2006L0087 — HU — 30.04.2009 — 004.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

►B AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE (2006. december 12.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (2006/87/EK) (HL L 389, 30.12.2006, p.1)

Módosította:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

(2006. december 12.)

a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

(2006/87/EK)







AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 71. cikke (1) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére ( 1 ), a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban ( 2 ), mivel: (1) A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 1982. október 4–i 82/714/EGK tanácsi irányelv ( 3 ) valamennyi tagállamban bevezette a belvízi hajók műszaki bizonyítványainak kiadására vonatkozó harmonizált feltételeket, a Rajnán folyó műveletek kivételével. Európai szinten azonban különböző műszaki követelmények maradtak hatályban a belvízi hajók vonatkozásában. A különböző nemzetközi és nemzeti szabályozások együttélése mindmáig akadályozza azokat az erőfeszítéseket, amelyek célja a nemzeti hajóbizonyítványok kölcsönös elismerésének biztosítása a külföldi hajók további szemléje nélkül. Ezenkívül a 82/714/EGK irányelvben szereplő követelmények egy része már nem tükrözi a jelenlegi technológiai fejlődést. (2) A 82/714/EGK irányelv mellékleteiben meghatározott műszaki követelmények lényegében magukba foglalják a rajnai hajók szemleszabályzatában – a Rajnai Hajózási Központi Bizottság által 1982–ben jóváhagyott változatban – megállapított rendelkezéseket. A belvízi hajóbizonyítványoknak a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke szerinti kiadására vonatkozó feltételeket és műszaki követelményeket azóta rendszeresen felülvizsgálták, és elismerték, hogy azok a mindenkori technológiai fejlődést tükrözik. Versenypolitikai és biztonsági okokból kívánatos – különösen az európai szintű harmonizáció előmozdítása érdekében – az ilyen műszaki követelmények hatályának és tartalmának a közösségi belvízi hajóúthálózat egésze tekintetében való elfogadása. E tekintetben figyelembe kell venni az abban a hálózatban bekövetkezett változásokat. (3) A fent említett felülvizsgált műszaki követelményeknek teljes mértékben megfelelő hajók részére kiadott közösségi belvízi hajóbizonyítványoknak valamennyi közösségi belvízi hajóúton érvényesnek kell lenniük. (4) Kívánatos a nagyobb fokú harmonizáció biztosítása a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadásának tagállami feltételei között az 1. és a 2. zónába (tölcsértorkolatok), valamint a 4. zónába tartozó vízi utakon folytatott műveletek tekintetében. (5) A személyszállítás biztonsága érdekében kívánatos a 82/714/EGK irányelv hatályát kiterjeszteni a tizenkettőnél több utas szállítására tervezett személyszállító hajókra, a rajnai hajók szemleszabályzatával összhangban. (6) A biztonság érdekében a követelmények harmonizációjának magas szintűnek kell lennie, és azt oly módon kell elérni, hogy az a közösségi belvízi utak egyikén se eredményezze a biztonsági követelmények csökkenését. (7) Helyénvaló átmeneti rendszer előírása már üzemben lévő, de közösségi belvízi hajózási tanúsítvánnyal még nem rendelkező hajók számára, amennyiben azokat az ebben az irányelvben megállapított felülvizsgált műszaki követelmények szerinti első műszaki szemlének kell alávetni. (8) Bizonyos határok között és az adott hajó kategóriájának megfelelően minden egyes esetben helyénvaló meghatározni a közösségi belvízi hajóbizonyítvány érvényességi idejét. (9) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28–i 1999/468/EK tanácsi határozattal ( 4 ) összhangban kell elfogadni. (10) A belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1976. január 20–i 76/135/EGK tanácsi irányelvben ( 5 ) meghatározott intézkedéseknek hatályban kell maradniuk azon hajók vonatkozásában, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. (11) Tekintettel arra, hogy vannak olyan hajók, amelyek a kedvtelési célú vízijárművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1994. június 16-i 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 6 ), valamint a jelen irányelv alkalmazási körébe is beleesnek, szükség van e két irányelv mellékleteinek a vonatkozó bizottsági eljárások útján történő kiigazítására a lehető legrövidebb időn belül, amennyiben ellentmondások vagy összeférhetetlenségek vannak az irányelvek rendelkezéseiben. (12) A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás ( 7 ) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. (13) A 82/714/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, mivel: ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:







1. cikk

A vízi utak osztályozása

(1) Ezen irányelv alkalmazásában a közösség belvízi útjait a következőképpen kell osztályozni:

a) 1., 2., 3. és 4. zóna: i. 1. és 2. zóna: az I. melléklet 1. fejezetében felsorolt vízi utak; ii. 3. zóna: az I. melléklet 2. fejezetében felsorolt vízi utak; iii. 4. zóna: az I. melléklet 3. fejezetében felsorolt vízi utak.

b) Az R zóna azokat a fenti vízi utakat öleli fel, amelyek tekintetében a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke szerinti bizonyítványt kell kiállítani, annak a cikknek ezen irányelv hatályba lépésekori megfogalmazásában.

(2) A Bizottsággal folytatott konzultációt követően bármely tagállam módosíthatja vízi útjainak az I. mellékletben felsorolt zónák szerinti osztályozását. A Bizottságot ezekről a módosításokról legalább hat hónappal azok hatályba lépése előtt értesíteni kell, a Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

2. cikk

Alkalmazási kör

(1) Ezt az irányelvet – a II. melléklet 1.01. cikkével összhangban – az alábbi hajók vonatkozásában kell alkalmazni:

a) 20 méter vagy azt meghaladó hosszúságú (L) hajók;

b) olyan hajók, amelyek esetében a hosszúság (L) × szélesség (B) × merülés (T) szorzatának eredménye 100 m3 vagy azt meghaladó űrtartalom.

(2) Ezt az irányelvet – a II. melléklet 1.01. cikkével összhangban – az alábbi hajók vonatkozásában is alkalmazni kell:

a) valamennyi vontató– és tolóhajó, amely az (1) bekezdésben említett hajó vagy úszó munkagép vontatására, tolására vagy mellévett alakzat továbbítására szolgál;

b) valamennyi olyan személyszállításra szolgáló hajó, amely a személyzeten kívül több mint tizenkét személy szállítására szolgál;

c) valamennyi úszó munkagép.

(3) A következő hajók nem tartoznak az irányelv alkalmazási körébe:

a) kompok;

b) hadihajók;

c) tengerjáró hajók, beleértve azokat a tengerjáró vontatókat és tolóhajókat, amelyek i. bázisa árapályos vizeken van, vagy ott közlekednek; ii. ideiglenesen belvízi utakon közlekednek, amennyiben rendelkeznek az alábbiakkal: — megfelelőségi – vagy azzal egyenértékű – bizonyítvány az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS–egyezmény) tekintetében, megfelelőségi – vagy azzal egyenértékű – bizonyítvány a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezmény tekintetében, és a nemzetközi olajszennyezés-megelőzési (IOPP) igazolás a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló 1973. évi nemzetközi egyezménynek (MARPOL) való megfelelés tekintetében; vagy — azon személyszállító hajók tekintetében, amelyek nem tartoznak valamennyi, az első francia bekezdésben említett egyezmények hatálya alá, a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló, 1998. március 17–i 98/18/EK tanácsi irányelvnek ( 8 ) megfelelően kiadott, a személyhajók biztonsági szabályaira és követelményeire vonatkozó bizonyítvány; vagy — azon kedvtelési célú kishajók tekintetében, amelyek nem tartoznak valamennyi, az első francia bekezdésben említett egyezmények hatálya alá, azon ország által kiadott bizonyítvány, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik.

3. cikk

Bizonyítvánnyal való rendelkezés kötelezettsége

(1) Az 1. cikkben említett közösségi belvízi utakon közlekedő hajóknak a következőkkel kell rendelkezniük:

a) az R zónába tartozó vízi úton történő közlekedéskor: — a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkének megfelelően kiadott bizonyítvány; — vagy 2008. december 30. után kiadott vagy megújított közösségi belvízi hajóbizonyítvány, amely – a II. melléklet 24. fejezetében található átmeneti rendelkezések sérelme nélkül – tanúsítja, hogy a hajó teljes mértékben megfelel a II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek, amelyek tekintetében a fent említett egyezményben előírt műszaki követelményeknek való megfelelést az alkalmazandó szabályokkal és eljárásokkal összhangban állapították meg;

b) egyéb vízi utakon való közlekedéskor közösségi belvízi hajóbizonyítvány, beleértve – adott esetben – az 5. cikkben említett előírásokat.

(2) A közösségi belvízi hajóbizonyítványt az V. melléklet I. részében megadott minta szerint, ezzel az irányelvvel összhangban kell kiállítani.

4. cikk

Kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványok

(1) Valamennyi olyan hajó, amely a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke alapján kiadott érvényes bizonyítvánnyal rendelkezik, ezen irányelv 5. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel, kizárólag e bizonyítvány birtokában is közlekedhet a Közösség vízi útjain.

(2) Valamennyi, az (1) bekezdésben említett bizonyítvánnyal rendelkező hajót el kell azonban látni kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítvánnyal is:

a) amennyiben a 3. és a 4. zónába tartozó vízi úton közlekedik, és élni kíván az ezekre a vízi utakra vonatkozó csökkentett műszaki követelmények nyújtotta előnyökkel;

b) amennyiben az 1. és a 2. zónába tartozó vízi úton vagy – személyszállító hajók tekintetében – a 3. zónába tartozó olyan vízi úton közlekedik, amely nem áll összeköttetésben valamely másik tagállam hajózható belvízi útjaival, amennyiben az érintett tagállam – az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésével összhangban – további műszaki követelményeket fogadott el ezen vízi utak vonatkozásában.

(3) A kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványt az V. melléklet II. része szerinti minta alapján az illetékes hatóságok adják ki az (1) bekezdésben említett bizonyítvány bemutatása ellenében, és az adott vízi utak tekintetében illetékes hatóságok által meghatározott feltételek mellett.

5. cikk

Kiegészítő vagy csökkentett műszaki követelmények egyes zónák vonatkozásában

(1) Minden tagállam – a Bizottsággal folytatott konzultációt követően és adott esetben a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény követelményeire is figyelemmel – a területén az 1. és a 2. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajók vonatkozásában a II. mellékletben foglaltakat kiegészítő műszaki követelményeket fogadhat el.

(2) Minden tagállam fenntarthat a II. mellékletben foglaltakat kiegészítő műszaki követelményeket azon személyszállító hajók tekintetében, amelyek a területén a 3. zónába tartozó olyan vízi utakon közlekednek, amelyek nem állnak összeköttetésben valamely másik tagállam hajózható belvízi útjaival. Az ilyen műszaki követelmények módosításához a Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges.

(3) A kiegészítő követelményeknek a III. mellékletben felsorolt tárgykörökre kell korlátozódniuk. A Bizottságot e kiegészítő követelményekről legalább hat hónappal azok hatályba lépése előtt értesíteni kell, a Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

(4) Az ilyen kiegészítő követelményeknek való megfelelést fel kell tüntetni a 3. cikkben említett közösségi belvízi hajóbizonyítványban, vagy – amennyiben a 4. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni – a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványban. A megfelelés ilyen igazolását a megfelelő zóna közösségi vízi útjain el kell ismerni.

(5)

a) Amennyiben a II. melléklet 24a. fejezetében megállapított átmeneti rendelkezések a meglévő nemzeti biztonsági követelmények csökkenését eredményeznék, az érintett tagállam eltekinthet az átmeneti rendelkezések alkalmazásától azon belvízi személyszállító hajók tekintetében, amelyek a tagállam olyan belvízi útjain közlekednek, amelyek nem állnak összeköttetésben valamely másik tagállam hajózható belvízi útjaival. Ilyen körülmények fennállása esetén az érintett tagállam megkövetelheti az összeköttetésben nem álló belvízi útjain közlekedő hajóktól, hogy 2008. december 30–tól kezdődően teljes mértékben feleljenek meg a II. mellékletben megállapított műszaki követelményeknek.

b) Az a) pontban említett rendelkezést alkalmazó tagállam tájékoztatja a Bizottságot erről a döntéséről, és a Bizottság rendelkezésére bocsátja a belvízi útjain közlekedő személyszállító hajókra vonatkozó megfelelő nemzeti követelmények részleteit. A Bizottság értesíti a többi tagállamot.

c) Az összeköttetésben nem álló belvízi utakon való közlekedésre vonatkozó tagállami követelményeknek való megfelelést fel kell tüntetni a 3. cikkben említett közösségi belvízi hajóbizonyítványban, vagy – amennyiben a 4. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni – a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványban.

(6) A kizárólag a 4. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajókra – az adott zóna valamennyi vízi útján – a II. melléklet 19b. fejezetében meghatározott csökkentett követelmények vonatkoznak. A csökkentett követelményeknek való megfelelést fel kell tüntetni a 3. cikkben említett közösségi belvízi hajóbizonyítványban.

(7) A Bizottsággal folytatott konzultációt követően minden tagállam csökkentheti a II. mellékletben szereplő műszaki követelményeket a területén kizárólag a 3. és 4. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajók tekintetében.

Az ilyen csökkentésnek a IV. mellékletben felsorolt tárgykörökre kell korlátozódnia. Amennyiben valamely hajó műszaki jellemzői megfelelnek az ilyen csökkentett műszaki követelményeknek, azt fel kell tüntetni a közösségi belvízi hajóbizonyítványban vagy – amennyiben a 4. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni – a kiegészítő közösségi belvízi hajóbizonyítványban.

