02005S/TXT — HU — 18.12.2009 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B SZERZŐDÉS A BELGA KIRÁLYSÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA (AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI) VALAMINT A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG ÉS ROMÁNIA KÖZÖTT, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁGNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL (HL L 157, 2005.6.21., 11. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

SZERZŐDÉS

A BELGA KIRÁLYSÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA

(AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI)

VALAMINT

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG ÉS ROMÁNIA

KÖZÖTT, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁGNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL







ŐFELSÉGE A BELGÁK KIRÁLYA, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, ŐFELSÉGE DÁNIA KIRÁLYNŐJE, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, ŐFELSÉGE SPANYOLORSZÁG KIRÁLYA, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, ÍRORSZÁG ELNÖKE, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A LETT KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Ő KIRÁLYI FENSÉGE A LUXEMBURGI NAGYHERCEG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, MÁLTA ELNÖKE, ŐFELSÉGE HOLLANDIA KIRÁLYNŐJE, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG SZÖVETSÉGI ELNÖKE, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, ROMÁNIA ELNÖKE, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A FINN KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, A SVÉD KIRÁLYSÁG KORMÁNYA, ŐFELSÉGE NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁNAK KIRÁLYNŐJE EGYESÜLVE azon óhajukban, hogy az Európai Unió célkitűzéseinek megvalósítását továbbvigyék, AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a már létrehozott alapokon továbbvigyék az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatát, FIGYELEMBE VÉVE, hogy az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés I-58. cikke, csakúgy, mint az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke, lehetőséget teremt az európai államoknak arra, hogy az Európai Unió tagjává váljanak, FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Bolgár Köztársaság és Románia tagként való felvételét kérte az Unióba, FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Tanács, a Bizottság véleményének és az Európai Parlament hozzájárulásának birtokában úgy nyilatkozott, hogy támogatja ezen államok felvételét, FIGYELEMBE VÉVE, hogy e szerződés aláírásának időpontjában, az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződést az Unió valamennyi tagállama aláírta, de még nem erősítette meg, és hogy a Bolgár Köztársaság és Románia a 2007. január 1-jei állapot szerinti Európai Unióhoz csatlakozik, MEGÁLLAPODTAK a felvétel feltételeiről és részletes szabályairól, és e célból meghatalmazottjaikként jelölték ki: MEGÁLLAPODTAK a felvétel feltételeiről és részletes szabályairól, és e célból meghatalmazottjaikként jelölték ki: ŐFELSÉGE A BELGÁK KIRÁLYA, Karel DE GUCHT külügyminisztert, Didier DONFUT-t, a külügyminiszter mellé rendelt, európai ügyekért felelős államtitkárt; A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, Georgi PARVANOV köztársasági elnököt, Simeon SAXE-COBURG miniszterelnököt, Solomon PASSY külügyminisztert, Meglena KUNEVA európai ügyekért felelős minisztert; A CSEH KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Vladimír MÜLLER európai uniós ügyekért felelős miniszterhelyettest, Jan KOHOUT rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Cseh Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; ŐFELSÉGE DÁNIA KIRÁLYNŐJE, Friis Arne PETERSEN külügyi közigazgatási államtitkárt, Claus GRUBE rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Dán Királyság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Hans Martin BURY európai ügyekért felelős államminisztert, Wilhelm SCHÖNFELDER rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Németországi Szövetségi Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Urmas PAET külügyminisztert, väino REINART rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, az Észt Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Yannis VALINAKIS külügyminiszter-helyettest; Vassilis KASKARELIS rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Görög Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; ŐFELSÉGE SPANYOLORSZÁG KIRÁLYA, Miguel Angel MORATINOS CUYAUBÉ-t, a külügyekért és az együttműködésért felelős minisztert, Alberto NAVARRO GONZÁLEZ-t, az Európai Unióért felelős államtitkárt; A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Claudie HAIGNERÉ-t, a külügyminiszter mellé rendelt, európai ügyekért felelős minisztert, Pierre SELLAL rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Francia Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; ÍRORSZÁG ELNÖKE, Dermot AHERN külügyminisztert, Noel TREACY európai ügyekért felelős államminisztert; AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Roberto ANTONIONE külügyi helyettes államtitkárt, Rocco Antonio CANGELOSI rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, az Olasz Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, George IACOVOU külügyminisztert, Nicholas EMILIOU rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Ciprusi Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; A LETT KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Artis PABRIKS külügyminisztert, Eduards STIPRAIS rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Lett Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Antanas VALIONIS külügyminisztert, Albinas JANUSKA-t a külügyminisztérium helyettes államtitkárát; Ő KIRÁLYI FENSÉGE A LUXEMBURGI NAGYHERCEG, Jean-Claude JUNCKER miniszterelnököt, „ministre d'État”-t, pénzügyminisztert, Jean ASSELBORN miniszterelnök-helyettest, külügy- és bevándorlásügyi minisztert; A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Dr. Ferenc SOMOGYI külügyminisztert, Dr. Etele BARÁTH európai ügyekért felelős tárca nélküli minisztert; MÁLTA ELNÖKE, Hon. Michael FRENDO külügyminisztert, Richard CACHIA CARUANA rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, Málta Európai Unió melletti állandó képviselőjét; ŐFELSÉGE HOLLANDIA KIRÁLYNŐJE, Dr. B.R. BOT külügyminisztert, Atzo NICOLAÏ európai ügyekért felelős minisztert; AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG SZÖVETSÉGI ELNÖKE, Hubert GORBACH alkancellárt, Dr. Ursula PLASSNIK szövetségi külügyminisztert; A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Adam Daniel ROTFELD külügyminisztert, Jarosław PIETRAS európai ügyekért felelős államtitkárt; A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Diogo PINTO DE FREITAS DO AMARAL állam- és külügyminisztert, Fernando Manuel de MENDONÇA D'OLIVEIRA NEVES európai ügyekért felelős államtitkárt; ROMÁNIA ELNÖKE, Traian BĂSESCU-t, Románia köztársasági elnökét, Călin POPESCU – TĂRICEANU-t Románia miniszterelnökét; Mihai - Răzvan UNGUREANU külügyminisztert, Leonard ORBAN-t, az Európai Unióhoz történő csatlakozásra irányuló tárgyalások főtárgyalóját; A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Božo CERAR-t, a külügyminisztérium államtitkárát; A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Eduard KUKAN külügyminisztert, József BERÉNYI külügyi államtitkárt; A FINN KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE, Eikka KOSONEN rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Finn Köztársaság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; A SVÉD KIRÁLYSÁG KORMÁNYA, Laila FREIVALDS külügyminisztert, Sven-Olof PETERSSON rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, a Svéd Királyság Európai Unió melletti állandó képviselőjét; ŐFELSÉGE NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁNAK KIRÁLYNŐJE Sir John GRANT KCMG rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unió melletti állandó képviselőjét, AKIK kicserélve jó és kellő alakban talált meghatalmazásaikat, AKIK kicserélve jó és kellő alakban talált meghatalmazásaikat, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







1. cikk

1. A Bolgár Köztársaság és Románia az Európai Unió tagjává válik.

2. A Bolgár Köztársaság és Románia az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés – beleértve azok módosításait és kiegészítéseit – részes felévé válik.

3. A felvétel feltételeit és részletes szabályait az e szerződéshez mellékelt jegyzőkönyv állapítja meg. A jegyzőkönyv rendelkezései e szerződés szerves részét képezik.

4. A jegyzőkönyvet – beleértve annak mellékleteit és függelékeit is – az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez kell csatolni, és annak rendelkezései e szerződések szerves részét képezik.

2. cikk

1. Abban az esetben, ha az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés a csatlakozás időpontjában még nem lépett hatályba, a Bolgár Köztársaság és Románia az Unió alapját képező szerződéseknek – beleértve azok módosításait és kiegészítéseit – a részes felévé válik.

Ebben az esetben az 1. cikk (2)–(4) bekezdését az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

2. A felvétel feltételeit és az Unió alapját képező szerződéseknek a felvétellel együtt járó kiigazításait, amelyeket a csatlakozás időpontjától az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépésének napjáig kell alkalmazni, az e szerződéshez csatolt okmány állapítja meg. Az okmány rendelkezései e szerződés szerves részét képezik.

3. Amennyiben az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés a csatlakozás után lép hatályba, az 1. cikk (3) bekezdésében említett jegyzőkönyv az említett szerződés hatálybalépésének napján a 2. cikk (2) bekezdésében említett okmány helyébe lép. Ebben az esetben a fent említett jegyzőkönyv rendelkezéseit nem új joghatással járó rendelkezéseknek, hanem olyan rendelkezéseknek kell tekinteni, amelyek az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésben, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben és az említett jegyzőkönyvben meghatározott feltételekkel fenntartják a 2. cikk (2) bekezdésében említett okmány rendelkezései által létrehozott joghatásokat.

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett jegyzőkönyv hatálybalépését megelőzően a szerződés illetve a (2) bekezdésben említett okmány alapján elfogadott jogi aktusok hatályban maradnak, és joghatásuk az említett jegyzőkönyvben előírt feltételekkel fennmarad addig, amíg ezeket a jogi aktusokat nem módosítják vagy hatályon kívül nem helyezik.

3. cikk

A tagállamok jogaira és kötelezettségeire, valamint az Unió intézményeinek jog- és hatáskörére vonatkozó, azon szerződésekben foglalt rendelkezéseket, amelyeknek a Bolgár Köztársaság és Románia részes felévé válik, e szerződésre is alkalmazni kell.

4. cikk

1. E szerződést a Magas Szerződő Felek alkotmányos követelményeiknek megfelelően megerősítik. A megerősítő okiratokat az Olasz Köztársaság kormányánál legkésőbb 2006. december 31-ig letétbe helyezik.

2. E szerződés 2007. január 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy addig az időpontig valamennyi megerősítő okiratot letétbe helyezik.

Ha azonban az 1. cikk (1) bekezdésében említett egyik állam megerősítő okiratát nem helyezi kellő időben letétbe, e szerződés azon másik állam tekintetében lép hatályba, amely megerősítő okiratát letétbe helyezte. Ebben az esetben a Tanács egyhangú határozattal haladéktalanul elfogadja az e szerződésnek, továbbá az 1. cikk (3) bekezdésében említett jegyzőkönyv 10. cikkének, 11. cikke (2) bekezdésének, 12. cikkének, 21. cikke (1) bekezdésének, 22., 31., 34. és 46. cikkének, III. melléklete 2.1.b), 2.2. és 2.3. pontjának, valamint IV. melléklete B. szakaszának, illetve adott esetben a 2. cikk (2) bekezdésében említett okmány 9-11. cikkének, 14. cikke (3) bekezdésének, 15. cikkének, 24. cikke (1) bekezdésének, 31., 34., 46. és 47. cikkének, III. melléklete 2.1.b), 2.2. és 2.3. pontjának, valamint IV. melléklete B. szakaszának azon kiigazításait, amelyek nélkülözhetetlenné válnak; a Tanács egyhangúlag azt is kinyilváníthatja, hogy a fent említett jegyzőkönyv és az ahhoz csatolt mellékletek és függelékek, illetve adott esetben a fent említett okmány és az ahhoz csatolt mellékletek és függelékek azon rendelkezései, amelyek kifejezetten arra az államra vonatkoznak, amely megerősítő okiratát nem helyezte letétbe, nem lépnek hatályba, illetve e rendelkezéseket kiigazíthatja.

Valamennyi szükséges megerősítő okiratnak az (1) bekezdésnek megfelelően történő letétbe helyezése ellenére e szerződés 2008. január 1-jén lép hatályba, ha a Tanács mindkét csatlakozó állam tekintetében határozatot fogad el az 1. cikk (3) bekezdésében említett jegyzőkönyv 39. cikke, illetve az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépését megelőzően a 2. cikk (2) bekezdésében említett okmány 39. cikke alapján.

