághoz és az Ügynökséghez küldenek minden olyan fontos információt és dokumentumot, amelyet az e határozatban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve az ezek értelmében hozott határozatok alapján kötelességük benyújtani.

2. cikk

Ellenőrzések

1. Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek ( 4 ) és az Ügynökség igazgatósága által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi rendeletnek, továbbá a 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek ( 5 ) és az e határozatban említett egyéb eszközöknek megfelelően a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői vagy az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek és alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket.

2. Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, illetve az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot kifejezetten meg kell állapítani az e határozatban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban.

3. Az Európai Számvevőszéket ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.

4. Az ellenőrzések e határozat hatályon kívül helyezése után öt évig vagy a megkötött szerződésekben vagy megállapodásokban és a meghozott határozatokban foglalt feltételek szerint bonyolíthatók le.

5. A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesíteni kell a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét.

3. cikk

Helyszíni ellenőrzések

1. E megállapodás alapján és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben ( 6 ) meghatározott előírások és feltételek szerint a Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet Svájc területén.

2. A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és kellő időben értesíti őket az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

3. Ha az érintett illetékes svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat az illetékes svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik.

4. Amennyiben a program résztvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva kötelesek minden olyan segítséget megadni a bizottsági ellenőröknek, amely a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos kötelességük teljesítéséhez szükséges.

5. A Bizottság minden szabálytalanságra utaló, a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutó tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti a Svájci Szövetségi Számvevőszéket. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok eredményéről.

4. cikk

Tájékoztatás és konzultáció

1. E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.

2. Az illetékes svájci hatóságok késedelem nélkül értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot az e határozatban említett eszközök alkalmazásában létrejött szerződések vagy megállapodások létrejöttével és végrehajtásával összefüggő szabálytalansággal kapcsolatosan tudomásukra jutott minden tényről vagy gyanúról.

5. cikk

Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy fogadott információ formájától függetlenül a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelemben részesül, mint a hasonló információ a svájci nemzeti jogszabályok és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések szerint. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni a közösségi intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, s azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk.

6. cikk

Igazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül az Ügynökség vagy a Bizottság a 1605/2002/EK, Euratom rendelet, a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet ( 7 ), valamint a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet ( 8 ) szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.

7. cikk

Behajtás és végrehajtási eljárás

Az Ügynökség vagy a Bizottság e határozat hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban.

A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti az Ügynökséget vagy a Bizottságot. A végrehajtásnak a svájci eljárási szabályokkal összhangban kell történnie. A végrehajtási határozat jogszerűségének vizsgálata az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozik.

Az Európai Unió Bíróságának választott bírósági rendelkezés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett végrehajthatók.

▼B

ZÁRÓOKMÁNY







Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG és a SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG meghatalmazottai, ezerkilencszázkilencvenkilenc június huszonegyedik napján Luxemburgban az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légi közlekedésről szóló megállapodás aláírása érdekében tartott ülésen az alábbi, e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatokat fogadták el:







— együttes nyilatkozat a harmadik országokkal történő megállapodásokról,

— együttes nyilatkozat a további tárgyalásokról.

Tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt következő nyilatkozatokat:

— nyilatkozat a bizottságokban való svájci részvételről,

— Svájc nyilatkozata az Európai Közösségek Bírósága alapokmányának lehetséges módosításáról.

Hecho en Luxemburgo, el ventiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve.

Udfærdiget i Luxembourg den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-nine.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig.

Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän.

Som skedde i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por la Confederación Suiza

For Det Schweiziske Edsforbund

Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

Pela Confederação Suíça

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska Edsförbundets vägnar

EGYÜTTES NYILATKOZAT

A harmadik országokkal kötött megállapodásokról

A Szerződő Felek elismerik, hogy kívánatos a kölcsönös légi közlekedési kapcsolatok és az azonos elveken nyugvó, egyéb légi közlekedési egyezmények közötti összhang biztosításához szükséges lépések megtétele.

EGYÜTTES NYILATKOZAT

a további tárgyalásokról

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség kinyilvánítják azon szándékukat, hogy tárgyalásokat kezdeményeznek olyan közös érdekű területeken, mint az 1972. évi szabadkereskedelmi megállapodás 2. jegyzőkönyvének frissítése és Svájc részvétele egyes közösségi oktatási, ifjúsági, média, statisztikai és környezeti programokban. E tárgyalásokat elő kell készíteni, amint a folyamatban lévő kétoldalú tárgyalások befejeződnek.

NYILATKOZAT

a bizottságokban való svájci részvételéről

A Tanács egyetért azzal, hogy Svájc képviselői megfigyelőként részt vegyenek az alábbi bizottságok és szakértői munkacsoportok ülésein, amennyiben az ülések tárgya Svájcot érinti:

— Kutatási programok bizottságai, beleértve a tudományos és műszaki kutatási bizottságot (CREST),

— migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság,

— a felsőfokú oklevelek kölcsönös elismerésével foglalkozó koordináló csoport,

— a légi útvonalakkal és a légi közlekedési versenyszabályok alkalmazásával foglalkozó tanácsadó bizottságok.

Svájc képviselői szavazáskor nem lehetnek jelen a bizottságok ülésein.

Amennyiben más bizottságok e megállapodások hatálya alá tartozó olyan területekkel foglalkoznak, melyek tekintetében Svájc elfogadta vagy a közösségi vívmányokat vagy az azzal egyenértékű intézkedéseket, a Bizottság az EGT-megállapodás 100. cikkében meghatározott módon svájci szakértőkkel konzultál.

SVÁJC NYILATKOZATA

az Európai Közösségek Bírósága alapokmányának lehetséges módosításáról

Svájc kormánya kifejezi azon óhaját, miszerint ha az Európai Közösségek Bírósága Alapokmányának és eljárási szabályzatának módosítására sor kerül annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az e megállapodáshoz hasonló megállapodásokat aláíró államok bíróságai előtt eljáró ügyvédeknek, hogy az Európai Közösségek Bírósága előtt is eljárjanak, e módosítás tartalmazza annak lehetőségét is, hogy a svájci bíróságok előtt eljáró svájci ügyvédek is eljárhassanak az Európai Közösségek Bírósága előtt, a bírósághoz e megállapodás alapján benyújtott kérdésekben.