A Bizottságot a II. mellékletben szereplő műszaki követelmények csökkentéséről legalább hat hónappal azok hatályba lépése előtt értesíteni kell, a Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

▼M4 —————

▼B

7. cikk

Eltérések

(1) A tagállamok eltérést engedélyezthetnek ezen irányelv egészének vagy egy részének alkalmazása alól az alábbiak vonatkozásában:

a) olyan hajók, vontató– és tolóhajók, valamint úszó munkagépek, amelyek olyan hajózható vízi utakon közlekednek, amelyek belvízi út révén nem állnak összeköttetésben más tagállamok vízi útjaival;

b) olyan hajók, amelyek bruttó hordképessége a 350 tonnát nem haladja meg, vagy áruszállításra nem szolgáló és 100 m3–nél kevesebb vízkiszorítású hajók, amelyeket 1950. január 1–je előtt kezdtek építeni, és amelyek kizárólag nemzeti vízi utakon közlekednek.

(2) A tagállamok a nemzeti vízi útjaikon folytatott hajózás tekintetében eltérést engedélyezthetnek ennek az irányelvnek egy vagy több rendelkezése alól helyi érdekű, korlátozott terjedelmű hajóutakra vagy kikötői területekre. Ezeket az eltéréseket és azokat a hajóutakat vagy területeket, amelyekre érvényesek, a hajó bizonyítványában fel kell tüntetni.

(3) Az (1) és (2) bekezdéssel összhangban engedélyezett eltérésekről a Bizottságot értesíteni kell, amely tájékoztatja a többi tagállamot.

(4) Az a tagállam, amely az (1) és (2) bekezdéssel összhangban engedélyezett eltérések eredményeképpen nem rendelkezik az ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozó, a saját vízi útjain közlekedő hajókkal, nem köteles megfelelni a 9., a 10. és a 12. cikknek.

8. cikk

Közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadása

(1) A közösségi belvízi hajóbizonyítványt azokra a hajókra, amelyek építését 2008. december 30–át követően kezdték el, a hajó üzembe helyezését megelőző műszaki szemlét követően adják ki, amely során ellenőrzik, hogy a hajó megfelel–e a II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek.

(2) Azokra a hajókra, amelyek nem tartoztak a 82/714/EGK irányelv alkalmazási körébe, de amelyek a 2. cikk (1) és (2) bekezdésével összefüggésben ezen irányelv hatálya alá tartoznak, a közösségi belvízi hajóbizonyítványt a hajó jelenlegi bizonyítványának lejártát követően, de legkésőbb 2018. december 30–ig elvégzett műszaki szemlét követően adják ki, amely során ellenőrzik, hogy a hajó megfelel–e a II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek. Azokban a tagállamokban, ahol a hajó jelenlegi nemzeti bizonyítványának érvényességi ideje öt évnél kevesebb, az ilyen bizonyítványokat 2008. december 30–át követő 5 évvel bezárólag lehet kiadni.

A II. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek való megfelelés bármilyen elmulasztását fel kell tüntetni a közösségi belvízi hajóbizonyítványban. Amennyiben az illetékes hatóságok úgy ítélik meg, hogy ezek a hiányosságok nem jelentenek nyilvánvaló veszélyt, az első albekezdésben említett hajók tovább közlekedhetnek addig az időpontig, amikor a hajónak a követelményeknek nem megfelelő alkatrészeit vagy tereit oly módon cserélik ki vagy alakítják át, hogy az adott alkatrészek vagy terek megfeleljenek a II. mellékletben szereplő követelményeknek.

(3) E cikk értelmében különösen akkor feltételezhető nyilvánvaló veszély, ha az hatással van a hajótest szerkezeti épségére, a hajózási vagy kormányozhatósági tulajdonságokra, vagy a hajó sajátos jellemzőire vonatkozó, II. melléklet szerinti követelményekre. A II. melléklet tekintetében lehetővé tett eltéréseket nem kell nyilvánvaló veszélyt jelentő hiányosságként meghatározni.

A meglévő alkatrészeknek a rendszeres javítások és karbantartás során történő, azonos alkatrészekkel vagy azonos technológiájú és tervezésű alkatrészekkel való cseréje nem tekintendő az ezen cikk szerinti cserének.

(4) E cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott, vagy a hajótulajdonos kérésére elvégzett műszaki szemle során – adott esetben – ellenőrizni kell, hogy a hajó megfelel–e az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett kiegészítő követelményeknek.

9. cikk

Az illetékes hatóságok

(1) A közösségi belvízi hajóbizonyítványokat bármely tagállam illetékes hatóságai kiadhatják.

(2) Minden tagállam jegyzéket állít össze arról, hogy mely hatóságai jogosultak a közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadására, és erről értesítik a Bizottságot. A Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

10. cikk

Műszaki szemlék végzése

(1) A 8. cikkben említett műszaki szemlét az illetékes hatóságok végzik el, amelyek részben vagy teljesen eltekinthetnek attól, hogy a hajót műszaki szemlének vessék alá, amennyiben – a II. melléklet 1.01. cikke szerinti – valamely elismert hajóosztályozó társaság által kiadott érvényes igazolásból nyilvánvaló, hogy a hajó részben vagy teljesen megfelel a II. melléklet műszaki követelményeinek. A hajóosztályozó társaságokat kizárólag akkor lehet elismerni, ha teljesítik a VII. melléklet I. részében felsorolt kritériumokat.

(2) Minden tagállam jegyzéket állít össze arról, hogy mely hatóságai jogosultak a műszaki szemlék elvégzésére, és erről értesíti a Bizottságot. A Bizottság pedig tájékoztatja a többi tagállamot.

11. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítványok érvényességi ideje

(1) A közösségi belvízi hajóbizonyítvány érvényességi idejét – a II. melléklettel összhangban – minden egyes esetben az ilyen bizonyítványok kiadására jogosult hatóság határozza meg.

(2) A 12. és 16. cikkben, valamint a II. mellékletben meghatározott esetekben minden tagállam adhat ki ideiglenes közösségi belvízi hajóbizonyítványokat. Az ideiglenes közösségi belvízi hajóbizonyítványt az V. melléklet III. részében megadott minta szerint kell kiállítani.

12. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítványok pótlása

Minden tagállam megállapítja az érvényes, de elveszett vagy megsérült közösségi belvízi hajóbizonyítvány pótlásának feltételeit.

13. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítványok megújítása

(1) A közösségi belvízi hajóbizonyítványokat érvényességi idejük lejártakor meg kell újítani a 8. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban.

(2) A 2008. december 30. előtt kiadott közösségi belvízi hajóbizonyítványok megújítására a II. melléklet átmeneti rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3) A 2008. december 30–át követően kiadott közösségi belvízi hajóbizonyítványok megújítására a II. melléklet azon átmeneti rendelkezéseit kell alkalmazni, amelyek az ilyen bizonyítványok kiadását követően léptek hatályba.

14. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítványok érvényességi idejének meghosszabbítása

A közösségi belvízi hajóbizonyítvány érvényességét – a II. melléklettel összhangban – a kiállító vagy megújító hatóság kivételes esetben műszaki szemle végzése nélkül hosszabbíthatja meg. Az ilyen meghosszabbítást a bizonyítványban fel kell tüntetni.

15. cikk

Új közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadása

Olyan jelentősebb átalakítások vagy javítások esetében, amelyek hatással lehetnek a hajótest szerkezeti épségére, a II. melléklet szerinti hajózási vagy kormányozhatósági tulajdonságaira, vagy a hajó sajátos jellemzőire, a hajón az esetleges újabb utat megelőzően ismét el kell végezni a 8. cikkben előírt műszaki szemlét. E szemlét követően a hajó műszaki jellemzőit tartalmazó új közösségi belvízi hajóbizonyítványt kell kiadni, vagy a meglévő bizonyítványt ennek megfelelően módosítani kell. Amennyiben ezt a bizonyítványt más tagállamban adják ki, mint amelyben az első bizonyítványt kiadták vagy megújították, a bizonyítványt kiállító vagy megújító illetékes hatóságot erről egy hónapon belül tájékoztatni kell.

16. cikk

A közösségi belvízi hajóbizonyítvány visszavonása, illetve kiadásának vagy megújításának megtagadása

A közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadását vagy megújítását elutasító határozatot meg kell indokolni. Az érintett személyt erről, valamint az érintett tagállamban igénybe vehető jogorvoslatról és annak határidejéről értesíteni kell.

Az érvényes közösségi belvízi hajóbizonyítványt az azt kibocsátó vagy megújító illetékes hatóság visszavonhatja, ha a hajó már nem felel meg a bizonyítványban feltüntetett műszaki követelményeknek.

17. cikk

Kiegészítő szemlék

Valamely tagállam illetékes hatóságai – a VIII. melléklettel összhangban – bármikor ellenőrizhetik, hogy a hajó rendelkezik–e az irányelv szerinti érvényes bizonyítvánnyal, és hogy kielégíti–e az ilyen bizonyítványban feltüntetett követelményeket vagy nyilvánvaló veszélyt jelent–e a hajón tartózkodó személyek, a környezet vagy a hajózás számára. Az illetékes hatóságok – a VIII. melléklettel összhangban – megteszik a szükséges intézkedéseket.

18. cikk

Harmadik országokból származó hajók hajóbizonyítványainak elismerése

A hajóbizonyítványoknak a közösség és harmadik országok közötti kölcsönös elismerésére vonatkozó megállapodások megkötéséig a tagállamok illetékes hatóságai elismerhetik harmadik országok hajóinak hajóbizonyítványait az adott tagállam vízi útjain való hajózás céljából.

Harmadik országok hajói részére a közösségi belvízi hajóbizonyítványokat a 8. Cikk (1) bekezdésével összhangban kell kiadni.

19. cikk

A bizottság eljárása

(1) A Bizottságot a belvízi áru– és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítványok kölcsönös elismeréséről, szóló 1991. december 16–i 91/672/EGK tanácsi irányelv ( 9 ) 7. cikkével létrehozott bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.

(2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

▼M1

(3) Amennyiben e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)–(4) bekezdését és (5) bekezdésének b) pontját, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, (4) bekezdésének b) és e) pontjában meghatározott határidő sorrendben huszonegy nap, tizenöt nap, illetve egy hónap.

(4) Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

▼M1

20. cikk

A mellékletek kiigazítása és az ideiglenes bizonyítványokra vonatkozó ajánlások

(1) Annak biztosításához, hogy a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett két bizonyítvány kiadására egyenértékű biztonsági szintet garantáló műszaki követelmények alapján kerüljön sor, illetve az 5. cikkben említett esetek figyelembevétele céljából a Bizottság a 19. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadja el azokat a módosításokat, amelyek ezen irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez való igazításához, valamint a más nemzetközi szervezetek – elsősorban a Rajnai Hajózás Központi Bizottsága (a továbbiakban: CCNR) – munkájának köszönhetően az ezen a területen bekövetkező fejleményekhez való igazításához szükségesek. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 19. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.

Ezeket a módosításokat gyorsan kell végrehajtani annak garantálása érdekében, hogy a rajnai hajózás céljából elismert közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadásához szükséges műszaki követelmények által nyújtott biztonság szintje egyenértékű legyen a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkében említett bizonyítvány kibocsátásához megkövetelt biztonsági szinttel.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett jóváhagyásokat a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadja el.

(3) A Bizottság a II. melléklet 2.19. cikkével összhangban a bizottság által megfogalmazott ajánlások alapján határoz az ideiglenes közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadásáról.

▼B

21. cikk

A 76/135/EGK irányelv folytatólagos alkalmazhatósága

Ezen irányelv 2. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti alkalmazási körön kívül, de a 76/135/EGK irányelv 1a. cikke szerinti alkalmazási körbe eső hajók esetében annak az irányelvnek a rendelkezéseit kell alkalmazni.

22. cikk

Kiegészítő vagy csökkentett nemzeti követelmények

A valamely tagállamban – a területén az 1. és 2. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajó vonatkozásában – 2008. december 30. előtt hatályban lévő kiegészítő követelmények, vagy – a területén a 3. és 4. zónába tartozó vízi utakon közlekedő hajók vonatkozásában – az említett időpont előtt a tagállamban hatályban lévő csökkentett műszaki követelmények továbbra is hatályban maradnak addig az időpontig, amikor a II. melléklet műszaki előírásaihoz kapcsolódó kiegészítő követelmények az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban, vagy a II. melléklet műszaki előírásainak csökkentései az 5. cikk (7) bekezdésével összhangban hatályba lépnek, de kizárólag 2009. június 30–ig.

23. cikk

Átültetés

(1) Az 1. cikk (1) bekezdésében említett belvízi utakkal rendelkező tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2008. december 30–tól kezdődő hatállyal megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2) A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság erről tájékoztatja a többi tagállamot.

24. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy e szankciók alkalmazásra kerüljenek. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

25. cikk

A 82/714/EGK irányelv hatályon kívül helyezése

A 82/714/EGK irányelv 2008. december 30–tól kezdődően hatályát veszti.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetése napján lép hatályba.

27. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a címzettjei azok a tagállamok, amelyek az 1. cikk (1) bekezdésében említett belvízi utakkal rendelkeznek.