Ha csak az egyik csatlakozó államra vonatkozóan fogadnak el ilyen határozatot, e szerződés ezen állam tekintetében 2008. január 1-jén lép hatályba.

3. A (2) bekezdés ellenére az Unió intézményei a csatlakozás előtt elfogadhatják az 1. cikk (3) bekezdésében említett jegyzőkönyv 3. cikke (6) bekezdésében, 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében, 6. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében, 6. cikke (7) bekezdésének második és harmadik albekezdésében, 6. cikke (8) bekezdésének második albekezdésében, 6. cikke (9) bekezdésének harmadik albekezdésében, 17. és 19. cikkében, 27. cikke (1) és (4) bekezdésében, 28. cikke (4) és (5) bekezdésében, 29. cikkében, 30. cikke (3) bekezdésében, 31. cikke (4) bekezdésében, 32. cikke (5) bekezdésében, 34. cikke (3) és (4) bekezdésében, 37. és 38. cikkében, 39. cikke (4) bekezdésében, 41., 42., 55., 56. és 57. cikkében, valamint IV-VIII. mellékletében említett intézkedéseket. Az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépését megelőzően ezeket az intézkedéseket a 2. cikk (2) bekezdésében említett okmány 3. cikke (6) bekezdésében, 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében, 6. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében, 6. cikke (7) bekezdésének második és harmadik albekezdésében, 6. cikke (8) bekezdésének második albekezdésében, 6. cikke (9) bekezdésének harmadik albekezdésében, 20. és 22. cikkében, 27. cikke (1) és (4) bekezdésében, 28. cikke (4) és (5) bekezdésében, 29. cikkében, 30. cikke (3) bekezdésében, 31. cikke (4) bekezdésében, 32. cikke (5) bekezdésében, 34. cikke (3) és (4) bekezdésében, 37. és 38. cikkében, 39. cikke (4) bekezdésében, 41., 42., 55., 56. és 57. cikkében, valamint IV-VIII. mellékletében foglalt egyenértékű rendelkezések alapján kell elfogadni.

Ezek az intézkedések csak e szerződés hatálybalépése esetén és napján lépnek hatályba.

5. cikk

Az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés bolgár és román nyelven készült szövegét csatolni kell e szerződéshez. E szövegek ugyanolyan feltételekkel hitelesek, mint az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült szövegei.

Az Olasz Köztársaság kormánya eljuttatja a Bolgár Köztársaság és Románia kormányainak az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés egy-egy hitelesített másolatát az első bekezdésben említett valamennyi nyelven.

6. cikk

E szerződést, amely egyetlen eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, és amelynek az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles, az Olasz Köztársaság Kormányának irattárában helyezik letétbe, amely minden további aláíró állam kormányának eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

В ПОТВЪРЖДЕНИЕ НА КОЕТО, долуподписаните упълномощени представители подписаха настоящия договор.

EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Tratado.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne traktat.

ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter diesen Vertrag gesetzt.

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι κάτωθι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι υπέγραψαν την παρούσα Συνθήκη.

IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Treaty.

EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent traité.

DÁ FHIANÚ SIN, chuir na Lánchumhachtaigh thíos-sínithe a lámh leis an gConradh seo.

IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente trattato.

TO APLIECINOT, Pilnvarotie ir parakstījuši šo Līgumu.

TAI PALIUDYDAMI šią Sutartį pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a szerződést.

B'XIEHDA TA' DAN il-Plenipotenzjarji sottoskritti iffirmaw dan it-Trattat.

TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Verdrag hebben gesteld.

W DOWÓD CZEGO niżej podpisani pełnomocnicy złożyli swoje podpisy pod niniejszym Traktatem.

EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Tratado.

DREPT CARE subsemnații plenipotențiari au semnat prezentul tratat.

NA DÔKAZ TOHO splnomocnení zástupcovia podpísali túto zmluvu.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali to pogodbo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI ALLA MAINITUT täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

SOM BEKRÄFTELSE PÅ DETTA har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta fördrag.

Съставено в Люксембург на двадесет и пети април две хиляди и пета година.

Hecho en Luxemburgo, el veinticinco de abril del dos mil cinco.

V Lucemburku dne dvacátého pátého dubna dva tisíce pět.

Udfærdiget i Luxembourg den femogtyvende april to tusind og fire.

Geschehen zu Luxemburg am fünfundzwanzigsten April zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta aprillikuu kahekümne viiendal päeval Luxembourgis.

'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι πέντε Απριλίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Luxembourg on the twenty‐fifth day of April in the year two thousand and five.

Fait à Luxembourg, le vingt‐cinq avril deux mille cinq.

Arna dhéanamh i Lucsamburg, an cúigiú lá fichead d'Aibreán sa bhliain dhá mhíle is a cúig.

Fatto a Lussembourgo, addi' venticinque aprile duemilacinque.

Luksemburgā, divtūkstoš piektā gada divdesmit piektajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų balandžio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer ötödik év április huszonötödik napján.

Magħmul fil-Lussemburgu, fil-ħamsa u għoxrin jum ta' April tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Luxemburg, de vijfentwintigste april tweeduizend vijf.

Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego piątego kwietnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Luxemburgo, em vinte e cinco de Abril de dois mil e cinco.

Întocmit la Luxemburg la douăzecișicinci aprilie anul două mii cinci.

V Luxembourgu, petindvajsetega aprila leta dva tisoč pet.

V Luxemburgu dňa dvadsiateho piateho apríla dvetisícpäť.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Luxemburg den tjugofemte april tjugohundrafem.

Pour Sa Majesté le Roi des Belges

Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen

Für Seine Majestät den König der Belgier

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Haupistadt.

За Република България

Za prezidenta České republiky

For Hendes Majestæt Danmarks Dronning

Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi Presidendi nimel

Για τον Πρόεδρο της Ελληνικής Δημοκρατίας

Por Su Majestad el Rey de España

Pour le Président de la République française

Thar ceann Uachtarán na hÉireann

For the President of Ireland

Per il Presidente della Repubblica italiana

Για τον Πρόεδρο της Κυπριακής Δημοκρατίας

Latvijas Republikas Valsts prezidentes vārdā

Lietuvos Respublikos Prezidento vardu

Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg

A Magyar Köztársaság Elnöke részréről

Għall-President ta' Malta

Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden

Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich

Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej

Pelo Presidente da República Portuguesa

Pentru Președintele României

Za predsednika Republike Slovenije

Za prezidenta Slovenskej republiky

Suomen Tasavallan Presidentin puolesta

För Republiken Finlands President

För Konungariket Sveriges regering

For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

JEGYZŐKÖNYV

A Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióba történő felvételének feltételeiről és részletes szabályairól







A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK, FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Bolgár Köztársaság és Románia 2007. január 1-jén az Európai Unió tagjává válik; FIGYELEMBE VÉVE, hogy az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés I-58. cikke értelmében a felvétel feltételei és részletes szabályai a tagállamok és a felvételét kérő állam között létrejövő megállapodás tárgyát képezik; MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:







ELSŐ RÉSZ

ALAPELVEK

1. cikk

1. Ennek a jegyzőkönyvnek az alkalmazásában:

— az „Alkotmány” kifejezés a az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződést jelenti;

— az „EAK-Szerződés” az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződést jelenti, a csatlakozást megelőzően hatályba lépő kiegészítő vagy módosító szerződésekkel, illetve egyéb jogi aktusokkal együtt;

— a „jelenlegi tagállamok” kifejezés a Belga Királyságot, a Cseh Köztársaságot, a Dán Királyságot, a Németországi Szövetségi Köztársaságot, az Észt Köztársaságot, a Görög Köztársaságot, a Spanyol Királyságot, a Francia Köztársaságot, Írországot, az Olasz Köztársaságot, a Ciprusi Köztársaságot, a Lett Köztársaságot, a Litván Köztársaságot, a Luxemburgi Nagyhercegséget, a Magyar Köztársaságot, a Máltai Köztársaságot, a Holland Királyságot, az Osztrák Köztársaságot, a Lengyel Köztársaságot, a Portugál Köztársaságot, a Szlovén Köztársaságot, a Szlovák Köztársaságot, a Finn Köztársaságot, a Svéd Királyságot, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát jelenti;

— az „új tagállamok” kifejezés a Bolgár Köztársaságot és Romániát jelenti;

— az „intézmények” kifejezés az Alkotmánnyal létrehozott intézményeket jelenti.

2. Az ebben a jegyzőkönyvben szereplő, az Alkotmányra, illetve az Unióra vonatkozó hivatkozásokat adott esetben az EAK-Szerződésre, illetve EAK-Szerződéssel létrehozott Közösségre vonatkozó hivatkozásként kell érteni.

2. cikk

A csatlakozás időpontjától kezdődően az Alkotmány rendelkezései, az EAK-Szerződés és az intézmények által a csatlakozást megelőzően elfogadott jogi aktusok Bulgária és Románia számára kötelezőek, és az Alkotmányban, az EAK-Szerződésben, illetve az e jegyzőkönyvben megállapított feltételekkel alkalmazandók ezekben az államokban.

3. cikk

1. Bulgária és Románia csatlakozik a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozatokhoz és megállapodásokhoz.

2. Bulgária és Románia helyzete megegyezik a jelenlegi tagállamokéval az Európai Tanács és a Tanács által tett nyilatkozatok és állásfoglalások, illetve egyéb álláspontok tekintetében, és azoknak az egyéb nyilatkozatoknak, állásfoglalásoknak és álláspontoknak a tekintetében, amelyeket az Unióra vonatkozóan a tagállamok közös megállapodással elfogadtak; Bulgária és Románia ennek megfelelően tiszteletben tartja az ilyen nyilatkozatokból, állásfoglalásokból vagy egyéb álláspontokból eredő alapelveket és iránymutatásokat, és megteszi az ezek végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

3. Bulgária és Románia csatlakozik az I. mellékletben felsorolt egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez. Ezek az egyezmények és jegyzőkönyvek Bulgária és Románia vonatkozásában a Tanács által a (4) bekezdésben említett határozatokban megállapított időpontban lépnek hatályba.

4. A Tanács a Bizottság ajánlása alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, egyhangúlag elfogadott európai határozatokkal elfogadja a (3) bekezdésben említett egyezményeken és jegyzőkönyveken a csatlakozás miatt szükséges valamennyi kiigazítást, és a módosított szövegeket kihirdeti az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

5. A 3. bekezdésben említett egyezmények és jegyzőkönyvek tekintetében Bulgária és Románia vállalja, hogy a tagállamok intézményei és szervezetei közötti gyakorlati együttműködés elősegítése céljából olyan igazgatási és egyéb rendelkezéseket vezet be, amilyeneket a csatlakozás időpontjáig a jelenlegi tagállamok vagy a Tanács elfogadtak.

6. A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag elfogadott európai határozattal az I. mellékletet kiegészítheti a csatlakozás időpontja előtt aláírt, az előbbiekben említett egyezményekkel, megállapodásokkal és jegyzőkönyvekkel.

7. Az ebben a cikkben említett egyes okmányok magukban foglalják az Alkotmány IV-438. cikkében említett eszközöket is.

4. cikk

1. A schengeni vívmányoknak az Alkotmány 17., az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvében említett rendelkezései, és az azokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő, a II. mellékletben felsorolt jogi aktusok, valamint minden ilyen további jogi aktus, amelyet a csatlakozás időpontja előtt fogadnak el, Bulgáriára és Romániára nézve a csatlakozás időpontjától kezdődően kötelezőek, és azokat ezekben az államokban ettől az időponttól kezdődően alkalmazni kell.

2. A schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe beillesztett azon rendelkezései és az azokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő azon jogi aktusok, amelyeket az 1. bekezdés nem említ, a csatlakozás időpontjától kezdődően kötelezőek Bulgária és Románia számára; e rendelkezéseket és jogi aktusokat azonban csak akkor kell az előbb említett államokban alkalmazni, ha a Tanács ilyen értelmű európai határozatot fogad el azt követően, hogy az alkalmazandó schengeni értékelési eljárásokkal összhangban megvizsgálta, hogy az adott állam teljesíti-e az érintett vívmányok valamennyi részének alkalmazásához szükséges feltételeket.