A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE

I. melléklet A földrajzilag az 1., 2., 3. és 4. hajózási zónába tartozó közösségi belvízi utak jegyzéke II. melléklet Az 1., 2., 3. és 4. zóna belvízi útjain közlekedő hajókra vonatkozó műszaki minimumkövetelmények III. melléklet Az 1. és 2. zónába tartozó belvízi utakon közlekedő hajókra vonatkozó lehetséges kiegészítő műszaki követelmények tárgykörei IV. melléklet A 3. és 4. zónába tartozó belvízi utakon közlekedő hajókra vonatkozó műszaki követelmények lehetséges csökkentéseinek tárgykörei V. melléklet A közösségi belvízi hajóbizonyítványok mintája VI. melléklet A közösségi belvízi hajóbizonyítványok nyilvántartásmintája VII. melléklet Hajóosztályozó társaságok VIII. melléklet A szemlék végrehajtásának eljárási szabályzata IX. melléklet A jelzőfényekre, radarberendezésekre és fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó követelmények









I. MELLÉKLET

A FÖLDRAJZILAG AZ 1., 2., 3. ÉS 4. HAJÓZÁSI ZÓNÁBA TARTOZÓ KÖZÖSSÉGI BELVÍZI UTAK JEGYZÉKE

I. FEJEZET

1. zóna

Németországi Szövetségi Köztársaság







Ems A régi Greetsiel világítótornyot az eemshaveni kikötői bejárat nyugati kikötőgátjával összekötő vonaltól kifelé az északi szélesség 53° 30′ és a keleti hosszúság 6° 45′-ig, azaz kissé kifelé a szárazáru-szállító hajók átrakási helyétől az Alte Emsen (1) (1) Azon hajók esetében, amelyek honi kikötője máshol van, az 1960. április 8-i Emst–Dollart-szerződés 32. cikkét kell figyelembe venni (BGBl. 1963 II 602. o.).

Lengyel Köztársaság

A Pomorska-öböl Rugen-szigeti Nord Perdet és a Niechorze világítótornyot összekötő vonaltól délre eső része

A Gdanski-öböl Hel világítótornyot és Baltijsk kikötőjének bejárati bójáját összekötő vonaltól délre eső része

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága







SKÓCIA Blue Mull Sound Gutcher és Belmont között Yell Sound Tofts Voe és Ulsta között Sullom Voe A Gluss-sziget északkeleti pontjától Calback Ness északi pontjáig egy vonalon belül Dales Voe Télen: Kebister Ness északi fokától Breiwick partjáig egy vonalon belül a nyugati 1° 10,8′ hosszúsági foknál Dales Voe Nyáron: mint Lerwicknél Lerwick Télen: északról Scottle Holmtól Scarfi Taing on Bressayig egy vonallal, és délről a Twageos-fok világítótoronytól Whalpa Taing on Bressayig egy vonallal határolt területen belül Lerwick Nyáron: északról Brim Nesstől Inner Score északkeleti csücskéig egy vonallal, és délről Ness of Sound déli végétől Kirkabisternessig egy vonallal határolt területen belül Kirkwall Kirkwall és Rousay között, a Point of Graand (Egilsay) és Galt Ness (Shapinsay) vagy Head of Work (szárazföld) közötti vonaltól nem keletre Helliar Holm jelzőfényein keresztül Shapinsay partjáig; az Eynhallow-sziget délkeleti csücskétől nem északnyugatra, nem a tenger felé és egy vonal felé Rousay partján az északi szélesség 59° 10,5′ és a nyugati hosszúság 002° 57,1′, valamint Egilsay partján az északi szélesség 59° 10,0′ és a nyugati hosszúság 002° 56,4′-nél Stromness Scapáig, de nem Scapa Flow-n kívül Scapa Flow A Point of Clettstől Hoy szigetén át a Fara szigetén levő Thomson's Hill háromszögelési pontig, majd innen a Flotta szigetén levő Gibraltar kikötőgátig húzott vonallal határolt területen belül; a St Vincent kikötőgáttól Flotta szigetén át Calf of Flotta legnyugatibb pontjáig; Calf of Flotta legkeletibb pontjától a South Ronaldsay-szigeten levő Needle Pointig, valamint Ness on Mainland Nesstől a Graemsay-szigeten levő Point of Oxan világítótoronyig és innen a Hoy-szigeten levő Bu-fokig; és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Balnakiel-öböl Eilean Dubh és A'Chleit között Cromarty Firth Észak-Sutortól Nairn Breakwaterig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Inverness Észak-Sutortól Nairn Breakwaterig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Tay folyó – Dundee A Broughty kastélytól Tayportig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Firth of Forth és a Forth folyó Kirkcaldytől a Portobello folyóig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Solway Firth A legdélebbi foktól Sillothig egy vonalon belül Loch Ryan Finnart's-foktól Milleur-fokig egy vonalon belül, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Clyde folyó Külső határ: egy vonal Skipnesstől Garroch Headtől egy mérföldre délre egy pontig, majd innen Farland Headig Belső határ télen: egy vonal a Cloch világítótoronytól Dunoon kikötőig Belső határ nyáron: egy vonal Bogany-foktól, Bute-sziget, a Skelmorlie kastélyig és egy vonal Ardlamont-foktól az Ettrick-öböl legdélibb széléig a Kyles of Bute öbölön belül Megjegyzés: A fenti belső nyári határ június 5. és szeptember 5. között (mindkét napot beleértve) kiterjesztésre kerül egy vonallal, a Skelmorlie kastélynál levő Ayrshire parttól két mérföldre egy pont és a Tomond End, Cumbrae között, valamint egy vonallal Portachur-fok, Cumbrae és Inner Brigurd-fok, Ayrshire között Oban Északról Dunollie-fok fényétől Ard na Chruidhig egy vonallal, és délről Rudha Seanachtől Ard na Cuile-ig egy vonallal határolt területen belül Kyle of Lochalsh A Loch Alshen keresztül a Loch Duich csúcsáig Loch Gairloch Télen: nincs Nyáron: A Rubha na Moine-tól Eilan Horrisdale-ig, majd Rubha nan Eanntag-ig vezető vonaltól délre ÉSZAK-ÍRORSZÁG Belfast Lough Télen: nincs Nyáron: Carrickfergustól Bangorig egy vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Loch Neagh A parttól 2 mérföldnél nagyobb távolságra ANGLIA KELETI PARTJA Humber folyó Télen: New Hollandtól Paullig egy vonalon belül Nyáron: A Cleethorpes mólótól Patrington Church-ig egy vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé WALES ÉS ANGLIA NYUGATI PARTJA Severn folyó Télen: Blacknore-foktól Caldicot Pillig, Porstkewett, egy vonalon belül Nyáron: Barry dokk kikötőgáttól Steepholmig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Wye folyó Télen: Blackmore-foktól Caldicot Pillig, Porstkewett, egy vonalon belül Nyáron: Barry dokk kikötőgáttól Steepholmig, majd innen Brean Downig egy vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Newport Télen: nincs Nyáron: Barry dokk kikötőgáttól Steepholmig, majd innen Brean Downig egy vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Cardiff Télen: nincs Nyáron: Barry dokk kikötőgáttól Steepholm-ig, majd innen Brean Down-ig egy vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Barry Télen: nincs Nyáron: Barry dokk kikötőgáttól Steepholmig, majd innen Brean Downig egy vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Swansea A kikötőgátak tenger felőli végét összekötő vonalon belül Menai-szoros A Menai-szoroson belül a Llanddwyn-szigeti jelzőfényt Dinas Dinlleu-vel összekötő vonaltól és a Puffin-sziget déli végét Trwyn Du-fokkal és a llanfairfechani vasútállomással összekötő vonalaktól, és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Dee folyó Télen: a Hilbre-foktól az Air-fokig egy vonalon belül Nyáron: a Formby-foktól az Air-fokig egy vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Mersey folyó Télen: nincs Nyáron: a Formby-fok és az Air-fok közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Preston és Southport a Southport és Blackpool közötti vonalon belül a partokon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Fleetwood Télen: nincs Nyáron: a Rossal-fok és Humphrey Head közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Lune folyó Télen: nincs Nyáron: a Rossal-fok és Humphrey Head közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Heysham Télen: nincs Nyáron: a Rossal-fok és Humphrey Head közötti vonalon belül Morecambe Télen: nincs Nyáron: a Rossal-fok és Humphrey Head közötti vonalon belültől Workington a legdélebbi fok és Silloth közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé ANGLIA DÉLI RÉSZE Colne–Colchester folyó Télen: a Colne-fok és Whitstable közötti vonalon belül Nyáron: a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül Blackwater folyó Télen: a Colne-fok és Whitstable közötti vonalon belül Nyáron: a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Crouch folyó és Roach folyó Télen: a Colne-fok és Whitstable közötti vonalon belül Nyáron: a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Temze és mellékfolyói Télen: a Colne-fok és Whitstable közötti vonalon belül Nyáron: a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Medway folyó és Swale folyó Télen: a Colne-fok és Whitstable közötti vonalon belül Nyáron: a Clacton kikötőgát és Reculvers közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Chichester A Wight-szigeten belül keletre a west-witteringi templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst-fok között húzódó vonallal határolt területen belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Langstone kikötő A Wight-szigeten belül keletre a west-witteringi templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst-fok között húzódó vonallal határolt területen belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Portsmouth A Wight-szigeten belül keletre a west-witteringi templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst-fok között húzódó vonallal határolt területen belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Bembridge, Wight-sziget A Wight-szigeten belül keletre a west-witteringi templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst-fok között húzódó vonallal határolt területen belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Cowes, Wight-sziget A Wight-szigeten belül keletre a west-witteringi templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst-fok között húzódó vonallal határolt területen belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Southampton A Wight-szigeten belül keletre a west-witteringi templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst-fok között húzódó vonallal határolt területen belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Beaulieu folyó A Wight-szigeten belül keletre a west-witteringi templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst-fok között húzódó vonallal határolt területen belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Keyhaven tó A Wight-szigeten belül keletre a west-witteringi templomtorony és a bembridge-i Trinity templom között húzódó vonal, nyugatra pedig a Needles és Hurst-fok között húzódó vonallal határolt területen belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Weymouth A Portland kikötőn belül és a Wey folyó és a Portland kikötő között Plymouth a Cawsand és Breakwater és Staddon közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Falmouth Télen: a St. Anthony Head és Rosemullion közötti vonalon belül Nyáron: a St.Anthony Head és Nare-fok közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Camel folyó A Stepper-fok és Trebetherick-fok közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Bridgewater A zátonyon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé Avon folyó (Avon) Télen: a Blacknore-fok és Caldicot Pill, Porstkewett közötti vonalon belül Nyáron: a Barry kikötőgát és Steepholm, majd innen Brean Down közötti vonalon belül és a 2. zónájú vizektől a tenger felé

2. zóna

Cseh Köztársaság

Lipno tavi gát

Németországi Szövetségi Köztársaság







Ems Az Emsen keresztül a Papenburg kikötő bejáratához közel a diemeni szivattyútelep és a Halténél levő töltés eleje között húzódó vonaltól egészen a régi Greetsiel világítótornyot és az eemshaveni kikötő bejáratát összekötő vonalig Jade A Schillig jelzőfényt a lanwardeni templomtoronnyal összekötő vonalon belül Weser A brémai vasúti híd északnyugati szélétől egészen a langwardeni és a cappeli templomtornyot összekötő vonalig, beleértve a Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm és Schweiburg oldalágakat Elba A hamburgi kikötő alsó határától egészen a döse-i irányfényt és a Friedrichskoog töltés (Dieksand) nyugati szélét összekötő vonalig, beleértve a Nebenelbe és az Este, a Lühe, a Schwinge, az Oste, a Pinnau, a Krückau és a Stör mellékfolyóit (minden esetben a torkolattól a duzzasztógátig) Meldorfer Bucht A Friedrichskoog töltés (Dieksand) nyugati szélét és a büsumi kikötő nyugati végét összekötő vonalon belül Eider A Gieselau-csatornától az Eider duzzasztógátig Flensburger Förde A Kegnäs világítótornyot és Birknackot összekötő vonalon belül Schlei A schleimündei kikötő végei közötti vonalon belül Eckernförder Bucht A Boknis-Ecket és a szárazföld Dänisch Nienhofnál levő északkeleti pontját összekötő vonalon belül Kieler Förde A Bülk világítótornyot a Laboe tengerészeti emlékművel összekötő vonalon belül Nord-Ostsee-Kanal (Kiel csatorna) A brunsbütteli kikötőgát végpontjait összekötő vonaltól a Kiel-Holtenaunál levő bejárati fényeket, a Schirnauer See-t, a Bergstedter See-t, az Andorfer See-t, az Obereidersee-t az Enge-vel, a Flemhuder See-vel és az Achterwehrer csatornával összekötő vonalig Trave A lübecki nyitható vasúti híd északnyugati szélétől és a Holstenbrücke (Stadttrave) északi szélétől egészen a travemündei kikötőgát belső déli és külső északi végpontját összekötő vonalig, beleértve a Pötenitzer Wieket, a Dassower See-t és az Altarment a Teerhof-szigetnél Leda A Leernél levő tengeri zsilip külső kikötője bejáratától a torkolatig Hunte Az Oldenburg kikötőtől és Oldenburgban az Amalienbrückétől lefelé 140 m-től a torkolatig Lesum A Bremen-Burg vasúti hídtól a torkolatig Este A buxtehudei gátkaputól az Este duzzasztógátjáig Lühe A horneburgi Au-Mühle gátkaputól a Lühe duzzasztógátjáig Schwinge A stadtei Salztor gátkaputól a Schwinge duzzasztógátjáig Oste A bremervördei malom gátjának északkeleti szélétől az Oste duzzasztógátjáig Pinnau A pinnebergi vasúti híd délnyugati szélétől a Pinnau duzzasztógátjáig Krückau Az elmshorni Wedenkamptól és ide vezető híd délnyugati szélétől a Krückau duzzasztógátjáig Stör A Rensing árapályszintmérőtől a Stör duzzasztógátjáig Freiburger Hafenpriel A Freiburg an der Elbe zsilip keleti szélétől egészen a torkolatig Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff és Wismar kikötői terület A tenger felé egészen a Hoher Wieschendorf Huk és a Timmendorf jelzőfény közötti vonalig és a Poel-szigeti Gollwitz jelzőfényt a Wustow-félsziget déli pontját összekötő vonalig Warnow, valamint a Breitling és mellékágai Lefelé a Mühlendammon a rostocki Geinitzbrücke északi szélétől a tenger felé egészen a warnemündei nyugati és keleti kikötőgát északi pontjait összekötő vonalig A szárazföld és a Darß és Zingst félsziget által körbezárt vizek, valamint a Hiddensee- és Rügen-sziget (beleértve a Stralsund kikötői területet) A tenger felé kiterjedve az alábbiak között — a Zingst-félsziget és Bock szigete: egészen az északi szélesség 54° 26′ 42″-ig — Bock és Hiddensee szigete: egészen a Bock-sziget északi pontját a Hiddensee-sziget déli pontjával összekötő vonalig — Hiddensee szigete és Rügen szigete (Bug): egészen a Neubessin délkeleti pontját és Buger Hakent összekötő vonalig Greifswalder Bodden és Greifswald kikötői terület, beleértve a Rycket A tenger felé egészen a Thiessower Haken (Südperd) keleti pontjától a Ruden-sziget keleti pontjáig húzódó vonalig, és innen az Usedom-sziget északi pontjáig (északi szélesség 54° 10′ 37″, keleti hosszúság 13° 47′ 51″) A szárazföld és a Usedom-sziget által közrezárt vizek (a Peenestrom, beleértve a Wolgast kikötői területet és az Achterwassert és a Stettiner Haffot) Kelet felé egészen a Lengyel Köztársaság határáig a Stettiner Haffban

Megjegyzés: Azon hajók esetében, amelyek honi kikötője másik tagállamban van, az 1960. április 8-i Ems–Dollart-szerződés 32. cikkét kell figyelembe venni (BGBl. 1963 II, 602. o.).

Francia Köztársaság







Dordogne A Libourne-ban levő kőhídtól a torkolatig Garonne és Gironde A Bordeaux-ban levő kőhídtól a torkolatig Loire A Haudaudine-hídtól a Madeleine-mellékágon át a torkolatig és a Pirmil-hídtól a Pirmil-mellékágon át Rhône Az Arles-ban levő Trinquetaille-hídtól és azon túl Marseille irányában Szajna A Rouenban levő Jeanne-d'Arc-hídtól a torkolatig

Magyar Köztársaság

Balaton

Holland Királyság

Dollard

Eems

Waddenzee: beleértve az összekötőket az Északi-tengerrel

Ijsselmeer: beleértve a Markermeert és az Ijmeert, de a Gouwzee nem

Nieuwe Waterweg és a Scheur

Calandkanaal nyugatra a Benelux kikötőtől

Hollands Diep

Breeddiep, Beerkanaal és kapcsolódó kikötői

Haringvliet és Vuile Gat: beleértve egyrészről a Goeree-Overflakkee, másrészről aVoorne-Putten és Hoeksche Waard közötti vízi utakat

Hellegat

Volkerak

Krammer

Grevelingenmeer és Brouwerschavensche Gat: beleértve a Schouwen-Duiveland és Goeree-Overflakkee közötti vízi utakat

Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Eastern Scheldt és Roompot: beleértve egyrészről a Walcheren, Noord-Beveland és Zuid-Beveland, másrészről pedig a Schouwen-Duiveland és Tholen közötti vízi utakat, nem tartozik ide a Scheldt-Rajna csatorna

Scheldt és Nyugat-Scheldt, valamint tengeri torkolata: beleértve egyrészről a Zeeland Flanders, másrészről pedig a Walcheren és Zuid-Beveland közötti vízi utakat, de nem tartozik ide a Scheldt-Rajna csatorna

Lengyel Köztársaság

Szczecini lagúna

Kamień-lagúna

Wisła-lagúna

Puck-öböl

Włocławski víztározó

Śniardwy tó

Niegocin tó

Mamry tó

Egyesült Királyság







SKÓCIA Scapa Flow A Flotta szigetén levő Wharth-tól a dél-Wallson levő Martello toronyig húzott és a Hoy szigetén levő Point Clettstől a Fara szigetén levő Thomson's háromszögelési pontig, majd innen a Flotta-szigeti Gibraltar kikötőgátig húzott vonallal határolt területen belül Kyle of Durness Eilean Dubhtól délre Cromarty Firth Az észak-Sutor és dél-Sutor közötti vonalon belül Inverness A Fort George és Chanonry-fok közötti vonalon belül Findhorn-öböl A földnyelven belül Aberdeen A déli kikötőgát és az Abercromby kikötőgát közötti vonalon belül Montrose-medence Nyugatra attól a vonaltól, amely a Scurdie Ness világítótoronynál levő kikötői bejáraton át észak–dél irányban fut Tay folyó–Dundee A dundee-i árapálymedence (halasdokk) és Craig Head, Kelet-Newport közötti vonalon belül Firth of Forth és a Forth folyó A Firth of Forthon belül, de nem keletre a Forth vasúti hídtól Dumfries Az Airds-fok és Scar-fok közötti vonalon belül Loch Ryan A Cairn-fok és Kircolm-fok közötti vonalon belül Ayr kikötő A homokpadon belül Clyde Az 1. zónájú vizek felett Kyles of Bute Colintraive és Rhubodach között Campbeltown kikötő A Macringan's-fok és Ottercharach-fok közötti vonalon belül Loch Etive A Loch Etive-n belül a Lora vízesés felett Loch Leven A Ballachulishnál levő híd felett Loch Linnhe A Corran-fok jelzőfénytől északra Loch Eil Az egész tó Kaledóniai-csatorna Lochs Lochy, Oich és Ness Kyle of Lochalsh Kyle Akinon belül, nem nyugatra az Eilean Ban jelzőfénytől vagy keletre Eileanan Dubhától Loch Carron Stromemore és a Strome komp között Loch Broom, Ullapool Az Ullapool-fok jelzőfény és Aultnaharrie közötti vonalon belül Kylesku A Loch Cairnbawnon keresztül Garbh legkeletibb pontja közötti területen Eilean és Eilean na Rainich legnyugatibb pontja Stornoway kikötő Az Arnish-fok és Sandwick-öböl világítótorony közötti vonalon belül, északnyugati oldal The Sound of Scalpay Berry Cove-tól (Scalpay) nem keletre és Croc a Lointól (Harris) nem nyugatra Északi kikötő, Scalpay és Tarbert kikötő A Harris-sziget partjától egy mérföldön belül Loch Awe Az egész tó Loch Katrine Az egész tó Loch Lomond Az egész tó Loch Tay Az egész tó Loch Loyal Az egész tó Loch Hope Az egész tó Loch Shin Az egész tó Loch Assynt Az egész tó Loch Glascarnoch Az egész tó Loch Fannich Az egész tó Loch Maree Az egész tó Loch Gairloch Az egész tó Loch Monar Az egész tó Loch Mullardach Az egész tó Loch Cluanie Az egész tó Loch Loyne Az egész tó Loch Garry Az egész tó Loch Quoich Az egész tó Loch Arkaig Az egész tó Loch Morar Az egész tó Loch Shiel Az egész tó Loch Earn Az egész tó Loch Rannoch Az egész tó Loch Tummel Az egész tó Loch Ericht Az egész tó Loch Fionn Az egész tó Loch Glass Az egész tó Loch Rimsdale/nan Clar Az egész tó ÉSZAK-ÍRORSZÁG Strangford Lough A Cloghy-fok és Dogtail-fok közötti vonalon belül Belfast Lough A Holywood és Macedon-fok közötti vonalon belül Larne A Larne kikötőgát és a Magee-szigeten levő kompkikötő közötti vonalon belül Bann folyó A Seaward végétől a Toome híd kikötőgátig Lough Erne Felső- és Alsó-Lough Erne Lough Neagh A parttól 2 mérföldön belül ANGLIA KELETI PARTJA Berwick A kikötőgátakon belül Warkworth A kikötőgátakon belül Blyth A kikötőgát külső végpontjain belül Tyne folyó Dunston Staithes a Tyne kikötőgát végéig Wear folyó Fatfield a Sunderland kikötőgát végéig Seaham A kikötőgátakon belül Hartlepool A Middleton kikötőgát és Old Pier Head közötti vonalon belül A kikötőgát északi végét a déli végével összekötő vonalon belül Tees folyó A Government hullámtörőgáttól nyugatra a Tees duzzasztógátjáig nyúló vonalon belül Whitby A Whitby kikötőgát végpontjain belül Humber folyó Az észak-Ferriby és dél-Ferriby közötti vonalon belül Grimsby dokk Az árapálymedence nyugati kikötőgátja és az észak-quayi halasdokk keleti kikötőgátja közötti vonalon belül Boston A New Cuton belül Dutch folyó Az egész csatorna Hull folyó Beverley Beck a Humber folyóig Kielder Water Az egész tó Ouse folyó A Naburn zsilip alatt Trent folyó A Cromwell zsilip alatt Wharfe folyó Az Ouse folyóval való összefolyástól Tadcaster Bridge-ig Scarborough A Scarborough kikötőgát végpontjain belül WALES ÉS ANGLIA NYUGATI PARTJA Severn folyó A Sharpness-foktól (északi szélesség 51° 43,4′) nyugatra Llanthonyig és Maisemore Weirsig futó vonaltól északra, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé Wye folyó Chepstow-nál, az északi szélesség 51° 38,0′-től északra Monmouth-ig Newport A Fifoot-fokon áthaladó távvezetékektől északra Cardiff A déli hullámtörőgát és Penarth Head közötti vonalon belül A közrezárt vizek a Cardiff-öböl duzzasztógátjától nyugatra Barry A kikötőgátak tenger felőli végpontjai közötti vonalon belül Talbot kikötő Az Afran folyó kikötőgátjainak tenger felőli végpontjait összekötő vonalon belül, a közrezárt dokkokon kívül Neath A Baglan-öböl tartályhajó hullámtörőgát tenger felőli végpontjától északra futó vonalon belül (északi szélesség 51° 37,2′, nyugati hosszúság 3° 50,5′) Llanelli és Burry kikötő A Burry kikötő nyugati kikötőgátját a Whiteford-fokkal összekötő vonallal határolt területen belül Milford Haven A Dél-Hook-fok és a Thorn-fok közötti vonalon belül Fishguard Az északi és keleti kikötőgátak tenger felőli végpontjait összekötő vonalon belül Cardigan A Pen-Yr-Ergydnél levő tengerszoroson belül Aberystwyth A kikötőgátak tenger felőli végpontjain belül Aberdyfi Az Aberdyfi vasútállomás és a Twyni Bach jelzőfény közötti vonalon belül Barmouth A Barmouth vasútállomás és Penrhyn-fok közötti vonalon belül Portmadoc A Harlech-fok és Graig Ddu közötti vonalon belül Holyhead A fő kikötőgáttal határolt területen belül, és a Brynglas-fok kikötőgát végétől a Towyn-öbölig húzott vonalon belül Menai-szoros A Menai-szoroson belül, az Aber Menai-fokot a Belan-fokkal összekötő vonal és a Beaumaris kikötőgátat a Pen-y-Coed-fokkal összekötő vonal között Conway A Mussel Hill és a Tremlyd-fok közötti vonalon belül Llandudno A kikötőgáton belül Rhyl A kikötőgáton belül Dee folyó Connah's Quay felett a Barrelwell Hill vízkiemelő pontig Mersey folyó A Rock világítótorony és a Seaforth-dokk északnyugati része közötti vonalon belül, de a többi dokk kizárásával Preston és Southport A Lytham és Southport közötti vonalon belül és a Preston dokkokon belül Fleetwood Az alsó fénysor és Knott közötti vonalon belül Lune folyó A Sunderland-fok és Chapel Hill közötti vonalon belül, a Glasson dokkig, és még a dokk is Barrow A Haws-fokot, a Walney-szigetet a Roa-sziget sólyával összekötő vonalon belül Whitehaven A kikötőgáton belül Workington A kikötőgáton belül Maryport A kikötőgáton belül Carlisle A Point Carlisle és Torduff közötti vonalon belül Coniston Water Az egész tó Derwentwater Az egész tó Ullswater Az egész tó Windermere Az egész tó ANGLIA DÉLI RÉSZE Blakeney és Morston kikötő és megközelítő útvonalai A Blakeney-foktól délre a Stiffkey folyó bejáratáig húzódó vonaltól keletre Orwell folyó és Stour folyó Az Orwell folyó a Blackmanshead kikötőgát és Landguard-fok közötti vonalon belül, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé Blackwater folyó Valamennyi vízi út a Mersea-sziget legdélnyugatibb végétől a Sales-fokig húzódó vonalon belül Crouch folyó és Roach folyó A Crouch folyó a Holliwell-fok és a Foulness-fok közötti vonalon belül, beleértve a Roach folyót is Temze és mellékfolyói A Temze a Denton Wharf kikötőgát legkeletibb pontján keresztül észak–dél irányban húzott vonal felett, Gravesend a Teddington zsilipig Medway folyó és a Swale A Medway folyó a Garrison-foktól a Grain toronyig, az Allington zsilipig húzott vonaltól; és a Swale Whitstable-től a Medwayig Stour folyó (Kent) A Stour folyó a Flagstaff Reachnél levő kiszállóhely torkolata felett Doveri kikötő A kikötő keleti és nyugati bejárata között húzódó vonalon belül Rother folyó A Rother folyó a camberi árapály-jelző állomás felett a Scots Float zsilipig és a Brede folyón levő bejárati zsilipig Adur folyó és Southwick-csatorna A Shoreham kikötő bejáratán keresztül a Soutwick-csatorna zsilipig, és Tarmac Wharf nyugati végéig húzott vonalon belül Arun folyó Az Arun folyó a Littlehampton kikötőgát felett Littlehampton Marináig Ouse folyó (Sussex) Newhaven Az Ouse folyó a Newhaven kikötő bejáratának kikötőgátjain keresztül az északi rakpart északi végéig húzott vonaltól Brighton Brighton Marina külső kikötő a nyugati rakpart déli végétől a déli rakpart északi végéig húzott vonalon belül Chichester Az Eastoke-pont és a nyugat-witteringi templomtorony közötti vonalon belül, és a 3. zónájú vizektől a tenger felé Langstone kikötő Az Eastney-fok és a Gunner-fok közötti vonalon belül Portsmouth A kikötő port blockhouse-i bejáratán keresztül a kerek toronyig húzott vonalon belül Bembridge, Wight-sziget A Brading kikötőn belül Cowes, Wight-sziget A Medina folyó a keleti parti kikötőgát jelzőfényétől a nyugati parti House jelzőfényig húzott vonalon belül Southampton A Calshot vár és a Hook jelzőfény közötti vonalon belül Beaulieu folyó A Beaulieu folyón belül nem keletre az Inchmery House-on keresztül húzott észak–déli vonaltól Keyhaven tó A Hurst-fok alsó jelzőfényeitől a keyhaveni mocsarakig északra húzott vonalon belül Christchurch A Run Poole A Chain komp útvonala, a Sandbanks és Dél-Haven-fok közötti vonalon belül Exeter A Warren-fok és a Checkstone szirttel szemben levő parti mentőcsónak-állomás közötti kelet–nyugati irányban húzódó vonalon belül Teignmouth A kikötőn belül Dart folyó A Kettle-fok és a Battery-fok közötti vonalon belül Salcombe folyó A Splat-fok és a Limebury-fok közötti vonalon belül Plymouth A Mount Batten kikötőgáttól a Drake-szigeten keresztül a Raveness-fokig húzott vonalon belül. A Yealm folyó a Warren-fok és a Misery-fok közötti vonalon belül Fowey A kikötőn belül Falmouth A St. Anthony Head és a Pendennis-fok közötti vonalon belül Camel folyó A Gun-fok és Brea Hill közötti vonalon belül Taw és Torridge folyó A Crow-fokon levő világítótoronytól a Skern-foknál levő partig húzódó 200° vonalon belül Bridgewater A Stert-foktól keletre futó vonaltól délre (északi szélesség 51° 13,0′) Avon folyó (Avon) A Wharf-fok Avonmouth kikötőgátja és a Netham gát közötti vonalon belül