A Tanács határozatát az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően azon tagállamok kormányait képviselő tagjainak egyhangú szavazatával hozza meg, amelyekben az e bekezdésben említett rendelkezéseket már hatályba léptették, illetve amelyben ezeket a rendelkezéseket hatályba kívánják léptetni. A Tanács Írország, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kormányait képviselő tagjai annyiban vesznek részt egy ilyen határozat meghozatalában, amennyiben az a schengeni vívmányok olyan rendelkezéseire és az azokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő olyan jogi aktusokra vonatkozik, amelyek alkalmazásában ezek a tagállamok részt vesznek.

5. cikk

A csatlakozás időpontjától kezdődően, az Alkotmány III-197. cikke értelmében vett eltéréssel rendelkező tagállamként Bulgária és Románia részt vesz a Gazdasági és Monetáris Unióban.

6. cikk

1. Az Unió által egy vagy több harmadik állammal, valamely nemzetközi szervezettel vagy egy harmadik állam állampolgárával megkötött vagy ideiglenesen alkalmazott megállapodások és egyezmények az Alkotmányban és az ebben a jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint kötelezőek Bulgáriára és Romániára.

2. Bulgária és Románia vállalja, hogy az ebben a jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint csatlakoznak az Unió és a jelenlegi tagállamok által együttesen eljárva megkötött vagy aláírt megállapodásokhoz vagy egyezményekhez.

Bulgáriának és Romániának az egyes harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel az Unió és a jelenlegi tagállamok által együttesen megkötött vagy aláírt megállapodásokhoz vagy egyezményekhez való csatlakozásáról az e megállapodásokhoz vagy egyezményekhez csatolt és az érintett harmadik országgal vagy országokkal, illetve nemzetközi szervezettel a Tanács által a tagállamok nevében egyhangúlag eljárva kötött jegyzőkönyvekben kell megállapodni. E jegyzőkönyveket, a tagállamok nevében eljárva, a Bizottság tárgyalja meg a Tanács által egyhangúlag jóváhagyott tárgyalási irányelvek alapján és a tagállamok képviselőiből álló bizottsággal konzultálva. A Bizottság a jegyzőkönyvek megkötése céljából azok tervezetét benyújtja a Tanácsnak.

Ez az eljárás az ilyen megállapodások jövőbeni megkötése vagy bármilyen egyéb, a csatlakozással nem összefüggő módosításai tekintetében nem sérti az Unió saját hatásköreinek gyakorlását, és nem érinti az Unió és tagállamai közötti hatáskörmegosztást.

3. A 2. bekezdésben említett megállapodásokhoz és egyezményekhez történő csatlakozással Bulgáriát és Romániát e megállapodások és egyezmények tekintetében ugyanazok a jogok és kötelezettségek illetik meg, mint a jelenlegi tagállamokat.

4. A csatlakozás időpontjától kezdődően és a 2. bekezdésben említett szükséges jegyzőkönyvek hatálybalépéséig Bulgária és Románia alkalmazza az Unió és a jelenlegi tagállamok által a csatlakozás időpontja előtt együttesen megkötött megállapodások és egyezmények rendelkezéseit, a személyek szabad mozgásáról szóló, Svájccal kötött megállapodás kivételével. Ez a kötelezettség azokra a megállapodásokra és egyezményekre is vonatkozik, amelyekkel kapcsolatban az Unió és a jelenlegi tagállamok úgy állapodtak meg, hogy azokat ideiglenesen alkalmazzák.

A 2. bekezdésben említett jegyzőkönyvek hatálybalépéséig az Unió és a tagállamok együttesen eljárva, saját hatáskörük keretein belül megteszik a megfelelő intézkedéseket.

5. Bulgária és Románia csatlakozik az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodáshoz ( 1 ).

6. Bulgária és Románia vállalja, hogy az ebben a jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint csatlakozik az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodáshoz ( 2 ), annak 128. cikkével összhangban.

7. A csatlakozás időpontjától kezdődően Bulgária és Románia alkalmazza az Unió által harmadik országokkal kötött kétoldalú textilmegállapodásokat és -megegyezéseket.

Az Unió által a textil- és ruházati termékek behozatalára vonatkozóan alkalmazott mennyiségi korlátozásokat Bulgáriának és Romániának az Unióhoz történő csatlakozására figyelemmel ki kell igazítani. Ennek érdekében az Unió a csatlakozás időpontját megelőzően tárgyalásokat folytathat az érintett harmadik országokkal a fent említett megállapodások és megegyezések módosításáról.

Amennyiben a kétoldalú textilmegállapodások és -megegyezések módosításai a csatlakozás időpontjáig nem lépnek hatályba, az Unió a textil- és ruházati termékek behozatalára vonatkozó szabályait Bulgária és Románia csatlakozására figyelemmel szükség szerint kiigazítja.

8. Az Unió által az acél és acéltermékek behozatalára vonatkozóan alkalmazott mennyiségi korlátozásokat Bulgáriának és Romániának az utóbbi években megvalósult, az érintett szállító országokból származó acéltermék-behozatala alapján ki kell igazítani.

Ennek érdekében a csatlakozás időpontját megelőzően tárgyalásokat kell folytatni az Unió által harmadik országokkal kötött kétoldalú acélmegállapodások és -megegyezések módosításairól.

Amennyiben a kétoldalú megállapodások és megegyezések módosításai a csatlakozás időpontjáig nem lépnek hatályba, az első albekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni.

9. Bulgária vagy Románia által a csatlakozást megelőzően harmadik országokkal kötött halászati megállapodások igazgatását az Unió látja el.

Az említett megállapodásokból eredő, Bulgáriára és Romániára vonatkozó jogok és kötelezettségek érintetlenül maradnak mindaddig, amíg e megállapodások rendelkezései ideiglenesen hatályban maradnak.

A Tanács, a lehető legrövidebb időn belül, és minden esetben az első albekezdésben említett megállapodások lejárta előtt, a Bizottság javaslata alapján minden egyes esetben meghozza azokat a határozatokat, amelyek az említett megállapodásokon alapuló halászati tevékenységek folytatásához szükségesek, ideértve azt a lehetőséget is, hogy bizonyos megállapodások hatályát egy évet meg nem haladó időtartamra meghosszabbítsa.

10. A csatlakozás időpontjával kezdődő hatállyal Bulgária és Románia felmondja valamennyi, harmadik országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodását, köztük a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodást.

Amennyiben az egyrészről Bulgária, Románia vagy mindkét állam, másrészről egy vagy több harmadik ország közötti megállapodások nem összeegyeztethetőek az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségekkel, Bulgária és Románia minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a létrejött összeegyeztethetetlenséget megszüntesse. Ha Bulgária vagy Románia a csatlakozás előtt egy vagy több harmadik országgal megkötött valamely megállapodás kiigazításakor nehézségekbe ütközik, köteles az adott megállapodást a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően felmondani.

11. Bulgária és Románia az e jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint csatlakozik a jelenlegi tagállamok által a 2., 5. és 6. bekezdésben említett megállapodások és egyezmények végrehajtása céljából megkötött belső megállapodásokhoz.

12. Bulgária és Románia – amennyiben szükséges – megteszi a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy azokkal a nemzetközi szervezetekkel, illetve nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatban fennálló helyzetét, amelyeknek az Unió vagy valamelyik más tagállam szintén tagja, illetve részese, hozzáigazítsa azokhoz a jogokhoz és kötelezettségekhez, amelyek az Unióhoz történő csatlakozásából erednek.

Bulgária és Románia a csatlakozás időpontjában vagy az ezt követő lehető legkorábbi időpontban felmondja különösen azokat a nemzetközi halászati megállapodásokat, és kilép azokból a halászati szervezetekből, amelyeknek az Unió is részese, illetve tagja, kivéve ha tagságuk a halászaton kívüli egyéb területekkel is kapcsolatos.

13. Amennyiben ez a cikk az Unió által kötött vagy aláírt egyezményekre vagy megállapodásokra hivatkozik, azok magukban foglalják az Alkotmány IV-438. cikkében említett egyezményeket és megállapodásokat is.

7. cikk

A Tanács európai törvényben hatályon kívül helyezheti az e jegyzőkönyvben meghatározott átmeneti rendelkezéseket, amennyiben a továbbiakban már nem alkalmazandók. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, egyhangúlag határoz.

8. cikk

1. Az intézmények által elfogadott, az e jegyzőkönyvben megállapított átmeneti rendelkezésekkel érintett jogi aktusok megtartják jogi természetüket; így különösen az ezen jogi aktusok módosítására vonatkozó eljárásokat továbbra is alkalmazni kell.

2. Az e jegyzőkönyvben foglalt azon rendelkezéseknek a jogi természete, amelyek célja vagy eredménye az intézmények által elfogadott jogi aktusok nem átmeneti intézkedésként történő hatályon kívül helyezése vagy módosítása, megegyezik az általuk hatályon kívül helyezett vagy módosított rendelkezések jogi természetével, és rájuk ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni.

9. cikk

Az Alkotmányt és az intézmények által elfogadott jogi aktusokat átmeneti intézkedésként az ebben a jegyzőkönyvben megállapított eltérésekkel kell alkalmazni.







MÁSODIK RÉSZ

AZ ALKOTMÁNY KIIGAZÍTÁSA







I. CÍM

INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

10. cikk

1. Az Alkotmányhoz és az EAK-Szerződéshez csatolt, az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 9. cikkének első bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„A bírói kar részleges megújítása, amelyre háromévente kerül sor, felváltva tizennégy, illetve tizenhárom bírót érint.”

2. Az Alkotmányhoz és az EAK-Szerződéshez csatolt, az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 48. cikkének helyébe a következő rendelkezés lép:

„48. cikk

A Törvényszék huszonhét bíróból áll.”.

11. cikk

Az Alkotmányhoz csatolt, az Európai Beruházási Bank alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyv a következőképpen módosul:

1. A 4. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében:

(a) a bevezető mondat helyébe a következő rendelkezés lép:

„1. A Bank tőkéje 164 795 737 000 EUR, amelyet a tagállamok a következők szerint jegyeznek ( *1 ):

(b) a szöveg a következőkkel egészül ki az Írországra és Szlovákiára vonatkozó szövegrészek között:

„Románia 846 000 000 ”; és

(c) a következőkkel egészül ki a Szlovéniára és Litvániára vonatkozó szövegrészek között:

„Bulgária 296 000 000 ”

2. A 9. cikk (2) bekezdésében az első, a második és a harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2) Az Igazgatótanács huszonnyolc igazgatóból és tizenhat helyettesből áll.

Az igazgatókat a Kormányzótanács öt évre nevezi ki minden egyes tagállam, valamint a Bizottság egy-egy jelölése alapján.

A helyetteseket a Kormányzótanács öt évre nevezi ki a következők szerint:

— két helyettest a Németországi Szövetségi Köztársaság jelölése alapján,

— két helyettest a Francia Köztársaság jelölése alapján,

— két helyettest az Olasz Köztársaság jelölése alapján,

— két helyettest Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának jelölése alapján,

— egy helyettest a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

— egy helyettest a Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

— két helyettest a Dán Királyság, a Görög Köztársaság, Írország és Románia közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

— két helyettest az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

— három helyettest a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

— egy helyettest a Bizottság jelölése alapján.”

12. cikk

Az EAK-Szerződés 134. cikke (2) bekezdésének első, a Tudományos és Műszaki Bizottság összetételére vonatkozó albekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„2. A bizottság negyvenegy tagból áll, akiket a Bizottsággal folytatott konzultációt követően a Tanács nevez ki.”







II. CÍM

EGYÉB KIIGAZÍTÁSOK

13. cikk

Az Alkotmány III-157. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő rendelkezés lép:

„A Bulgária, Észtország, illetve Magyarország nemzeti jogszabályai alapján hatályban lévő korlátozások vonatkozásában ez az időpont 1999. december 31.”

14. cikk

Az Alkotmány IV-440. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:

„1. Ezt a szerződést a Belga Királyságra, a Bolgár Köztársaságra, a Cseh Köztársaságra, a Dán Királyságra, a Németországi Szövetségi Köztársaságra, az Észt Köztársaságra, a Görög Köztársaságra, a Spanyol Királyságra, a Francia Köztársaságra, Írországra, az Olasz Köztársaságra, a Ciprusi Köztársaságra, a Lett Köztársaságra, a Litván Köztársaságra, a Luxemburgi Nagyhercegségre, a Magyar Köztársaságra, a Máltai Köztársaságra, a Holland Királyságra, az Osztrák Köztársaságra, a Lengyel Köztársaságra, a Portugál Köztársaságra, Romániára, a Szlovén Köztársaságra, a Szlovák Köztársaságra, a Finn Köztársaságra, a Svéd Királyságra, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára kell alkalmazni.”

15. cikk

1. Az Alkotmány IV-448. cikkének (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A csatlakozási szerződés értelmében e szerződés bolgár és román nyelvű változata szintén hiteles.”

2. Az EAK-Szerződés 225. cikke második bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:

„E szerződés angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, görög, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű változata szintén hiteles.”







HARMADIK RÉSZ

ÁLLANDÓ RENDELKEZÉSEK







I. CÍM

AZ INTÉZMÉNYEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK KIIGAZÍTÁSA

16. cikk

Az e jegyzőkönyv III. mellékletében felsorolt jogi aktusokat a mellékletben meghatározott módon ki kell igazítani.

17. cikk

Az e jegyzőkönyv IV. mellékletében felsorolt jogi aktusoknak a csatlakozás következtében szükségessé váló kiigazítására az említett mellékletben megadott iránymutatások alapján kerül sor.







II. CÍM

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Az e jegyzőkönyv V. mellékletében felsorolt intézkedéseket az abban a mellékletben meghatározott feltételekkel kell alkalmazni.

19. cikk

A Tanács e jegyzőkönyv közös agrárpolitikára vonatkozó rendelkezéseit európai törvénnyel kiigazíthatja, amennyiben az uniós jog változásai következtében szükségesnek bizonyul. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, egyhangúlag határoz.







NEGYEDIK RÉSZ

IDEIGLENES RENDELKEZÉSEK







I. CÍM

ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK

20. cikk

Az e jegyzőkönyv VI. és VII. mellékletében felsorolt intézkedéseket Bulgária és Románia vonatkozásában az említett mellékletekben meghatározott feltételekkel kell alkalmazni.







II. CÍM

INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

21. cikk

1. Az Alkotmányhoz és az EAK-Szerződéshez csatolt, az Unió intézményeire és szerveire vonatkozó átmeneti rendelkezésekről szóló 34. jegyzőkönyv 1. cikkének (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az európai parlamenti tagjainak az Alkotmány I-20. cikke (2) bekezdésében meghatározott maximális számától eltérve, az európai parlamenti tagok számát – Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel – a csatlakozás időpontjától az Európai Parlament 2009–2014-es megbízatási idejének kezdetéig terjedő időszakban ezen országok európai parlamenti tagjainak a számával a következők szerint kell növelni:

Bulgária 18

Románia 35”

2. 2007. december 31-ig Bulgária és Románia az (1) bekezdésben meghatározott képviselői helyekre közvetlen és általános választójog alapján európai parlamenti választást tart polgárai részvételével, az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány rendelkezéseinek megfelelően ( 3 ).

3. Az Alkotmány I-20. cikkének (3) bekezdésétől eltérve, amennyiben a választásokat a csatlakozás időpontját követően tartják meg, a csatlakozás időpontjától a (2) bekezdésben említett választásokig terjedő időszakban Bulgária és Románia polgárainak európai parlamenti képviselőit ezen államok parlamentjei saját tagjaik közül jelölik ki, az ezen államok által meghatározott eljárás szerint.

22. cikk

1. Az Alkotmányhoz és az EAK-Szerződéshez csatolt, az Unió intézményeire és szerveire vonatkozó átmeneti rendelkezésekről szóló 34. jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdése a következőkkel egészül ki a Belgiumra és a Cseh Köztársaságra vonatkozó szövegrészek között:

„Bulgária 10”,

valamint a Portugáliára és Szlovéniára vonatkozó szövegrészek között:

„Románia 14”

2. Az Alkotmányhoz és az EAK-Szerződéshez csatolt, az Unió intézményeire és szerveire vonatkozó átmeneti rendelkezésekről szóló 34. jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A határozatok elfogadásához a tagok többsége által leadott, legalább 255 igen szavazat szükséges, ha azokat az Alkotmány értelmében a Bizottság javaslata alapján kell elfogadni. Egyéb esetekben a határozatok elfogadásához legalább a tagok kétharmada által leadott, legalább 255 igen szavazat szükséges.”.

23. cikk

Az Alkotmányhoz és az EAK-Szerződéshez csatolt, az Unió intézményeire és szerveire vonatkozó átmeneti rendelkezésekről szóló 34. jegyzőkönyv 6. cikke a következőkkel egészül ki a Belgiumra és a Cseh Köztársaságra vonatkozó szövegrészek között:

„Bulgária 12”,

valamint a Portugáliára és Szlovéniára vonatkozó szövegrészek között:

„Románia 15”.

24. cikk

Az Alkotmányhoz és az EAK-Szerződéshez csatolt, az Unió intézményeire és szerveire vonatkozó átmeneti rendelkezésekről szóló 34. jegyzőkönyv 7. cikke a következőkkel egészül ki a Belgiumra és a Cseh Köztársaságra vonatkozó szövegrészek között:

„Bulgária 12”,

valamint a Portugáliára és Szlovéniára vonatkozó szövegrészek között:

„Románia 15”.







III. CÍM

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

25. cikk

4

Bulgária 14 800 000 EUR

Bulgária 14 800 000 EUR

Románia 42 300 000 EUR.

1. A csatlakozás időpontjától kezdődően Bulgáriának és Romániának az Alkotmányhoz csatolt, az Európai Beruházási Bank alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyv 4. cikkében meghatározott, a jegyzett tőkében szerzett tőkerészesedésének megfelelően a következő összegeket kell befizetnie (

4

):

Bulgária 14 800 000 EUR

Románia 42 300 000 EUR.

Ezeket a hozzájárulásokat nyolc egyenlő részletben kell befizetni, amelyek 2007. május 31-én, 2008. május 31-én, 2009. május 31-én, 2009. november 30-án, 2010. május 31-én, 2010. november 30-án, 2011. május 31-én és 2011.november 30-án esedékesek.

(4)

Bulgária 0,181 %

Bulgária 0,181 %

Románia 0,517 %.

2. Bulgária és Románia az (1) bekezdésben megjelölt esedékességi időpontokban, nyolc egyenlő részletben, a tartalékok és céltartalékok alább felsorolt százalékaiban

kifejezett összegekkel kötelesek hozzájárulni a Bank mérlegében kimutatottak szerinti tartalékokhoz és az ezekkel egyenértékű céltartalékokhoz, továbbá ahhoz az összeghez, amelyet a csatlakozás időpontját megelőző hónap végén megállapított eredménykimutatásnak az egyenlege alapján a tartalékokhoz és a céltartalékokhoz még biztosítani kell:

Bulgária 0,181 %

Románia 0,517 %.

3. Az (1) és (2) bekezdésben megállapított tőke- és egyéb befizetéseket Bulgáriának és Romániának készpénzben, euróban kell teljesíteniük, kivéve ha a Kormányzótanács egyhangúlag ettől eltérően határoz.

26. cikk

1. Bulgária és Románia a következő összegeket fizeti be a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 2002. február 27-i 2002/234/ESZAK határozatban ( 5 ) említett Szén- és Acélipari Kutatási Alapba:







(millió EUR, folyó árakon) Bulgária 11,95 Románia 29,88

2. 2009-tól kezdődően a Szén- és Acélipari Kutatási Alapba befizetendő hozzájárulást négy részletben, minden év első hónapjának első munkanapján kell befizetni a következők szerint:

2009: 15 %

2010: 20 %

2011: 30 %

2012: 35 %.

27. cikk

1. A csatlakozás időpontjától kezdődően a PHARE-program ( 6 ) és a PHARE határokon átnyúló együttműködési program ( 7 ) keretében nyújtott előcsatlakozási támogatásokra, valamint a 31. cikkben említett Átmeneti Támogatás alapján nyújtott támogatásra vonatkozó pályáztatást, szerződéskötést, végrehajtást és kifizetéseket Bulgária és Románia végrehajtó szervezetei végzik.

A Bizottságnak a pályáztatás és a szerződéskötés feletti előzetes ellenőrzési jogkörét a Bizottság által folytatott akkreditációs eljárás és az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás összehangolásáról és a 3906/89/EGK rendelet módosításáról szóló, 1999. június 21-i 1266/1999/EK tanácsi rendelet ( 8 ) mellékletében megállapított szempontoknak és feltételeknek, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet ( 9 ) 164. cikkének megfelelő kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer (Extended Decentralised Implementation System – EDIS) pozitív elbírálását követően a Bizottság ilyen értelmű határozatával meg kell szüntetni.

Amennyiben a bizottsági előzetes ellenőrzés megszüntetéséről szóló bizottsági határozat a csatlakozás időpontjáig nem kerül elfogadásra, a csatlakozás időpontja és a bizottsági határozat elfogadásának időpontja között aláírt szerződések nem részesülhetnek előcsatlakozási támogatásban.

Kivételesen azonban, amennyiben a bizottsági előzetes ellenőrzés megszüntetéséről szóló bizottsági határozat meghozatalát a csatlakozás időpontját követő időszakra halasztják, és ez nem Bulgária vagy Románia hatóságainak róható fel, a Bizottság kellően indokolt esetekben a csatlakozás időpontja és a bizottsági határozat meghozatala közötti időszakban aláírt szerződések tekintetében elfogadhatja az előcsatlakozási támogatásra való jogosultságot és az előcsatlakozási támogatás folytatását egy korlátozott időszakra, amelynek során a Bizottság előzetes ellenőrzést gyakorol a pályáztatás és a szerződéskötés felett.

2. Az 1. bekezdésben említett előcsatlakozási pénzügyi eszközök alapján a csatlakozás előtt tett, valamint a 31. cikkben említett Átmeneti Támogatás alapján a csatlakozást követően tett pénzügyi kötelezettségvállalásokra, ideértve a csatlakozást követően ebből eredő egyenkénti kötelezettségvállalásokat és azok nyilvántartásba vételét, valamint a kifizetésekre, továbbra is az előcsatlakozási pénzügyi eszközökre vonatkozó szabályokat és rendeleteket kell alkalmazni, és a programok és projektek befejezéséig ezeket a költségvetés megfelelő fejezetének terhére kell elszámolni. A csatlakozást követően indított közbeszerzési eljárások lefolytatására azonban a vonatkozó uniós rendelkezéseket kell alkalmazni.

3. Az 1. bekezdésben említett előcsatlakozási támogatásra vonatkozó utolsó programozásra a csatlakozást megelőző utolsó évben kerül sor. Az e programok keretében végrehajtandó intézkedésekre vonatkozó szerződéseket az ezt követő két éven belül kell megkötni. A szerződéskötésre nyitva álló határidő nem hosszabbítható meg. A szerződések végrehajtására nyitva álló határidő kivételesen és kellően indokolt esetekben korlátozott mértékben meghosszabbítható.