II. FEJEZET

3. zóna

Belga Királyság

Maritime Scheldt (az antwerpeni nyílt horgonyzóhelytől lefele)

▼M2

Bolgár Köztársaság

Duna: 845,650 fkm – 374,100 fkm

▼B

Cseh Köztársaság

Labe: az Ústí nad Labem-Střekov zsiliptől a Lovosice zsilipig

Duzzasztógáttavak: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice

Máchovo tó

Velké Žernoseky vízterület

Mesterséges tavak: Oleksovice, Svět, Velké Dářko

Kavicsbányatavak: Dolní Benešov, Ostrožná Nová Ves a Tovačov

Németországi Szövetségi Köztársaság







Duna Kelheimtől (km 2 414,72) a német–osztrák határig Rajna A német–svájci határtól a német–holland határig Elba Az Elba-Seiten csatorna torkolatától a hamburgi kikötő alsó határáig Müritz

Francia Köztársaság

Rajna

Magyar Köztársaság

Duna: 1 812 fkm – 1 433 fkm

Mosoni-Duna: 14 fkm – 0 fkm

Szentendrei-Duna: 32 fkm – 0 fkm

Ráckevei-Duna: 58 fkm – 0 fkm

Tisza: 685 fkm – 160 fkm

Dráva: 198 fkm – 70 fkm

Bodrog: 51 fkm – 0 fkm

Kettős-Körös: 23 fkm – 0 fkm

Hármas-Körös: 91 fkm – 0 fkm

Sió-csatorna: 23 fkm – 0 fkm

Velencei-tó

Fertő tó

Holland Királyság

Rajna

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuiden kikötő, Rotterdam kikötői terület, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch Canal, Boven Rijn, Pannersdensch-csatorna, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rajna-csatorna, Veerse Meer, Schelde-Rajna-csatorna egészen a Volkeraknál levő torkolatig, Amer, Bergsche Maas, a Meuse Venlo alatt, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (a Benelux kikötőtől keletre), Hartelkanaal

Osztrák Köztársaság

Duna: a német határtól a szlovák határig

Inn: a torkolattól a Passau-Ingling erőműig

Traun: a torkolattól az 1,80 km-ig

Enns: a torkolattól a 2,70 km-ig

March: a 6,00 km-ig

Lengyel Köztársaság

— A Biebrza folyó az Augustowski-csatorna torkolatától a Narwia folyó torkolatáig

— A Brda folyó a bydgoszczi Bydgoski-csatorna összefolyásától a Wisła folyó torkolatig

— A Bug folyó a Muchawiec folyó torkolatától a Narwia folyó torkolatáig

— A Dąbie tó a belső tengervizekkel való határig

— Az Augustowski-csatorna a Biebrza folyóval való összefolysától az államhatárig, a csatorna mentén elhelyezkedő tavakkal együtt

— A Bartnicki-csatorna a Ruda Woda tótól a Bartężek tóig, a Bartężek tóval együtt

— A Bydgoski-csatorna

— Az Elbląski-csatorna a Druzno tótól a Jeziorak tóig és a Szeląg Wielki tó, ezekkel a tavakkal és a csatorna mentén levő tavakkal együtt, valamint egy mellékút Zalewo irányába a Jeziorak tótól az Ewingi tóig, mindkét tavat beleértve

— A Gliwicki-csatorna a Kędzierzyński-csatornával

— A Jagielloński-csatorna az Elbląg folyóval való összefolyástól a Nogat folyóig

— A Łączański-csatorna

— A Ślesiński-csatorna a csatorna mentén elhelyezkedő tavakkal és a Gopło tóval

— A Żerański-csatorna

— A Martwa Wisła folyó a przegalinai Wisła folyótól a belső tengervizekkel való határig

— A Narew folyó a Biebrza folyó torkolatától a Wisła folyó torkolatáig, a Zegrzyński tóval együtt

— A Nogat folyó a Wisła folyótól a Wisła-lagúnabeli torkolatig

— A (felső) Noteć folyó a Gopło tótól a Górnonotecki-csatornával, a Górnonotecki-csatornával és az (alsó) Noteć folyóval való összefolyásig, a Bydgoski-csatornától a Warta folyó torkolatig

— A Nysa Łużycka folyó Gubintól az Odera folyó torkolatáig

— Az Odera folyó Racibórz városától a keleti-Odera folyóval való összefolyásig, amely a Regalica folyóba fordul a klucz-ustowói áttöréstől, azzal a folyóval és mellékágaival együtt a Dąbie tóig, valamint az Odera folyó egy mellékútja az Opatowice zsiliptől Wrocław városában

— A nyugati Odera folyó egy widuchowai duzzasztógáttól (az Odera folyó 704,1 km-je) a belső tengervizekkel való határig, mellékágakkal együtt, valamint a klucz-ustowói áttörés, ami a keleti Odera folyót köti össze a nyugati Odera folyóval

— A Parnica folyó és a Parnicki áttörés a nyugati Odera folyótól a belső tengervizekkel való határig

— A Pisa folyó a Roś tótól a Narew folyó torkolatáig

— A Szkarpawa folyó a Wisła folyótól a Wisła-lagúnabeli torkolatig

— A Warta folyó a Ślesiński-lagúnától az Odera folyó torkolatáig

— A Wielkie Jeziora Mazurskie rendszere, amely körbeöleli a piszi Roś tótól (azt is beleértve) a węgorzewói Węgorzewski-csatornáig (azt is beleértve) vezető fő útvonalat alkotó folyókkal és csatornákkal összekötött tavakat, a következő tavakkal együtt: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty és Święcajty, a Giżycki-csatornával és a Niegociński-csatornával, valamint a Piękna Góra-csatornával együtt, továbbá a ryni Ryńskie tó egy mellékútja (beleértendő) Nidzkie tóig (3 km-ig, amely egy határt alkot a „Nidzkie rezervátummal”), a következő tavakkal együtt: Bełdany, Guzianka Mała és Guzianka Wielka

— A Wisła folyó a Przemsza folyó torkolatától a Łączański-csatornával való összefolyásig, valamint e csatorna skawinai torkolatától a Wisła folyó Gdański-öbölbeli torkolatáig, nem tartozik bele a Włocławski víztározó

▼M2

Románia

Duna: a szerb–román határtól (1 075 km) a Sulinai-ágon át a Fekete-tengerig

Duna–Fekete-tenger-csatorna (64,410 km hosszú): a Duna 299,300 km-énél Cernavodă-nál található csatornatorkolattól (a csatorna 64,410 km-e) a Constanta Dél-Agigea-i kikötőig (a csatorna „0” km-e)

Poarta Albă–Midia Năvodari csatorna (34,600 km hosszú): a Duna–Fekete-tenger-csatorna 29,410 km-énél Poarta Albă-nál található csatornatorkolattól (a csatorna 27,500 km-e) a midiai kikötőig (a csatorna „0” km-e)

▼B

Szlovák Köztársaság

Duna: Devíntől (1 880,26 fkm) a szlovák–magyar határig

Egyesült Királyság







SKÓCIA Leith (Edinburgh) A kikötőgátakon belül Glasgow Strathclyde Loch Crinan-csatorna Crinan Ardrishaigig Kaledóniai-csatorna A csatorna szakaszai ÉSZAK-ÍRORSZÁG Lagan folyó A Lagan Weir duzzasztógát Stranmillisig ANGLIA KELETI PARTJA Wear folyó (nem árapályos) Régi vasúti híd, Durham a Prebends hídig, Durham Tees folyó A Tees duzzasztógáttól felfele a folyón Grimsby dokk A zsilipeken belül Immingham dokk A zsilipeken belül Hull dokkok A zsilipeken belül Boston dokk A zsilipkapukon belül Aire és Calder Navigation A Goole dokkok Leedsig, összefolyás a leedsi és liverpooli csatornával; a Bank Dole összefolyása a Selbyvel (az Ouse folyó zsilipje); a Castleford összefolyása a Wakefielddel (Falling zsilip) Ancholme folyó A Ferriby zsilip Briggig Calder és Hebble-csatorna Wakefield (Falling zsilip) a Broadcut felső zsilipig Foss folyó Az Ouse folyóval való (kék híd) összefolyástól a Monk hídig Fossdyke-csatorna A Trent folyóval való összefolyás a Brayford tóba Goole dokk A zsilipkapukon belül Hornsea Mere Az egész csatorna Hull folyó A Struncheon Hill zsiliptől a Beverley patakig Market Weighton-csatorna A Humber folyó zsilipjétől a Sod Houses zsilipig New Junction-csatorna Az egész csatorna Ouse folyó A Naburn zsiliptől Nun Monktonig Sheffield és a Dél-Yorkshire-csatorna A Keadby zsilip a Tinsley zsilipig Trent folyó A Cromwell zsilip Shardlow-ig Witham folyó A Boston zsilip a Brayford tóig (Lincoln) WALES ÉS ANGLIA NYUGATI RÉSZE Severn folyó A Llanthony és Maisemore duzzasztógát felett Wye folyó Monmouth felett Cardiff Roath Park tó Port Talbot A körbezárt dokkokon belül Swansea A körbezárt dokkokon belül Dee folyó A Barrelwell Hill vízkiemelő pont felett Mersey folyó A dokkok (a Seaforth dokk nem tartozik bele) Lune folyó A Glasson dokk felett Avon folyó (Midland) A Tewkesbury zsilip Eveshamig Gloucester A Gloucester városi dokkok Gloucester/Sharpness-csatorna Hollingworth tó Az egész tó Manchester hajócsatorna Az egész csatorna és a Salford dokkok beleértve az Irwell folyót is Pickmere tó Az egész tó Tawe folyó A tengeri duzzasztógát/jachtkikötő és a Morfa atlétikai stadion között Rudyard tó Az egész tó Weaver folyó Northwich alatt ANGLIA DÉLI RÉSZE Nene folyó Wisbech Cut és a Nene folyó Dog-ig-páros zsilipben Great Ouse folyó Kings Lynn Cut és a Great Ouse folyó a nyugat-Lynn Road híd alatt Yarmouth A Yare folyó torkolata az északi és déli bejárati kikötőgátak végpontjain keresztül húzott vonaltól beleértve Breydon Watert Lowestoft A Lowestoft kikötő a Mutford zsilip alatt a külső kikötő bejárati kikötőgátjain keresztül húzott vonalig Alde és Ore folyó Az Ore folyó Westrow-foki bejárata felett Deben folyó A Deben folyó Felixstowe komphoz való bejárata felett Orwell folyó és Stour folyó A Fagbury-foktól a Shotley-fokig húzott vonaltól az Orwell folyón az Ipswich dokkig; valamint az Erwarton Nessen keresztül húzott észak–dél irányú vonaltól a Stour folyón Manningtree-ig Chelmer és Blackwater-csatorna A Beeleigh zsiliptől keletre Temze és mellékfolyói A Temze az oxfordi Teddington zsilip felett Adur folyó és Southwick-csatorna Az Adur folyó a Tarmac Wharf nyugati vége felett és a Southwick csatornán belül Arun folyó Az Arun folyó a Littlehampton jachtkikötő felett Ouse folyó (Sussex) Newhaven Az Ouse folyó az északi rakpart északi vége felett Bewl Water Az egész tó Grafham Water Az egész tó Rutland Water Az egész tó Thorpe Park tó Az egész tó Chichester A Cobnor-fokot és a Chalkdock-fokot összekötő vonaltól keletre Christchurch A Christchurch kikötőn belül, a Run nem tartozik bele Exeter-csatorna Az egész csatorna Avon folyó (Avon) Bristol városi dokkok A Netham gát a Pulteney duzzasztógátig

III. FEJEZET

4. zóna

Belga Királyság

Az egész belga hálózat, kivéve a 3. zónában levő vízi utakat

Cseh Köztársaság

Minden, az 1., 2. és 3. zónában fel nem sorolt egyéb vízi út

Németországi Szövetségi Köztársaság

Valamennyi, az 1., 2. és 3. zónán kívüli belvízi út

Francia Köztársaság

Az összes francia belvízi út, az 1., 2. és a 3. zónában levőkön kívül

▼M6

Olasz Köztársaság

Az összes hajózható nemzeti vízi út.