Ennek ellenére az igazgatási költségek fedezésére szolgáló előcsatlakozási pénzeszközök – a (4) bekezdésben meghatározottak szerint – a csatlakozást követő első két évben is folyósíthatók. A pénzügyi ellenőrzési és értékelési költségek fedezésére szolgáló előcsatlakozási pénzeszközök a csatlakozást követő öt évig folyósíthatók.

4. Az 1. bekezdésben említett előcsatlakozási pénzügyi eszközök és az ISPA-program ( 10 ) szerinti szükséges fokozatos megszüntetésének érdekében a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat annak érdekében, hogy a szükséges, jogszabályban meghatározott személyi állomány Bulgáriában és Romániában legfeljebb a csatlakozást követő tizenkilencedik hónapig tovább működhessen. Ezen időszak folyamán Bulgáriában és Romániában a csatlakozást megelőzően e feladatot betöltő tisztviselők, ideiglenes és szerződéses alkalmazottak részére, akiknek a csatlakozást követően is be kell tölteniük e tisztségeket, kivételesen ugyanazon pénzügyi és anyagi feltételeket kell biztosítani, mint amelyeket az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet ( 11 ) alapján a Bizottság rájuk a csatlakozást megelőzően alkalmazott. Az előcsatlakozási támogatások lebonyolításához szükséges igazgatási költségeket, beleértve az egyéb alkalmazottak fizetését is, az Európai Unió bővítésére vonatkozó általános költségvetése megfelelő politikai területének „az új tagállamok előcsatlakozási támogatásának fokozatos megszüntetése” tételéből vagy, más egyenértékű tételéből kell finanszírozni.

28. cikk

1. Azon intézkedéseket, amelyek az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének létrehozásáról szóló 1267/1999/EK rendelet szerinti támogatásról szóló határozatok tárgyát képezték a csatlakozás időpontjában, és amelyeknek a végrehajtása ezen időpontig nem fejeződött be, a Bizottság által – a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló, 1994. május 16-i 1164/94/EK tanácsi rendelet ( 12 ) szerint – jóváhagyottnak kell tekinteni. Azon összegeket, amelyeket az említett intézkedések végrehajtása céljából még folyósítani kell, a Kohéziós Alapra vonatkozó, a csatlakozás időpontjában hatályos rendelet alapján kell folyósítani és az Európai Unió általános költségvetésében az említett rendeletnek megfelelő fejezete alá kell besorolni. Amennyiben a 2.- 5. bekezdés ettől eltérően nem rendelkezik, az ilyen intézkedésekre az ezen utóbbi rendelet szerint jóváhagyott intézkedések végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. Az 1. bekezdésben említett intézkedésekhez kapcsolódó bármely olyan beszerzési eljárást, amely az Európai Unió Hivatalos Lapjában már közzétett ajánlati felhívás tárgyát képezte a csatlakozás időpontjában, az ajánlati felhívásban meghatározott szabályok szerint kell lefolytatni. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 165. cikkének rendelkezéseit azonban nem kell alkalmazni. Az 1. bekezdésben említett intézkedésekhez kapcsolódó bármely olyan beszerzési eljárásnak, amely még nem képezte az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett ajánlati felhívás tárgyát, összhangban kell lennie az Alkotmány rendelkezéseivel, az ezek alapján elfogadott jogi aktusokkal és uniós politikákkal, beleértve a környezetvédelemre, a közlekedésre, a transzeurópai hálózatokra, a versenyre és a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozóakat is.

3. Az 1. bekezdésben említett intézkedés alapján a Bizottság által teljesített kifizetést a legkorábban esedékes kötelezettségvállalás terhére kell elszámolni, először az 1999/1267/EK rendeletnek, majd a Kohéziós Alappal kapcsolatos hatályos rendeletnek megfelelően.

4. Az 1. bekezdésben említett intézkedésekre továbbra is alkalmazni kell az 1999/1267/EK rendelet szerint a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályokat, kivéve egyes kellően indokolt eseteket, amelyekről a Bizottság az érintett tagállam kérésére határoz.

5. A Bizottság kivételes és kellően indokolt esetben úgy határozhat, hogy a Kohéziós Alapra vonatkozó, a csatlakozás időpontjában hatályos rendelet alapján alkalmazandó szabályok alól az 1. bekezdésben említett intézkedések tekintetében egyedi mentességet engedélyez.

29. cikk

Amennyiben a SAPARD-program ( 13 ) keretében a mezőgazdasági földek erdősítésével, termelői csoportok vagy mezőgazdasági környezeti rendszerek létrehozatalának támogatásával kapcsolatosan tett többéves kötelezettségvállalások időszaka túllépi a SAPARD-program keretében történő kifizetések végleges, engedélyezhető időpontját, a fennmaradó kötelezettségvállalásokat 2007-2013 közötti vidékfejlesztési program keretében kell fedezni. ►M1 Amennyiben külön átmeneti intézkedések meghozatala szükséges e tekintetben, ezeket az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i z 1698/2005/EK tanácsi rendelet ( 14 ) 90. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni. ◄

30. cikk

1. Bulgária, miután vállalt kötelezettségeinek megfelelően 2003 előtt véglegesen leállította a Kozloduj Atomerőmű 1. és 2. blokkját azok ezt követő leszerelése céljából, kötelezettséget vállal az atomerőmű 3. és 4. blokkjának 2006-ban történő végleges leállítására és ezeknek a blokkoknak az ezt követő leszerelésére.

2. A 2007–2009 közötti időszak folyamán a Közösség pénzügyi támogatást nyújt Bulgáriának a leszerelési erőfeszítések támogatására és a Kozloduj Atomerőmű 1–4. blokkjának leállításából és leszereléséből eredő következmények kezelésére.

A támogatás egyebek mellett a következőkre terjed ki: a Kozloduj Atomerőmű 1–4. blokkjának leszerelését támogató intézkedések; a közösségi vívmányokkal összhangban álló környezeti rehabilitációt; a hagyományos bolgár energiatermelési, -szállítási és -elosztási ágazatok modernizációját; az energiahatékonyság javítását, a megújuló energiaforrások felhasználásának ösztönzését, valamint az energiaellátás biztonságának javítását célzó intézkedések.

A 2007–2009 közötti időszakra vonatkozóan a támogatás kötelezettségvállalási előirányzatokban meghatározott összege 210 millió EUR (2004-es árakon számítva), amelyet egyenlő, 70 millió EUR-s (2004-es árakon számítva) éves részletekben kell folyósítani.

A támogatás egészben vagy részben az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által kezelt Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapnak nyújtott közösségi támogatásként bocsátható rendelkezésre.

3. A Bizottság a 2. bekezdésben említett támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat fogadhat el. Az ilyen szabályokat a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal ( 15 ) összhangban kell elfogadni. E célból a Bizottságot egy bizottság segíti. Az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni. Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő hat hét. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

31. cikk

1. A csatlakozás első évében az Unió ideiglenes pénzügyi támogatást (a továbbiakban: Átmeneti Támogatás) nyújt Bulgáriának és Romániának az uniós jogszabályok végrehajtása és érvényesítése terén igazgatási és igazságszolgáltatási kapacitásaik fejlesztésére és megerősítésére, valamint a bevált gyakorlatok kölcsönös cseréjének előmozdítása érdekében. A támogatásból intézményfejlesztési projektek és az azokhoz járulékosan kapcsolódó kisebb méretű beruházások finanszírozhatók.

2. A támogatás annak a folyamatosan jelentkező igénynek a kielégítését szolgálja, hogy az intézményi kapacitásokat megerősítsék egyes területeken olyan intézkedések révén, amelyeket a strukturális alapokból vagy a vidékfejlesztési alapokból nem lehetne finanszírozni.

3. Az intézményfejlesztési célokra irányuló, közigazgatási ikerintézményi együttműködési („twinning”) projektek tekintetében, a tagállamokban található kapcsolattartó pontok hálózata segítségével lebonyolított ajánlatkérési eljárásokat a továbbiakban is alkalmazni kell az előcsatlakozási támogatás céljaira a tagállamokkal megkötött keretmegállapodásban foglaltak szerint.

Az Átmeneti Támogatásra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok összege, 2004-es árakon számítva, Bulgária és Románia vonatkozásában, a csatlakozás utáni első évben 82 millió EUR a nemzeti és horizontális prioritások kezelésére. Az előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi terv keretein belül engedélyezi.

4. Az Átmeneti Támogatás alapján nyújtott támogatásról az egyes közép- és kelet-európai országoknak nyújtott gazdasági támogatásról szóló 3906/89/EGK tanácsi rendelettel összhangban kell határozni, és azt e rendelettel összhangban kell végrehajtani.

32. cikk

1. Ideiglenes eszközként létrejön a Pénzforgalmi és Schengeni Támogatás, amely a csatlakozás időpontja és 2009 vége között segíti Bulgáriát és Romániát az Unió új külső határain a schengeni vívmányok és a külső határellenőrzés végrehajtásának finanszírozásában, valamint a nemzeti költségvetésük pénzforgalmának javításában.

2. A 2007-2009 közötti időszakban az ideiglenes Pénzforgalmi és Schengeni Támogatás keretében Bulgáriát és Romániát egyösszegű pénzforgalmi támogatásként a következő (2004-es árakon számított) összegek illetik meg:







(millió EUR, 2004-es árakon) 2007 2008 2009 Bulgária 121,8 59,1 58,6 Románia 297,2 131,8 130,8

3. A Bulgáriának és Romániának az ideiglenes Pénzforgalmi és Schengeni Támogatás keretében nyújtott támogatás legalább 50 %-át ezen országoknak az Unió új külső határain a schengeni vívmányok és a külső határellenőrzés végrehajtásának finanszírozására vonatkozó kötelezettsége teljesítésének támogatására kell fordítani.

4. Az egyes évekre vonatkozó támogatási összegek egytizenketted része a megfelelő év minden hónapjának első munkanapján kerül kifizetésre Bulgáriának és Romániának. Az egyösszegű támogatásokat az első kifizetéstől számított három éven belül fel kell használni. Bulgária és Románia, legkésőbb a hároméves határidő lejártát követő hat hónapon belül, a kiadások indoklását tartalmazó beszámolóval együtt átfogó jelentést nyújt be a Pénzforgalmi és Schengeni Támogatás schengeni részének alapján nyújtott egyösszegű támogatások felhasználásáról. Bármely felhasználásra nem kerülő vagy jogosulatlanul elköltött pénzeszközt a Bizottság részére vissza kell fizetni.

5. A Bizottság az ideiglenes Pénzforgalmi és Schengeni Támogatás működéséhez szükséges technikai előírásokat fogadhat el.

33. cikk

1. A jövőbeni politikai döntések sérelme nélkül, a 2007-2009 közötti hároméves időszakban a Bulgáriát és Romániát megillető, strukturális intézkedésekre vonatkozó teljes kötelezettségvállalási előirányzatok a következők:







(millió EUR, 2004-es árakon) 2007 2008 2009 Bulgária 539 759 1 002 Románia 1 399 1 972 2 603

2. A 2007–2009 közötti hároméves időszakban az országokra megállapított fenti rögzített kereteken belüli intervenciók mértékét és természetét a strukturális intézkedések kiadásaira akkor alkalmazandó rendelkezések alapján kell meghatározni.

34. cikk

▼M1

1. A csatlakozás időpontjában hatályos, vidékfejlesztésre vonatkozó rendeleteken túl a VIII. melléklet I. II. és III. szakaszában meghatározott rendelkezéseket Bulgária és Románia esetében a 2007–2009 időszakra kell alkalmazni e melléklet I. szakaszának D. alszakasza kivételével, amely a 2010–2013 időszakra is alkalmazandó a részben önellátó mezőgazdasági üzemek részére nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelőknek nyújtott tanácsadási szolgáltatások vonatkozásában. A VIII. melléklet IV. szakaszában meghatározott külön pénzügyi rendelkezéseket Bulgária és Románia esetében a 2007–2013 programozási időszak során kell alkalmazni.