▼B

Litván Köztársaság

Az egész litván hálózat

Luxemburgi Nagyhercegség

Moselle

Magyar Köztársaság

Valamennyi, a 2. és 3. zónában fel nem sorolt egyéb vízi út

Holland Királyság

Valamennyi, az 1., 2. és 3. zónában fel nem sorolt egyéb folyó, csatorna és beltenger

Osztrák Köztársaság

Thaya: Bernhardsthalig

March: a 6,00 km felett

Lengyel Köztársaság

Valamennyi, az 1., 2. és 3. zónában fel nem sorolt egyéb vízi út

▼M2

Románia

A 3. zónára vonatkozó szakaszban fel nem sorolt valamennyi egyéb vízi út

▼B

Szlovák Köztársaság

Valamennyi, a 3. zónában fel nem sorolt egyéb vízi út

Egyesült Királyság







SKÓCIA Ratho és Linlithgow Union csatorna Az egész csatorna Glasgow Forth és Clyde csatorna Monkland-csatorna – Faskine és Drumpellier szakaszok Hogganfield Loch ANGLIA KELETI RÉSZE Ancholme folyó Brigg a Harram Hill zsilipig Calder és Hebble csatorna A Broadcut Top zsilip a Sowerby hídig Chesterfield csatorna Nyugat-Stockwith Worksopig Cromford csatorna Az egész csatorna Derwent folyó Az Ouse folyóval való összefolyástól a Stamford hídig Driffield Navigation A Struncheon Hill zsiliptől Great Driffieldig Erewash csatorna A Trent zsilip a Langley Mill zsilipig Huddersfield csatorna A Calderrel és a Hebble-lel való összefolyás a Coopers hídnál a huddersfieldi Huddersfield Narrow csatornáig Ashton-Under-Lyne és Huddersfield között Leeds és Liverpool csatorna A Leeds folyó zsilipjétől Skipton Wharf-ig Light Water Valley tó Az egész tó A Mere, Scarborough Az egész tó Ouse folyó A Nun Monkton tó felett Pocklington csatorna A Derwent folyóval való összefolyástól a Melbourne medencéig Sheffield és a dél-yorkshire-i csatorna A Tinsley zsilip Sheffieldig Soar folyó A Trent összefolyása Loughborough-ig Trent és Mersey csatorna Shardlow a Dellow Lane zsilipig Ure folyó és Ripon-csatorna Az Ouse folyóval való összefolyástól a Ripon-csatornáig (Ripon medence) Ashton csatorna Az egész csatorna WALES ÉS ANGLIA NYUGATI RÉSZE Avon folyó (Midland) Evesham felett Birmingham-csatorna Az egész csatorna Birmingham és Fazeley csatorna Az egész csatorna Coventry-csatorna Az egész csatorna Grand Union-csatorna (a Napton összefolyástól Birmingham és Fazeleyig A csatorna egész szakasza Kennet és Avon-csatorna (Bath Newburyig) A csatorna egész szakasza Lancaster-csatorna Az egész csatorna Leeds és Liverpool-csatorna Az egész csatorna Llangollen-csatorna Az egész csatorna Caldon-csatorna Az egész csatorna Peak Forest-csatorna Az egész csatorna Macclesfield-csatorna Az egész csatorna Monmouthshire és Brecon-csatorna Az egész csatorna Montgomery-csatorna Az egész csatorna Rochdale-csatorna Az egész csatorna Swansea-csatorna Az egész csatorna Neath és Tennant-csatorna Az egész csatorna Shropshire Union-csatorna Az egész csatorna Staffordshire és Worcester-csatorna Az egész csatorna Stratford-upon-Avon-csatorna Az egész csatorna Trent folyó Az egész folyó Trent és Mersey-csatorna Az egész csatorna Weaver folyó Northwich felett Worcester és Birmingham-csatorna Az egész csatorna ANGLIA DÉLI RÉSZE Nene folyó Dog felett – kettős zsilipben Great Ouse folyó Kings Lynn a nyugat-lynni közúti híd felett. A Great Ouse folyó és minden kapcsolódó fenlandi vízi út, beleértve a Cam folyót és a közepes szintű utat Norfolki és suffolki tavak Minden hajózható árapály és nem árapály folyó, tó, csatorna és vízi út a norfolki és suffolki tavakon belül, beleértve az Oulton tót, a Waveney folyókat, Yare-t, Bure-t, Ant-et és Thurne-t, kivéve a Yarmouth és Lowestoft esetében meghatározottakat Blyth folyó A Blyth folyó bejárata Blythburgh-ig Alde és Ore folyó Az Alde folyó a Westrow-fok felett Deben folyó A Deben folyó a Felixstowe komp felett Orwell folyó Stour folyó Minden vízi út a Stour folyón Manningtree felett Chelmer és Blackwater-csatorna A Beeleigh zsiliptől nyugatra Temze és mellékfolyói A Stort és a Lee folyó a Bow patak felett. A Grand Union-csatorna a Brentford zsilip felett és a Regents-csatorna a Limehouse medence felett, továbbá valamennyi kapcsolódó csatorna. A Wey folyó a Temze zsilip felett. A Kennet és Avon-csatorna. A Temze Oxford felett. Az Oxford-csatorna Medway folyó és a Swale A Medway folyó az Allington zsilip felett Stour folyó (Kent) A Stour folyó a Flagstaff Reach-nél levő kikötőhely felett Doveri kikötő Az egész kikötő Rother folyó A Rother folyó és a Royal Military-csatorna a Scots Float zsilip felett és a Brede folyó a bejárati zsilip felett Brighton A Brighton belső jachtkikötő a zsilip felett Wickstead Park tó Az egész tó Kennet és Avon-csatorna Az egész csatorna Grand Union-csatorna Az egész csatorna Avon folyó (Avon) A Pulteney duzzasztógát felett Bridgewater-csatorna Az egész csatorna









II. MELLÉKLET

AZ 1., 2., 3. ÉS 4. ZÓNA BELVÍZI ÚTJAIN KÖZLEKEDŐ HAJÓKRA VONATKOZÓ MŰSZAKI MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