▼B

2. A jövőbeni politikai döntések sérelme nélkül, a 2007–2009 közötti hároméves időszakban Bulgáriának és Romániának az EMOGA Garanciarészlegéből vidékfejlesztésre nyújtandó kötelezettségvállalási előirányzatok (2004-es árakon számított) összege 3 041 millió EUR.

▼M1

3. A VIII. melléklet rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó végrehajtási szabályokat szükség esetén az 1698/2005/EK rendelet 90. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

▼B

4. A Tanács – a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően – kiigazítja a VIII. melléklet rendelkezéseit, amennyiben az a vidékfejlesztésre vonatkozó rendeletekkel való koherencia biztosítása érdekében szükségesnek bizonyul.

35. cikk

A 30., 31., 32., 33. és 34. cikkben említett összegeket az árváltozásoknak megfelelően, a pénzügyi terv éves technikai kiigazításának részeként a Bizottság évente kiigazítja.







IV. CÍM

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

36. cikk

1. Legfeljebb a csatlakozást követő harmadik év végéig, amennyiben a gazdaság bármely ágazatában súlyos és tartósnak mutatkozó, illetve egy adott térség gazdasági helyzetének komoly romlásával fenyegető nehézségek merülnek fel, Bulgária vagy Románia felhatalmazást kérhet arra, hogy a helyzet orvoslása és az érintett ágazatnak a belső piaci gazdasághoz történő hozzáigazítása érdekében védintézkedéseket tegyen.

Ugyanilyen körülmények fennállása esetén bármely jelenlegi tagállam is felhatalmazást kérhet védintézkedések megtételére Bulgáriával, Romániával, vagy mindkét országgal szemben.

2. Az érintett állam kérésére a Bizottság, sürgősségi eljárásban, elfogadja az általa szükségesnek ítélt védintézkedésekről rendelkező európai rendeleteket vagy határozatokat, pontosan megjelölve azok alkalmazásának feltételeit és szabályait.

Súlyos gazdasági nehézségek esetén és az érintett tagállam kifejezett kérelmére a Bizottság a megfelelő indokolással ellátott kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül köteles eljárni. Az így elrendelt intézkedések azonnal alkalmazhatóak; ezeknek az intézkedéseknek valamennyi érintett fél érdekét figyelembe kell venniük, és nem járhatnak határellenőrzésekkel.

3. A 2. bekezdés alapján engedélyezett intézkedések csak az 1. bekezdésben említett célok eléréséhez feltétlenül szükséges mértékben és időtartamra térhetnek el az Alkotmány és különösen e jegyzőkönyv szabályaitól. Elsősorban olyan intézkedéseket kell alkalmazni, amelyek a belső piac működésében a legkisebb zavart okozzák.

37. cikk

Ha Bulgária vagy Románia nem teljesíti a csatlakozási tárgyalások keretében vállalt kötelezettségeit, beleértve valamennyi, határokon átnyúló hatással rendelkező gazdasági tevékenységre vonatkozó ágazati politikával kapcsolatban tett kötelezettségvállalást, és ez a belső piac működését súlyosan sérti vagy ilyen sérelem közvetlen veszélye áll fenn, a csatlakozást követő harmadik év végéig a Bizottság, valamely tagállam indokolt kérelmére vagy saját kezdeményezésére, a megfelelő intézkedésekről rendelkező európai rendeleteket vagy határozatokat fogadhat el.

Ezeknek az intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük, és közülük a belső piac működésében a legkisebb zavart okozó intézkedések, illetve adott esetben a fennálló ágazati védintézkedési rendszerek alkalmazásának kell elsőbbséget biztosítani. Az ilyen védintézkedéseket nem lehet önkényes megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközeként alkalmazni. Az ellenőrzés megállapításai alapján a védzáradék a csatlakozást megelőzően is érvényesíthető, és az így elfogadott intézkedések, későbbi időpontot előíró rendelkezés hiányában, a csatlakozás első napjától lépnek hatályba. Az intézkedéseket legfeljebb addig lehet fenntartani, amíg ez feltétlenül szükséges, és mindenképpen hatályon kívül kell helyezni, amint az adott kötelezettségvállalást teljesítették. Ezek az intézkedések azonban az első bekezdésben megjelölt időszakon túl is alkalmazhatók mindaddig, amíg az adott kötelezettségvállalást nem teljesítették. Az érintett új tagállam által a kötelezettségvállalás teljesítése terén elért előrehaladástól függően a Bizottság az intézkedéseket szükség szerint kiigazíthatja. A Bizottság a védintézkedésekről rendelkező európai rendeletek illetve határozatok visszavonása előtt megfelelő időben tájékoztatja a Tanácsot, és a Tanács e vonatkozásban tett észrevételeit kellően figyelembe veszi.

38. cikk

Ha az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében meghatározott, a büntetőjog területén való kölcsönös elismeréssel kapcsolatos kerethatározatok vagy bármely egyéb kötelezettségvállalás, együttműködési okmány vagy határozat, illetve az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címében meghatározott polgári ügyekben való kölcsönös elismeréssel kapcsolatos irányelvek vagy rendeletek, illetve az Alkotmány III. részének III. címe IV. fejezetének 3. és 4. szakasza alapján elfogadott európai törvények és kerettörvények tekintetében az átültetés, illetve a végrehajtás állapota vagy az alkalmazás során komoly hiányosságok lépnek fel, vagy ilyen hiányosságok közvetlen veszélye áll fenn Bulgáriában vagy Romániában, a csatlakozást követő harmadik év végéig a Bizottság, valamely tagállam indokolással ellátott kérelmére vagy saját kezdeményezésére, a tagállamokkal folytatott konzultációt követően elfogadhatja a megfelelő intézkedésekről rendelkező európai rendeleteket vagy határozatokat, és meghatározhatja ezen intézkedések végrehajtásának feltételeit és szabályait.

A tagállamok közötti szoros igazságügyi együttműködés folytatásának sérelme nélkül ezek az intézkedések olyan formában is megvalósulhatnak, hogy a vonatkozó rendelkezések és határozatok alkalmazását ideiglenesen felfüggesztik Bulgária vagy Románia és bármely más tagállam, vagy tagállamok közötti kapcsolatokban. Az ellenőrzés megállapításai alapján a védzáradék a csatlakozást megelőzően is érvényesíthető, és az így elfogadott intézkedések, későbbi időpontot előíró rendelkezés hiányában, a csatlakozás első napjától lépnek hatályba. Az intézkedéseket legfeljebb addig lehet fenntartani, amíg ez feltétlenül szükséges, és mindenképpen hatályon kívül kell helyezni, amint az adott hiányosságokat orvosolták. Ezek az intézkedések azonban az első bekezdésben megjelölt időszakon túl is alkalmazhatók mindaddig, amíg az adott hiányosságok fennállnak. Az új tagállam által a hiányosságok orvoslása terén elért előrehaladástól függően a Bizottság, a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, az intézkedéseket szükség szerint kiigazíthatja. A Bizottság a védintézkedésekről rendelkező európai rendeletek illetve határozatok visszavonása előtt megfelelő időben tájékoztatja a Tanácsot, és a Tanács e vonatkozásban tett észrevételeit kellően figyelembe veszi.

39. cikk

1. Ha Bulgária és Románia csatlakozási tárgyalások keretében vállalt kötelezettségeinek a Bizottság általi folyamatos ellenőrzése és különösen a Bizottság ellenőrző jelentései alapján egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy Bulgáriában vagy Romániában a uniós vívmányok átvételére és végrehajtására való felkészülés szintje alapján fennáll a komoly veszélye annak, hogy a két ország bármelyike a csatlakozás 2007. január 1-jei időpontjáig számos fontos területen nyilvánvalóan nem készül fel a tagsággal járó követelmények teljesítésére, a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag eljárva úgy határozhat, hogy az érintett ország csatlakozásának időpontját egy évvel későbbre, 2008. január 1-jére halasztja.

2. Az 1. bekezdés ellenére a Tanács, a Bizottság ajánlása alapján, minősített többséggel hozhatja meg Románia vonatkozásában az 1. bekezdésben említett határozatot, ha a IX. melléklet I. pontjában felsorolt egy vagy több kötelezettségvállalás és követelmény Románia általi teljesítésében komoly hiányosságokat tapasztaltak.

3. Az 1. bekezdés ellenére és a 37. cikk sérelme nélkül a Tanács, a Bizottság ajánlása alapján és Románia versenypolitika terén elért előrehaladásának 2005 őszén történő részletes értékelését követően, minősített többséggel hozhatja meg Románia vonatkozásában az 1. bekezdésben említett határozatot, ha az Európa-megállapodás ( 16 ) alapján vállalt kötelezettségek, vagy a IX. melléklet II. pontjában felsorolt egy vagy több kötelezettségvállalás és követelmény Románia általi teljesítésében komoly hiányosságokat tapasztaltak.

4. Abban az esetben, ha a Tanács az 1., 2. vagy 3. bekezdés szerinti határozatot hoz, minősített többséggel haladéktalanul határoz a halasztásra vonatkozó határozat következtében e jegyzőkönyvben – beleértve annak mellékleteit és függelékeit is – nélkülözhetetlenné váló kiigazításokról.

40. cikk

A belső piac megfelelő működése akadályozásának elkerülése érdekében Bulgária és Románia nemzeti jogszabályainak a VI. és VII. mellékletben említett átmeneti időszakok alatt történő végrehajtása nem vezethet a tagállamok közötti határellenőrzésekhez.

41. cikk

Amennyiben a Bulgáriában és Romániában fennálló szabályozási rendből a közös agrárpolitikának az ebben a jegyzőkönyvben meghatározott feltételek szerinti alkalmazásából eredő szabályozási rendbe való átmenet elősegítése érdekében átmeneti intézkedésekre van szükség, ezeket az intézkedéseket a Bizottság fogadja el a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendelet ( 17 ) 25. cikkének 2. bekezdésében említett eljárással, illetve adott esetben a mezőgazdasági piacok közös szervezéséről szóló egyéb rendeletek vagy az azok helyébe lépő európai törvények megfelelő cikkeivel, illetve az alkalmazandó jogszabályokban meghatározott eljárással összhangban. Az e cikkben említett átmeneti intézkedéseket a csatlakozást követő hároméves időszak alatt lehet elfogadni, és azokat csak ez alatt az időszak alatt lehet alkalmazni. A Tanács európai törvénnyel ezt az időszakot meghosszabbíthatja. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, egyhangúlag jár el.

A közös agrárpolitikára vonatkozó és az e jegyzőkönyvben nem szereplő jogi aktusok alkalmazására vonatkozó azon átmeneti intézkedéseket, amelyek a csatlakozás következtében válnak szükségessé, a csatlakozás időpontját megelőzően a Tanács által a Bizottság javaslata alapján hozott európai rendelettel vagy határozattal, illetve az eredetileg a Bizottság által elfogadott jogi aktusokat érintő intézkedéseket a Bizottság által az adott jogi aktus elfogadására irányadó eljárással összhangban hozott európai rendelettel vagy határozattal kell elfogadni.

42. cikk

Amennyiben a Bulgáriában és Romániában fennálló szabályozási rendből az uniós állat- és növény-egészségügyi, valamint élelmiszer-biztonsági szabályok alkalmazásából eredő szabályozási rendbe való átmenet elősegítése érdekében átmeneti intézkedésekre van szükség, ezeket az intézkedéseket a Bizottság fogadja el az alkalmazandó jogszabályokban meghatározott eljárással összhangban. Ilyen intézkedéseket a csatlakozást követő hároméves időszak alatt lehet hozni, és azokat csak ez alatt az időszak alatt lehet alkalmazni.







ÖTÖDIK RÉSZ

AZ E JEGYZŐKÖNYV VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK







I. CÍM

AZ INTÉZMÉNYEK ÉS SZERVEK LÉTREHOZÁSA

43. cikk

Az Európai Parlament a csatlakozás következtében szükségessé váló mértékben kiigazítja eljárási szabályzatát.

44. cikk

A Tanács a csatlakozás következtében szükségessé váló mértékben kiigazítja eljárási szabályzatát.

45. cikk

A csatlakozás időpontjától valamennyi új tagállam egy-egy állampolgárát a Bizottság tagjává kell kinevezni. A Bizottság új tagjait a Tanács a Bizottság elnökével közös megegyezésben, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően nevezi ki az Alkotmány I-26. cikkének 4. bekezdésében megállapított kritériumoknak megfelelően.

Az így kinevezett tagok hivatali ideje ugyanakkor jár le, mint a csatlakozás időpontjában hivatalban lévő tagoké.

46. cikk

1. Két bírót kell kinevezni a Bírósághoz, és két bírót kell kinevezni a Törvényszékhez.

2. Az 1. bekezdés szerint a Bírósághoz kinevezett bírák közül egynek a hivatali ideje 2009. október 6-án jár le. Ezt a bírót sorsolás útján kell kiválasztani. A másik bíró hivatali ideje 2012. október 6-án jár le.

Az 1. bekezdés szerint a Törvényszékhez kinevezett bírák közül egynek a hivatali ideje 2007. augusztus 31-én jár le. Ezt a bírót sorsolás útján kell kiválasztani. A másik bíró hivatali ideje 2010. augusztus 31-én jár le.

3. A Bíróság a csatlakozás következtében szükségessé váló mértékben kiigazítja eljárási szabályzatát.

A Törvényszék, a Bírósággal egyetértésben, a csatlakozás következtében szükségessé váló mértékben kiigazítja eljárási szabályzatát.

A módosított eljárási szabályzatok elfogadásához a Tanács jóváhagyása szükséges.

4. A fent említett bíróságok előtt a csatlakozás időpontjában folyamatban lévő olyan ügyek elbírálása során, amelyekben a szóbeli eljárás ezen időpont előtt megkezdődött, a teljes ülés, illetve a tanácsok összetétele a csatlakozás előtti helyzetnek felel meg, és eljárásuk során e bíróságoknak a csatlakozást megelőző napon hatályos eljárási szabályzatot kell alkalmazniuk.

47. cikk

A csatlakozás időpontjától valamennyi új tagállam egy-egy állampolgárát hat éves hivatali időre a Számvevőszék tagjává kell kinevezni.

48. cikk

A Régiók Bizottsága 27 olyan tag kinevezésével bővül, akik Bulgária és Románia regionális és helyi testületeit képviselik, és akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. Az így kinevezett tagok hivatali ideje ugyanakkor jár le, mint a csatlakozás időpontjában hivatalban lévő tagoké.

49. cikk

A Gazdasági és Szociális Bizottság 27 olyan tag kinevezésével bővül, akik Bulgária és Románia szervezett civil társadalmának különböző gazdasági és társadalmi alkotóelemeit képviselik. Az így kinevezett tagok hivatali ideje ugyanakkor jár le, mint a csatlakozás időpontjában hivatalban lévő tagoké.

50. cikk

Az Alkotmánnyal létrehozott bizottságok alapszabályának és eljárási szabályzatának a csatlakozás következtében szükségessé váló kiigazítását a csatlakozást követően a lehető legrövidebb időn belül el kell végezni.

51. cikk

1. Az Alkotmánnyal vagy az intézmények jogi aktusaival létrehozott bizottságok, csoportok, illetve egyéb testületek új tagjait az ilyen bizottságok, csoportok vagy egyéb testületek tagjainak kinevezésére megállapított feltételeknek és eljárásoknak megfelelően kell kinevezni. Az újonnan kinevezett tagok hivatali ideje ugyanakkor jár le, mint a csatlakozás időpontjában hivatalban lévő tagoké.

2. Az Alkotmánnyal vagy az intézmények jogi aktusaival létrehozott azon bizottságok vagy csoportok tagságát, amelyek létszáma a tagállamok számától függetlenül került meghatározásra, a csatlakozáskor teljes egészében meg kell újítani, kivéve, ha a jelenlegi tagok hivatali ideje a csatlakozás időpontját követő évben lejár.







II. CÍM

AZ INTÉZMÉNYEK JOGI AKTUSAINAK ALKALMAZHATÓSÁGA

52. cikk

A csatlakozás időpontjától Bulgáriát és Romániát az Alkotmány I-33. cikke szerinti európai kerettörvények, európai rendeletek és európai határozatok címzettjeinek, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 249. cikke, illetve az EAK-Szerződés 161. cikke szerinti irányelvek és határozatok címzettjeinek kell tekinteni, feltéve, hogy az ilyen európai kerettörvényeknek, európai rendeleteknek és európai határozatoknak, illetve irányelveknek és határozatoknak az összes jelenlegi tagállam a címzettje volt. Az Alkotmány I-39. cikkének 2. bekezdése szerint hatályba lépő európai határozatokat, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 254. cikkének 1. és 2. bekezdése szerint hatályba lépő irányelveket és határozatokat kivéve, Bulgáriát és Romániát úgy kell tekinteni, mint amelyek a csatlakozáskor értesítést kaptak ezekről az európai határozatokról, valamint ezekről az irányelvekről és határozatokról.

53. cikk

1. Amennyiben e jegyzőkönyv más határidőt nem ír elő, Bulgária és Románia hatályba lépteti azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az Alkotmány I-33. cikke szerinti európai kerettörvények rendelkezéseinek és azon európai rendeleteknek, amelyek az elérendő célokat illetően kötelezőek, azonban a forma és az eszközök megválasztását a nemzeti hatóságokra hagyják, valamint az EK-Szerződés 249. cikke, illetve az EAK-Szerződés 161. cikke szerinti irányelvek és határozatok rendelkezéseinek a csatlakozás napjától megfeleljenek. Az intézkedésekről legkésőbb a csatlakozás időpontjáig, vagy adott esetben az e jegyzőkönyvben meghatározott határidőn belül tájékoztatják a Bizottságot.

2. Annyiban, amennyiben az EK-Szerződés 249. cikke, illetve az EAK-Szerződés 161. cikke szerinti irányelveknek az e jegyzőkönyv által bevezetett módosításaihoz a jelenlegi tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek módosítására van szükség, és amennyiben e jegyzőkönyv más határidőt nem ír elő, a jelenlegi tagállamok hatályba léptetik azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a módosított irányelvek rendelkezéseinek a csatlakozás napjától megfeleljenek. Az intézkedésekről a csatlakozás időpontjáig, de legkésőbb az e jegyzőkönyvben meghatározott határidőn belül tájékoztatják a Bizottságot.

54. cikk

Bulgária és Románia a csatlakozástól számított három hónapon belül az EAK-Szerződés 33. cikkének megfelelően tájékoztatják a Bizottságot a területükön a munkavállalók, illetve a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekről.

55. cikk

Bulgáriának vagy Romániának a Bizottság számára legkésőbb a csatlakozás időpontjáig benyújtott, kellően megalapozott kérelmére a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, illetve – ha az eredeti jogi aktust a Bizottság fogadta el – a Bizottság olyan európai rendeleteket vagy európai határozatokat fogadhat el, amelyek az intézmények által 2004. október 1-je és a csatlakozás időpontja között elfogadott jogi aktusoktól való ideiglenes eltérésekről rendelkeznek. Ezeket az intézkedéseket a kért ideiglenes eltérés tárgyát képező jogi aktus elfogadására vonatkozó szavazási szabályoknak megfelelően kell elfogadni. Amennyiben az eltéréseket a csatlakozást követően fogadják el, azok a csatlakozás napjától alkalmazhatók.

56. cikk

Amennyiben az intézményeknek a csatlakozást megelőzően elfogadott jogi aktusait a csatlakozás miatt ki kell igazítani, és e jegyzőkönyv vagy ennek mellékletei a szükséges kiigazításokról nem rendelkeznek, a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, illetve – ha az eredeti jogi aktust a Bizottság fogadta el – a Bizottság ennek érdekében elfogadja a szükséges jogi aktusokat. Amennyiben a kiigazításokat a csatlakozást követően fogadják el, azok a csatlakozás napjától alkalmazhatók.

57. cikk

Eltérő rendelkezés hiányában a Tanács a Bizottság javaslata alapján elfogadja az e jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásához szükséges intézkedéseket megállapító európai rendeleteket és európai határozatokat.

58. cikk

Az intézmények által a csatlakozás előtt elfogadott jogi aktusoknak a Tanács, a Bizottság és az Európai Központi Bank által bolgár és román nyelven megszövegezett szövege a csatlakozás időpontjától ugyanolyan feltételekkel hiteles, mint a jelenlegi hivatalos nyelveken készült szövegek. Ezeket a szövegeket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amennyiben a jelenlegi nyelveken készült szövegeket ott tették közzé.







III. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

59. cikk

Az e jegyzőkönyvhöz csatolt I–IX. melléklet, és ezek függelékei e jegyzőkönyv szerves részét képezik.

60. cikk

Az Olasz Köztársaság kormánya eljuttatja a Bolgár Köztársaság és Románia kormányainak az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés, valamint az azt módosító vagy kiegészítő szerződések egy-egy hitelesített másolatát angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven.

A fenti szerződés bolgár és román nyelven megszövegezett szövege e jegyzőkönyv mellékletét képezi. E szövegek ugyanolyan feltételekkel hitelesek, mint a szerződés első bekezdésben említett, a jelenlegi nyelveken készült szövegei.

61. cikk

Az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának irattárában letétbe helyezett nemzetközi megállapodások egy-egy hitelesített másolatát a főtitkár juttatja el a Bolgár Köztársaság és Románia kormányai számára.

I. MELLÉKLET

Azon egyezmények és jegyzőkönyvek listája, amelyekhez Bulgária és Románia a csatlakozás időpontjában csatlakozik (a jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint)

1. 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezmény (1980. június 19.) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (HL L 266., 1980.10.9., 1. o.)

— Egyezmény (1984. április 10.) a Görög Köztársaságnak a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezményhez való csatlakozásáról (HL L 146., 1984.5.31., 1. o.)

— Első jegyzőkönyv (1988. december 19.) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága által történő értelmezéséről (HL L 48., 1989.2.20., 1. o.)

— Második jegyzőkönyv (1988. december 19.) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezmény értelmezése tekintetében az Európai Közösségek Bíróságának hatáskörrel való felruházásáról (HL L 48., 1989.2.20., 17. o.)

— Egyezmény (1992. május 18.) a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezményhez való csatlakozásáról (HL L 333., 1992.11.18., 1. o.)

— Egyezmény (1996. november 29.) az Osztrák Köztársaságnak, a Finn Köztársaságnak és a Svéd Királyságnak a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezményhez, valamint az annak a Bíróság által történő értelmezésére vonatkozó első és második jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról (HL C 15., 1997.1.15., 10. o.)

2. Egyezmény (1990. július 23.) a társult vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről (HL L 225., 1990.8.20., 10. o.)

— Egyezmény (1995. december 21.) az Osztrák Köztársaságnak, a Finn Köztársaságnak és a Svéd Királyságnak a társult vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezményhez való csatlakozásáról (HL C 26., 1996.1.31., 1. o.)

— Jegyzőkönyv (1999. május 25.) a társult vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló, 1990. július 23-i egyezmény módosításáról (HL C 202., 1999.7.16., 1. o.)

▼M10

— A Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezményhez történő csatlakozásáról szóló, 2004. december 8-i egyezmény (HL C 160., 2005.6.30., 1. o.).

▼B

3. Egyezmény (1995. július 26.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL C 316., 1995.11.27., 49. o.)

— Jegyzőkönyv (1996. szeptember 27.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez (HL C 313., 1996.10.23., 2. o.)

— Jegyzőkönyv (1996. november 29.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi, előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről (HL C 151., 1997.5.20., 2. o.)

— Második jegyzőkönyv (1997. június 19.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményhez (HL C 221., 1997.7.19., 12. o.)

4. Egyezmény (1995. július 26.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról (Europol-egyezmény) (HL C 316., 1995.11.27., 2.o.)

— Jegyzőkönyv (1996. július 24.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről (HL C 299., 1996.10.9., 2. o.)

— Jegyzőkönyv (1997. június 19.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke és az Europol-egyezmény 41. cikkének (3) bekezdése alapján, az Europolnak, szervei tagjainak, igazgatóhelyetteseinek és az Europol alkalmazottainak kiváltságairól és mentességeiről (HL C 221., 1997.7.19., 2. o.)

— Jegyzőkönyv (2000. november 30.) az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) 43. cikkének (1) bekezdése alapján, az egyezmény 2. cikkének és mellékletének módosításáról (HL C 358., 2000.12.13., 2. o.)

— Jegyzőkönyv (2002. november 28.) az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény), és az Europolnak, szervei tagjainak, igazgatóhelyetteseinek és alkalmazottainak kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv módosításáról (HL C 312., 2002.12.16., 2. o.)

— Jegyzőkönyv (2003. november 27.) az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) 43. cikkének (1) bekezdése alapján az említett egyezmény módosításáról (HL C 2., 2004.1.6., 3. o.)

5. Egyezmény (1995. július 26.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az informatika vámügyi alkalmazásáról (HL C 316., 1995.11.27., 34. o.)

— Jegyzőkönyv (1996. november 29.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi előzetes döntéshozatal révén történő értelmezéséről (HL C 151., 1997.5.20., 16. o.)

— Jegyzőkönyv (1999. március 12.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezményben a jövedelmek tisztára mosásának fogalmáról és a szállítóeszközök rendszámának az egyezménybe foglalásáról (HL C 91., 1999.3.31., 2. o.)

— Jegyzőkönyv (2003. május 8.) az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikke alapján, az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménynek egy vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozása tekintetében történő módosításáról (HL C 139., 2003.6.13., 2. o.)

6. Egyezmény (1997. május 26.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján, az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről (HL C 195., 1995.6.25., 2. o.)

7. Egyezmény (1997. december 18.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, a vámigazgatási szervek közötti kölcsönös segítségnyújtásról és együttműködésről (HL C 24., 1998.1.23., 2. o.)

8. Egyezmény (1998. június 17.) az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, a vezetéstől való eltiltásról (HL C 216., 1998.7.10., 2. o.)

9. A Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott egyezmény (2000. május 29.) az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről (HL C 197., 2000.7.12., 3. o.)

— A Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott jegyzőkönyv (2001. október 16.) az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményhez (HL C 326., 2001.11.21., 2. o.)

II. MELLÉKLET

Az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek, és az azokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő azon jogi aktusoknak a listája, amelyek az új tagállamokra a csatlakozástól kezdődően kötelezőek, és amelyeket az új tagállamokban a csatlakozástól kezdődően alkalmazni kell (a jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint)

1. Megállapodás a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről, kelt 1985. június 14-én ( 18 ).

2. A közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezmény ( 19 ), az egyezmény záróokmánya és a csatolt együttes nyilatkozatok következő rendelkezései, ahogyan azokat az alábbi 8. bekezdésben felsorolt egyes jogi aktusok módosították:

az 1. cikk annyiban, amennyiben e bekezdés rendelkezéseivel kapcsolatos; 3-7. cikk, kivéve az 5. cikk 1. bekezdésének (d) pontját; 13. cikk; 26. és 27. cikk; 39. cikk; 44-59. cikk; 61-63. cikk; 65-69. cikk; 71-73. cikk; 75. és 76. cikk; 82. cikk; 91. cikk; a 126-130. cikk annyiban, amennyiben e bekezdés rendelkezéseivel kapcsolatos; és a 136. cikk; a záróokmány 1. és 3. együttes nyilatkozata.

3. A közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezményhez történő csatlakozásokról szóló megállapodások, a megállapodások záróokmánya és a csatolt nyilatkozatok következő rendelkezései, ahogyan azokat az alábbi (8) bekezdésben felsorolt egyes jogi aktusok módosították:

(a) az Olasz Köztársaság csatlakozásáról szóló, 1990. november 27-én aláírt megállapodás:

— a 4. cikk,

— a záróokmány II. részében található 1. együttes nyilatkozat;

(b) a Spanyol Királyság csatlakozásáról szóló, 1991. június 25-én aláírt megállapodás:

— a 4. cikk,

— a záróokmány II. részében található 1. együttes nyilatkozat,

— a záróokmány III. részében található 2. nyilatkozat;

(c) a Portugál Köztársaság csatlakozásáról szóló, 1991. június 25-én aláírt megállapodás:

— a 4., 5. és 6. cikk,

— a záróokmány II. részében található 1. együttes nyilatkozat;

(d) a Görög Köztársaság csatlakozásáról szóló, 1992. november 6-án aláírt megállapodás:

— a 3., 4. és 5. cikk,

— a záróokmány II. részében található 1. együttes nyilatkozat,

— a záróokmány III. részében található 2. nyilatkozat;

(e) az Osztrák Köztársaság csatlakozásáról szóló, 1995. április 28-án aláírt megállapodás:

— a 4. cikk,

— a záróokmány II. részében található 1. együttes nyilatkozat;

(f) a Dán Királyság csatlakozásáról szóló, 1996. december 19-én aláírt megállapodás:

— a 4. cikk, az 5. cikk (2) bekezdése és a 6. cikk,

— a záróokmány II. részében található 1. és 3. együttes nyilatkozat;

(g) a Finn Köztársaság csatlakozásáról szóló, 1996. december 19-én aláírt megállapodás:

— a 4. és 5. cikk,

— a záróokmány II. részében található 1. és 3. együttes nyilatkozat,

— a Finn Köztársaság kormányának nyilatkozata az Åland-szigetekről a záróokmány III. részében;

(h) a Svéd Királyság csatlakozásáról szóló, 1996. december 19-én aláírt megállapodás:

— a 4. és 5. cikk,

— a záróokmány II. részében található 1. és 3. együttes nyilatkozat.

4. A schengeni jegyzőkönyv 6. cikke alapján a Tanács által megkötött következő megállapodások:

— Az 1999/439/EK tanácsi határozattal ( 20 ) jóváhagyott, az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között megkötött, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló 1999. május 18-i megállapodás ( 21 )– beleértve annak mellékleteit, záróokmányát, az ahhoz csatolt nyilatkozatokat és levélváltásokat is.

— A 2000/29/EK tanácsi határozattal ( 22 ) jóváhagyott, az Európai Unió Tanácsa és az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között megkötött, az egyrészről Írország és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, másrészről az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti jogoknak és kötelességeknek a schengeni vívmányok ezen államokra vonatkozó területein történő meghatározásáról szóló 1999. június 30-i megállapodás ( 23 ).

— Az Európai Unió Tanácsa és a Svájci Államszövetség által 2004. október 25-én aláírt, Svájcnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás ( 24 ).

5. A közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezménnyel létrehozott Végrehajtó Bizottság következő határozatainak rendelkezései, ahogyan azokat az alábbi 8. bekezdésben felsorolt egyes jogi aktusok módosították:

A Végrehajtó Bizottság 1993. december 14-i határozata a miniszterek és államtitkárok nyilatkozatairól (SCH/Com-ex (93) 10)

A Végrehajtó Bizottság 1993. december 14-i határozata a kábítószer-kereskedelem elleni gyakorlati igazságügyi együttműködés javításáról (SCH/Com-ex (93) 14)

A Végrehajtó Bizottság 1994. november 21-i határozata a közös beléptető és kiléptető bélyegzők beszerzéséről (SCH/Com-ex (94) 16 rev)

A Végrehajtó Bizottság 1994. december 22-i határozata a 75. cikkben a kábítószerekre és pszichotróp anyagokra előírt úti igazolásról (SCH/Com-ex (94) 28 rev)

A Végrehajtó Bizottság 1994. december 22-i határozata az 1990. június 19-i Schengeni Végrehajtási Egyezmény hatálybaléptetéséről (SCH/Com-ex (94) 29 rev 2)

A Végrehajtó Bizottság 1995. december 20-i határozata a schengeni államok között a külső határokon előforduló esetleges működési hibákra vonatkozó statisztikai és konkrét adatok gyors cseréjéről (SCH/Com-ex (95) 21)

A Végrehajtó Bizottság 1998. április 21-i határozata a munkacsoport tevékenységéről (SCH/Com-ex (98) 1 rev 2) annyiban, amennyiben a fenti (2) bekezdés rendelkezéseivel kapcsolatos

A Végrehajtó Bizottság 1998. szeptember 16-i határozata a Schengent értékelő és végrehajtását felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról (SCH/Com-ex (98) 26 def)

A Végrehajtó Bizottság 1998. szeptember 16-i határozata a Közös Kézikönyvnek az EU-tagságra pályázó államoknak történő átadásáról (SCH/Com-ex (98) 35 rev 2)

A Végrehajtó Bizottság 1998. október 27-i határozata az illegális bevándorlás elleni intézkedések elfogadásáról (SCH/Com-ex (98) 37 def 2) annyiban, amennyiben a fenti (2) bekezdés rendelkezéseivel kapcsolatos

A Végrehajtó Bizottság 1998. december 16-i határozata a bűncselekmények megelőzése és nyomozása terén a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről (SCH/Com-ex (98) 51 rev 3)

A Végrehajtó Bizottság 1998. december 16-i határozata a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló kézikönyvről (SCH/Com-ex (98) 52) annyiban, amennyiben a fenti (2) bekezdés rendelkezéseivel kapcsolatos

A Végrehajtó Bizottság 1998. december 16-i határozata a meghívólevél, a kötelezettségvállaló nyilatkozat és a szállás igazolására szolgáló harmonizált formanyomtatvány bevezetéséről (SCH/Com-ex (98) 57)

A Végrehajtó Bizottság 1998. december 16-i határozata az okmányszakértők összehangolt igénybe vételéről (SCH/Com-ex (98) 59 rev)

A Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a kábítószerek terén a schengeni normákról (SCH/Com-ex (99) 1 rev 2)

A Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a távközlésre vonatkozó schengeni vívmányokról (SCH/Com-ex (99) 6)

A Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata az összekötő tisztviselőkről (SCH/Com-ex (99) 7 rev 2)

A Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata az informátorok és bizalmi személyek díjazását szabályozó általános elvekről (SCH/Com-ex (99) 8 rev 2)

A Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a tiltott fegyverkereskedelemről (SCH/Com-ex (99) 10)

A Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a Közös Kézikönyv és a Közös Konzuli Utasítás végleges változatáról (SCH/Com-ex (99) 13):

— a Közös Konzuli Utasítás 1-3., 7., 8. és 15. melléklete

— a Közös Kézikönyv annyiban, amennyiben a fenti (2) bekezdés rendelkezéseivel kapcsolatos, beleértve az 1., 5., 5A., 6., 10. és 13. mellékletet is

A Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a bűncselekmények megelőzése és nyomozása terén a rendőrségi együttműködés javításáról (SCH/Com-ex (99) 18)

6. A közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezménnyel létrehozott Végrehajtó Bizottság következő nyilatkozatai annyiban, amennyiben a fenti 2. bekezdés rendelkezéseivel összefüggnek:

A Végrehajtó Bizottság 1996. június 26-i nyilatkozata a kiadatásról (SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2)

A Végrehajtó Bizottság 1998. február 9-i nyilatkozata a kiskorúak jogellenes elviteléről (SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2)

7. A közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezménnyel létrehozott Központi Csoport következő határozatai annyiban, amennyiben a fenti 2. bekezdés rendelkezéseivel összefüggnek:

A Központi Csoport 1998. október