TARTALOM I. RÉSZ 1. FEJEZET ÁLTALÁNOS 1.01. cikk – Fogalommeghatározások 1.02. cikk – (Üres) 1.03. cikk – (Üres) 1.04. cikk – (Üres) 1.05. cikk – (Üres) 1.06. cikk – Átmeneti követelmények 1.07. cikk – Közigazgatási utasítások 2. FEJEZET ELJÁRÁS 2.01. cikk – Felügyeleti szervek 2.02. cikk – Szemle kérése 2.03. cikk – A vízi jármű bemutatása szemlére 2.04. cikk – (Üres) 2.05. cikk – Ideiglenes közösségi bizonyítvány 2.06. cikk – A közösségi bizonyítvány érvényessége 2.07. cikk – A közösségi bizonyítványba bejegyzett adatok és a bizonyítvány módosítása 2.08. cikk – (Üres) 2.09. cikk – Időszakos szemle 2.10. cikk – Önkéntes szemle 2.11. cikk – (Üres) 2.12. cikk – (Üres) 2.13. cikk – (Üres) 2.14. cikk – (Üres) 2.15. cikk – Költségek 2.16. cikk – Tájékoztatás 2.17. cikk – A közösségi bizonyítványok nyilvántartása ▼M3 2.18. cikk – Egyedi európai hajóazonosító szám ▼B 2.19. cikk – Egyenértékűség és mentesség II. RÉSZ 3. FEJEZET HAJÓÉPÍTÉSI KÖVETELMÉNYEK 3.01. cikk – Alapvető követelmény 3.02. cikk – Szilárdság és stabilitás 3.03. cikk – Hajótest 3.04. cikk – Motortér és kazánház, tartálytér 4. FEJEZET BIZTONSÁGI TÁVOLSÁG, SZABADOLDAL ÉS MERÜLÉSI VONALAK 4.01. cikk – Biztonsági távolság 4.02. cikk – Szabadoldal 4.03. cikk – Minimális szabadoldal 4.04. cikk – Merülési vonalak 4.05. cikk – Nem mindig zárt hajótesttel rendelkező vízi járművek legnagyobb terhelt merülése, amely mellett még fröccsenésállók és időjárásállók 4.06. cikk – Merülési mércék 5. FEJEZET KORMÁNYOZHATÓSÁG 5.01. cikk – Általános rendelkezések 5.02. cikk – Navigációs vizsgálatok 5.03. cikk – A vizsgálati terület 5.04. cikk – A hajók és kötelékek megrakásának mértéke a navigációs vizsgálat során 5.05. cikk – A fedélzeten levő berendezések használata a navigációs vizsgálatra 5.06. cikk – Előírt (előremeneti) sebesség 5.07. cikk – Megállási képesség 5.08. cikk – Hátrameneti képesség 5.09. cikk – Kitérési képesség 5.10. cikk – Megfordulási képesség 6. FEJEZET KORMÁNYMŰ 6.01. cikk – Általános követelmények 6.02. cikk – Kormányszerkezet energiaátvivő rendszere 6.03. cikk – Hidraulikus kormányszerkezet energiaátvivő rendszere 6.04. cikk – Áramforrás 6.05. cikk – Kézi hajtás 6.06. cikk – Kormánypropeller, vízsugár, cikloidálpropeller és orrtolásrendszerek 6.07. cikk – Jelző- és megfigyelőrendszerek 6.08. cikk – Fordulásisebesség-szabályozók ▼M3 6.09. cikk – Átvétel és időszakos szemlék ▼B 7. FEJEZET KORMÁNYÁLLÁS 7.01. cikk – Általános rendelkezések 7.02. cikk – Akadálymentes kilátás 7.03. cikk – A vezérlő-, jelző- és megfigyelőberendezésekre vonatkozó általános követelmények 7.04. cikk – A főmotorok és a kormánymű vezérlő-, jelző- és megfigyelőberendezéseire vonatkozó külön követelmények 7.05. cikk – Jelzőfények, fényjelzők és hangjelzések 7.06. cikk – Radarberendezések és fordulásisebesség-jelzők 7.07. cikk – Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók rádiótelefon-rendszerei 7.08. cikk – Fedélzeti belső kommunikációs eszközök 7.09. cikk – Riasztórendszer 7.10. cikk – Fűtés és szellőztetés 7.11. cikk – Farhorgony-kezelőszervek 7.12. cikk – Leengedhető kormányállások 7.13. cikk – Egyszemélyes radarhajózásra kialakított kormányállással rendelkező hajók bejegyzése a közösségi bizonyítványba 8. FEJEZET GÉPTÍPUSOK 8.01. cikk – Általános rendelkezések 8.02. cikk – Biztonsági berendezések 8.03. cikk – Propulziós berendezések 8.04. cikk – Motorok kipufogórendszerei 8.05. cikk – Tüzelőanyag-tartályok, -csövek és tartozékaik 8.06. cikk – Kenőolajak, csövek és tartozékaik tárolása 8.07. cikk – Az erőátvivő rendszerekben, vezérlő- és indítórendszerekben, valamint fűtőrendszerekben, csővezetékekben és tartozékaikban használt olaj tárolása 8.08. cikk – Fenékvízszivattyúk és vízelvezető rendszerek 8.09. cikk – Olajos víz vagy fáradtolaj tárolása 8.10. cikk – Hajók által keltett zaj 8a. FEJEZET ►M6 DÍZELMOTOROK GÁZ- ÉS SZILÁRD HALMAZÁLLAPOTÚ SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁSA ◄ ▼M6 8a.01. cikk – Fogalommeghatározások 8a.02. cikk – Általános rendelkezések 8a.03. cikk – Elismert típusjóváhagyások 8a.04. cikk – Beépítési vizsgálat, időközi vizsgálat és rendkívüli vizsgálat 8a.05. cikk – Műszaki szolgálatok ▼B 9. FEJEZET VILLAMOS BERENDEZÉSEK 9.01. cikk – Általános rendelkezések 9.02. cikk – Villamosenergia-ellátási rendszerek 9.03. cikk – Érintésvédelem, szilárd tárgyak és víz behatolása elleni védelem 9.04. cikk – Robbanásvédelem 9.05. cikk – Földelésvédelem 9.06. cikk – Megengedhető legnagyobb feszültségek 9.07 cikk – Elosztórendszerek 9.08. cikk – Parti vagy egyéb külső hálózati csatlakozók 9.09. cikk – Egyéb vízi járművek áramforrása 9.10. cikk – Generátorok és motorok 9.11. cikk – Akkumulátorok 9.12. cikk – Kapcsolóberendezések 9.13. cikk – Vészüzemi áramkör-megszakítók 9.14. cikk – Berendezések szerelvényei 9.15. cikk – Kábelek 9.16. cikk – Világítóberendezések 9.17. cikk – Jelzőfények 9.18. cikk – (Üres) 9.19. cikk – Mechanikai berendezések riasztó- és biztonsági rendszerei 9.20. cikk – Elektronikus berendezések 9.21. cikk – Elektromágneses kompatibilitás 10. FEJEZET FELSZERELÉSEK 10.01. cikk – Horgonyok 10.02. cikk – Egyéb felszerelések 10.03. cikk – Hordozható tűzoltó készülékek 10.03a. cikk – ►M6 A személyzeti lakóterek, kormányállások és utasterek védelmét szolgáló tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek ◄ 10.03b. cikk – ►M6 A motorterek, kazánterek és szivattyúterek védelmét szolgáló tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek ◄ ▼M3 10.03c. cikk – Tárgyak védelmére szolgáló tartósan rögzített tűzvédelmi rendszerek ▼B 10.04. cikk – Mentőcsónakok 10.05. cikk – Mentőgyűrűk és mentőmellények 11. FEJEZET BIZTONSÁG A MUNKAÁLLOMÁSOKON 11.01. cikk – Általános rendelkezések 11.02. cikk – Leesés elleni védelem 11.03. cikk – A munkaállomások méretezése 11.04. cikk – Oldalfedélzetek 11.05. cikk – A munkaállomások megközelítése 11.06. cikk – Kijáratok és vészkijáratok 11.07. cikk – Létrák, lépcsők és hasonló felszerelések 11.08. cikk – Belső terek 11.09. cikk – Zaj- és rezgésvédelem 11.10. cikk – Nyílásfedelek 11.11. cikk – Csörlők 11.12. cikk – Daruk 11.13. cikk – Gyúlékony folyadékok tárolása 12. FEJEZET LAKÓTEREK 12.01. cikk – Általános rendelkezések 12.02. cikk – Különleges kialakítási követelmények 12.03. cikk – Tisztasági berendezések 12.04. cikk – Hajókonyha 12.05. cikk – Ivóvíz 12.06. cikk – Fűtés és szellőztetés 12.07. cikk – Egyéb lakótéri berendezések 13. FEJEZET TÜZELŐANYAGGAL MŰKÖDŐ FŰTŐ-, FŐZŐ- ÉS HŰTŐBERENDEZÉSEK 13.01. cikk – Általános rendelkezések 13.02. cikk – Folyékony tüzelőanyagok, olajtüzelésű berendezések használata 13.03. cikk – Motorpetróleum-égető kályhák és porlasztásos olajégető fűtőberendezések 13.04. cikk – Motorpetróleum-égető kályhák 13.05. cikk – Porlasztásos olajégető fűtőberendezések 13.06. cikk – Kényszerlégfűtéses berendezések 13.07. cikk – Szilárd tüzelőanyaggal történő fűtés 14. FEJEZET CSEPPFOLYÓSÍTOTT GÁZZAL ÜZEMELŐ HÁZTARTÁSI BERENDEZÉSEK 14.01. cikk – Általános rendelkezések 14.02. cikk – Berendezések 14.03. cikk – Gázpalackok 14.04. cikk – A gázellátó berendezések elhelyezése és elrendezése 14.05. cikk – Tartalék és üres gázpalackok 14.06. cikk – Nyomásszabályozók 14.07. cikk – Nyomás 14.08. cikk – Cső- és tömlővezetékek 14.09. cikk – Elosztórendszer 14.10. cikk – Gázfogyasztó készülékek és azok beszerelése 14.11. cikk – Szellőztetés és a füstgáz elvezetése 14.12. cikk – Üzemeltetési és biztonsági követelmények 14.13. cikk – Átvételi vizsgálat 14.14. cikk – Próbák 14.15. cikk – Igazolás 15. FEJEZET SZEMÉLYHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK 15.01. cikk – Általános rendelkezések 15.02. cikk – Hajótest 15.03. cikk – Stabilitás 15.04. cikk – Biztonsági távolság és szabadoldal 15.05. cikk – Legnagyobb megengedett utaslétszám 15.06. cikk – Utasterek és utasok által használt területek 15.07. cikk – Propulziós rendszer 15.08. cikk – Biztonsági berendezések és felszerelések 15.09. cikk – Életmentő felszerelések 15.10. cikk – Villamos berendezések 15.11. cikk – Tűzvédelem 15.12. cikk – Tűzoltás 15.13. cikk – Biztonságtechnikai szervezés 15.14. cikk – Szennyvízgyűjtő és ártalmatlanításra szolgáló berendezések 15.15. cikk – Mentességek bizonyos személyhajók esetében 15a. FEJEZET A VITORLÁS SZEMÉLYHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK 15a.01. cikk – A II. rész alkalmazása 15a.02. cikk – Eltérések bizonyos vitorlás személyhajók esetében 15a.03. cikk – Vitorláshajókra vonatkozó stabilitási követelmények 15a.04. cikk – Hajóépítés és mechanikai követelmények 15a.05. cikk – Árbocozat általában 15a.06. cikk – Árbocok és gerendák általában 15a.07. cikk – Az árbocokra vonatkozó külön rendelkezések 15a.08. cikk – Az árbocsudárra vonatkozó külön rendelkezések 15a.09. cikk – Az orrárbocokra vonatkozó külön rendelkezések 15a.10. cikk – Az orrvitorla-keresztrudakra vonatkozó külön rendelkezések 15a.11. cikk – A fő vitorlakeresztrudakra vonatkozó külön rendelkezések 15a.12. cikk – A csonkaárbocokra vonatkozó külön rendelkezések 15a.13. cikk – Az álló- és futókötélzetre vonatkozó általános rendelkezések 15a.14. cikk – Az állókötélzetre vonatkozó külön rendelkezések 15a.15. cikk – A futókötélzetre vonatkozó külön rendelkezések 15a.16. cikk – A kötélzet szerelékei és részei 15a.17. cikk – Vitorlák 15a.18. cikk – Felszerelés 15a.19. cikk – Próbák 16. FEJEZET TOLT, VONTATOTT KÖTELÉK VAGY MELLÉVETT ALAKZAT KIALAKÍTÁSÁRA ALKALMAS HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK 16.01. cikk – Toló vízi járművek 16.02. cikk – Tolt vízi járművek 16.03. cikk – Mellévett alakzatokat meghajtó vízi járművek 16.04. cikk – Kötelékben meghajtott vízi járművek 16.05. cikk – Vontató vízi járművek 16.06. cikk – Kötelékek navigációs próbái 16.07. cikk – Bejegyzések a közösségi bizonyítványban 17. FEJEZET ÚSZÓ MUNKAGÉPEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK 17.01. cikk – Általános rendelkezések 17.02. cikk – Mentességek 17.03. cikk – További követelmények 17.04. cikk – Fennmaradó biztonsági távolság 17.05. cikk – Fennmaradó szabadoldal 17.06. cikk – Dőléspróba 17.07. cikk – A stabilitás megerősítése 17.08. cikk – A stabilitás igazolása csökkent fennmaradó szabadoldal esetén 17.09. cikk – Merülési vonalak és merülési skálák 17.10. cikk – Úszó munkagépek stabilitás igazolása nélkül 18. FEJEZET MUNKATERÜLETEN LEVŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK 18.01. cikk – Működési követelmények 18.02. cikk – A II. rész alkalmazása 18.03. cikk – Eltérések 18.04. cikk – Biztonsági távolság és szabadoldal 18.05. cikk – Mentőcsónakok 19. FEJEZET A TÖRTÉNELMI HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK (Üres) 19a. FEJEZET A CSATORNAJÁRÓ USZÁLYOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK (Üres) 19b. FEJEZET A 4. ZÓNÁBA TARTOZÓ VÍZI UTAKON KÖZLEKEDŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK 19b.01. cikk – A 4. fejezet alkalmazása 20. FEJEZET A TENGERJÁRÓ HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK (Üres) 21. FEJEZET A KEDVTELÉSI CÉLÚ KISHAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK 21.01. cikk – Általános rendelkezések 21.02. cikk – A II. rész alkalmazása 21.03. cikk – (Üres) 22. FEJEZET TARTÁLYOKAT SZÁLLÍTÓ HAJÓK STABILITÁSA 22.01. cikk – Általános rendelkezések 22.02. cikk – Határérték-feltételek és a stabilitás megerősítését kiszámító módszer nem rögzített tartályok szállításához 22.03. cikk – Határérték-feltételek és a stabilitás megerősítését kiszámító módszer rögzített tartályok szállításához 22.04. cikk – A stabilitás értékelésének eljárása a fedélzeten 22a. FEJEZET A 110 MÉTERNÉL HOSSZABB VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK 22a.01. cikk – Az I. rész alkalmazása 22a.02. cikk – A II. rész alkalmazása 22a.03. cikk – Szilárdság 22a.04. cikk – Úszóképesség és stabilitás 22a.05. cikk – További követelmények 22a.06. cikk – A IV. rész alkalmazása átalakítás esetén 22b. FEJEZET NAGY SEBESSÉGŰ HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖN KÖVETELMÉNYEK 22b.01. cikk – Általános rendelkezések 22b.02. cikk – Az I. rész alkalmazása 22b.03. cikk – A II. rész alkalmazása 22b.04. cikk – Ülések és biztonsági övek 22b.05. cikk – Szabadoldal 22b.06. cikk – Úszóképesség, stabilitás és rekeszek 22b.07. cikk – Kormányállás 22b.08. cikk – További felszerelések 22b.09. cikk – Lezárt területek 22b.10. cikk – Kijáratok és menekülési útvonalak 22b.11. cikk – Tűzoltás és tűzvédelem 22b.12. cikk – Átmeneti rendelkezések III. RÉSZ 23. FEJEZET A HAJÓK FELSZERELÉSE A SZEMÉLYZETRE VALÓ TEKINTETTEL 23.01. cikk – (Üres) 23.02. cikk – (Üres) 23.03. cikk – (Üres) 23.04. cikk – (Üres) 23.05. cikk – (Üres) 23.06. cikk – (Üres) 23.07. cikk – (Üres) 23.08. cikk – (Üres) 23.09. cikk – A hajó felszerelése 23.10. cikk – (Üres) 23.11. cikk – (Üres) 23.12. cikk – (Üres) 23.13. cikk – (Üres) 23.14. cikk – (Üres) 23.15. cikk – (Üres) IV. RÉSZ 24. FEJEZET ÁTMENETI ÉS VÉGLEGES RENDELKEZÉSEK 24.01. cikk – Az átmeneti rendelkezések alkalmazhatósága már üzemelő vízi járművekre 24.02. cikk – Már üzemelő vízi járművekre vonatkozó eltérések 24.03. cikk – Az 1976. április 1. előtt vízre bocsátott vízi járművekre vonatkozó eltérések 24.04. cikk – Egyéb eltérések 24.05. cikk – (Üres) 24.06. cikk – A 24.01. cikk által nem érintett vízi járművekre vonatkozó eltérések 24.07. cikk – (Üres) ▼M6 24.08. cikk — Átmeneti rendelkezés a 2.18. cikkhez ▼B 24a. FEJEZET R ZÓNÁJÚ VÍZI UTAKON NEM KÖZLEKEDŐ VÍZI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 24a.01. cikk – Az átmeneti rendelkezések alkalmazása már üzemelő vízi járművekre és a korábbi közösségi bizonyítványok érvényessége 24a.02. cikk – Már üzemelő vízi járművekre vonatkozó mentességek 24a.03. cikk – Az 1985. január 1. előtt vízre bocsátott hajógerincű vízi járművekre vonatkozó mentességek 24a.04. cikk – Egyéb eltérések ▼M6 24a.05. cikk — Átmeneti rendelkezés a 2.18. cikkhez ▼B I. FÜGGELÉK – BIZTONSÁGTECHNIKAI JELEK II. FÜGGELÉK – KÖZIGAZGATÁSI UTASÍTÁSOK ▼M6 III. FÜGGELÉK – AZ EGYEDI EURÓPAI HAJÓAZONOSÍTÓ SZÁM MINTÁJA IV. FÜGGELÉK – A HAJÓ AZONOSÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ ADATOK ▼M6 V. FÜGGELÉK – MOTORPARAMÉTER-JEGYZŐKÖNYV ▼B

I. RÉSZ

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS

1.01. cikk

Fogalommeghatározások

Az irányelv alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások érvényesek:

Vízi járművek típusai 1. „vízi jármű”: úszóműves hajó vagy gép; 2. „hajó”: belvízi hajó vagy tengerjáró hajó; 3. „belvízi hajó”: kizárólag és főleg belvízi utakon közlekedő hajó; 4. „tengerjáró hajó”: tengeren történő közlekedésre hitelesített hajó; 5. „motorhajó” teherszállító motorhajó vagy tartálymotorhajó; 6. „motortartályhajó”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló hajó, amely saját géperejével, önállóan képes közlekedni; 7. „teherszállító motorhajó”: áruszállításra szolgáló hajó, amely saját hajtóerővel, önállóan rendelkezve képes közlekedni, és amelyik nem tartálymotorhajó; 8. „csatornajáró uszály”: belvízi hajó, amelynek hosszúsága nem haladja meg a 38,5 métert, szélessége pedig az 5,05 métert, és amely általában a Rajna–Rhône-csatornán közlekedik; 9. „vontatóhajó”: kifejezetten vontatási műveletek végrehajtására épített hajó; 10. „tolóhajó”: kifejezetten tolt kötelék továbbítására épített hajó; 11. „uszály”: szárazáru-szállító uszályt vagy tartályuszály; 12. „tartályuszály”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és vontatással való továbbításra épített hajó, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé; 13. „szárazáru-szállító uszály”: áruszállításra szolgáló és vontatás általi továbbításra épített hajó, de nem tartályuszály, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé; 14. „szárazáru-szállító bárka”: tartálybárka, teherbárka vagy hajón szállítható bárka; 15. „tartálybárka”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és tolás általi továbbításra épített vagy erre a célra átalakított hajó, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé, amikor nem része tolt köteléknek; 16. „teherbárka”: beépített tartályokban áruszállításra szolgáló és tolás általi továbbításra épített vagy erre a célra átalakított hajó, de nem tartálybárka, saját hajtóerő nélkül, vagy csak annyi hajtóerővel, amely korlátozott helyváltoztatást tesz lehetővé, amikor nem része tolt köteléknek; 17. „hajón szállítható bárka”: tolt bárka, amelyet tengerjáró hajók fedélzetén történő szállításra és belvízi utakon való közlekedésre építettek; 18. „személyhajó”: 12-nél több utas szállítására épített és berendezett, egynapos utazásra alkalmas vagy kabinos hajó; 19. „vitorlás személyhajó”: személyhajó, vitorlával való meghajtásra alkalmas módon építve és felszerelve; 20. „egynapos utazásra alkalmas hajó”: személyhajó az utasoknak való hálóhely nélkül; 21. „kabinos hajó”: személyhajó az utasoknak való hálóhellyel; 22. „nagy sebességű hajó”: a vízen 40 km/h-nál nagyobb sebességre képes motorhajó; 23. „úszó munkagép”: munkagépekkel rendelkező úszó berendezés (pl. daruk, kotrógépek, emelőbakok, emelők); 24. „munkaterületen levő vízi jármű”: munkaterületen való használatra megfelelően épített és felszerelt hajó, mint pl. lecsapolóbárka, fenékürítős vagy pontonbárka, ponton- vagy kőlerakó hajó; 25. „kedvtelési célú kishajó”: sportolási vagy pihenési célra épített hajó, de nem személyhajó; 26. „kis vitorlás hajó”: szállításra, mentésre, helyreállításra és munkavégzésre alkalmas hajó; 27. „úszómű”: olyan úszó anyag, amely általában nem szolgál mozgatásra (pl. fürdőlétesítmények, dokkok, kikötőgátak, csónakházak); 28. „úszó anyag”: tutaj, vagy más, egyenként vagy kötelékben hajózásra alkalmassá tett berendezés, amely nem hajó, úszó munkagép vagy úszómű;

Vízi járműkötelékek 29. „kötelék”: vízi járművek merev vagy vontatott köteléke; 30. „alakzat”: a kötelék összeállításának módja; 31. „merev kötelék”: tolt kötelék vagy mellévont alakzat; 32. „tolt kötelék”: vízi járművek olyan merev alakzata, amelyek közül legalább az egyik a járművek elé van helyezve, hogy a kötelék meghajtásához az erőt biztosítsa, ennek neve „tolóhajó”; az egy tolóhajóból és egy tolt vízi járműből álló kötelék, amely úgy van összekötve, hogy lehetővé teszi az irányított illeszkedést, szintén merevnek minősül; 33. „mellévont alakzat”: vízi járművek merev egymás mellé illesztése, ahol egyik jármű sem kerül az alakzatot meghajtó jármű elé; 34. „vontatott kötelék”: egy vagy több vízi járműből, úszó munkagépből vagy úszóműből álló alakzat, amelyet a kötelék részét képző egy vagy több, önjáró vízi jármű vontat;

A fedélzeten található területek 35. „fő géptér”: az a hely, ahol a meghajtómotorok fel vannak szerelve; 36. „géptér”: az a hely, ahol a belső égésű motorok fel vannak szerelve; 37. „kazántér”: az a hely, ahol a gőz előállítására vagy a termikus folyadék melegítésére tervezett, üzemanyaggal működő berendezés található; 38. „zárt felépítmény”: vízzáró, merev, folytonos szerkezet merev falakkal, amely a fedélzethez állandósultan és vízmentesen csatlakozik; 39. „kormányállás”: az a hely, ahol a hajó vezetéséhez szükséges valamennyi vezérlő és ellenőrző műszer található; 40. „lakótér”: olyan helyiség, amely a szokásosan a hajón élő személyek vagy utasok általi használatra szolgál, beleértve a konyhákat, készletraktárakat, mosdókat, mosóhelyiségeket, mosókonyhákat, előtereket és folyosókat, de a kormányállást nem; 41. „utastér”: az utasok általi használatra szolgáló fedélzeti területek, valamint a zárt terek, úgymint a társalgók, irodák, üzletek, fodrászüzletek, szárítóhelyiségek, mosodák, szaunák, mosdók, mosóhelyiségek, folyosók, átjárók és fallal nem körülzárt lépcsők; 42. „vezérlőközpont”: kormányállás, az a hely, ahol a vészhelyzeti erőmű vagy annak részei találhatók, illetve az a hely, ahol van egy központ, és ahol állandóan tartózkodik fedélzeti személyzet vagy a legénység tagjai, például a tűzjelző berendezésnél, az ajtók távirányítóinál vagy a tűzvédelmi csappantyúknál; 43. „orsótér”: a belső lépcsőház vagy lift aknája; 44. „társalgó”: lakótér vagy utastér. Személyhajóknál a hajókonyha nem minősül társalgónak; 45. „hajókonyha”: olyan helyiség, ahol tűzhely vagy más, hasonló főzőberendezés található; 46. „raktárhelyiség”: a gyúlékony folyadékok tárolására használt vagy olyan tárolóhelyiség, amelynek területe meghaladja a 4 m2 -t; 47. „hajófenék”: a hajó azon része, amelyet hosszanti irányú, nyílásfedéllel nyitható vagy zárható válaszfalak határolnak, és amely csomagolt vagy ömlesztett áru tárolására, illetve a hajótest részét nem képező tartályok elhelyezésére szolgál; 48. „rögzített tartály”: a hajóhoz csatlakozó tartály, ahol a tartály falait vagy maga a hajótest alkotja, vagy a hajótesttől különálló borítás; 49. „munkaállomás”: az a hely, ahol a legénység tagjai munkájukat végzik, beleértve a hajóhidat, az árbocdarut és a mentőcsónakot; 50. „folyosó”: a személyek és áruk rendes mozgására szolgáló hely; 51. „biztonsági tér”: a hajótest síkjával párhuzamosan 1/5 BWL távolságra, a legnagyobb merülés síkjában futó, kívülről függőleges felülettel határolt tér; ▼M6 52. „gyülekezőhelyek”: a hajó különlegesen védett területei, ahol az utasok veszély esetén gyülekeznek; ▼B 53. „evakuálási területek”: a hajó azon részei, ahonnan az emberek evakuálását el lehet végezni;

Hajógépészeti kifejezések 54. „legnagyobb merülés síkja”: az a vízvonalcsík, amely megfelel annak a legnagyobb merülésnek, amellyel a hajó közlekedhet; 55. „biztonsági távolság”: a legnagyobb merülés síkja és az ezzel párhuzamos olyan sík közötti távolság, amelyik azon a legmélyebb ponton megy keresztül, ami felett a hajó már nem tekinthető vízmentesnek; 56. „fennmaradó biztonsági távolság”: a hajó megdőlésekor a rendelkezésre álló függőleges távolság a vízszint és a bemerült oldal legalsó pontja között, amelyen túl a hajó nem tekinthető vízmentesnek; 57. „szabadoldal (f)”: a legnagyobb merülés síkja és az ezzel párhuzamos olyan sík közötti távolság, amely az oldalfedélzet legalacsonyabb pontján, vagy oldalfedélzet hiányában a lemez- vagy palánkburkolat felső élének legalacsonyabb pontján halad át; 58. „fennmaradó szabadoldal”: a hajó megdőlésekor a rendelkezésre álló függőleges távolság a vízszint és a fedélzetnek a bemerült oldal legalsó pontjánál levő felső szintje között, illetve, ha nincs fedélzet, a hajó rögzített oldala felső felületének legalsó pontja között; 59. „biztonsági vonal”: egy képzeletbeli vonal az oldallemezen, a válaszfalfedélzet alatt legalább 10 cm-rel, és a hajó oldalának legalacsonyabb nem vízmentes pontja alatt legalább 10 cm-rel. Ha nincs válaszfalfedélzet, olyan vonal alkalmazandó, amely legalább 10 cm-rel az alatt a legalsó vonal alatt van, ameddig a külső borítás; 60. „vízkiszorítás ( )”: a hajó bemerült tömege m3-ben; 61. „térfogat-kiszorítás (Δ)”: a hajó teljes súlya, a rakományt beleértve, tonnában; 62. „teltségi fok (CB)”: a vízkiszorítás és a hosszúság LWL, szélesség BWL és merülés T eredményének aránya; 63. „víz feletti oldalsík (AV)”: a hajó vízszint feletti oldalsíkja m2-ben; 64. „válaszfalfedélzet”: az a fedélzet, amelyhez a szükséges vízmentes válaszfalak illeszkednek, és amelytől a szabadoldalt mérik; 65. „válaszfal”: adott magasságú, általában függőleges fal, amely a hajót megosztja és a hajófenék, a borítás vagy másik válaszfalak határolják; 66. „keresztirányú válaszfal”: a hajó egyik oldalától a másikig nyúló válaszfal; 67. „fal”: általában függőleges irányú elválasztó felület; 68. „elválasztófal”: nem vízmentes fal; 69. „hosszúság (L)”: a törzs maximális hosszúsága méterben, a kormánylapátot és az orrárbocot nem számítva; 70. „teljes hosszúság (LOA)”: a vízi jármű maximális hosszúsága méterben, beleértve az összes rögzített berendezést, úgymint a kormányzórendszer vagy erőmű, mechanikus vagy hasonló berendezések; 71. „a vízvonal hosszúsága (LWL)”: a hajótest hosszúsága méterben a maximális merülésnél mérve; 72. „szélesség (B)”: a hajótest maximális szélessége méterben, a borítás külső szélénél mérve (a hajókerekeket, a támsíneket és hasonlókat nem számítva); 73. „teljes szélesség (BOA)”: a vízi jármű maximális szélessége, beleértve az összes rögzített berendezést, úgymint hajókerekek, támsínek, mechanikai berendezések és hasonlók; 74. „a vízvonal szélessége (BWL)”: a hajótest szélessége méterben, az oldalsó borítás szélétől a legnagyobb merülési vonal mentén mérve; 75. „magasság (H)”: a hajótest legalsó pontja vagy a hajógerinc és a fedélzet legalsó pontja között, a hajó oldalán mért legrövidebb függőleges távolság méterben; ▼M6 76. „merülés (T)”: a hajótest legalsó pontja (a gerinc és a rögzített szerelvények figyelembevétele nélkül) és a legnagyobb merülési vonal között mért függőleges távolság méterben; ▼M6 76a. „teljes merülés (TOA)”: a hajótest legalsó pontja (a gerinc és a rögzített szerelvények figyelembevételével) és a legnagyobb merülési vonal között mért függőleges távolság méterben; ▼B 77. „mellső függély”: a hajótest és a legnagyobb merülési vonal kereszteződésének elülső pontján a függőleges vonal; 78. „az oldalfedélzet tiszta szélessége”: az oldalfedélzet oldalán a nyíláskeret legkiugróbb részén keresztülmenő függőleges vonal és az oldalfedélzet külső oldalán levő csúszásvédő (védőkorlát, lábvédő korlát) belső széle közötti távolság;

Kormánymű 79. „kormánymű” a hajó vezetéséhez, úgymint az 5. fejezetben megállapított kormányozhatóság biztosításához szükséges valamennyi berendezés; 80. „kormánylapát”: a kormánylapát vagy kormánylapátok tengellyel, beleértve a kormányívet és a kormányberendezéssel összekötő alkatrészeket; 81. „kormányszerkezet”: a kormánymű azon része, amely a kormánylapát mozgását előidézi; 82. „energiaátvivő rendszer”: a kormányszerkezet meghajtása, az erőforrás és a kormányszerkezet között; 83. „áramforrás”: fedélzeti hálózattal, akkumulátorral vagy belsőégésű motorral üzemelő erőforrás a kormányszerkezethez és a kormányműhöz; 84. „kormányberendezés”: az energiával meghajtott kormányberendezés működésének alkotóelemei és köre; 85. „kormánymű energiaátvivő rendszer”: a kormánymű vezérlése, meghajtása és erőforrása; 86. „kézi meghajtás”: az a rendszer, amelynél a kormánykerék kézi mozgatása mozgatja a kormánylapátot mechanikai áttétellel, minden további erőforrás nélkül; 87. „kézi működtetésű hidraulikus meghajtás”: hidraulikus áttételt működésbe hozó kézi vezérlés; 88. „fordulásisebesség-szabályozó”: a hajó adott fordulási sebességét az előre kiválasztott értékek szerint automatikusan előidéző és azt fenntartó berendezés; 89. „egy személy általi radarral való kormányzáshoz berendezett kormánytér”: kormánytér, amelyet úgy rendeztek be, hogy egy személy vezethesse a hajót radarral való kormányzás esetén;

A szerkezeti elemek és anyagok jellemzői 90. „vízmentes”: az elvizesedést megakadályozó módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz; 91. „felcsapódóvíz-mentes és időjárásálló”: olyan módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz, amely rendes körülmények között csak elhanyagolható mennyiségű víz behatolását teszi lehetővé; 92. „gázzáró”: a gáz és gőz behatolását megakadályozó módon megépített szerkezeti elem vagy eszköz; 93. „éghetetlen”: olyan anyag, amely nem ég és nem képez gyúlékony gőzöket olyan mennyiségben, hogy azok öngyulladók legyenek kb. 750 °C-ra hevítve; 94. „égésgátló”: olyan anyag, amely nem könnyen fog tüzet, vagy amelynek felülete legalább korlátozza a lángok terjedését, a 15.11. cikk 1. szakaszának c) pontjában említett eljárás szerint; 95. „tűzállóság”: a szerkezeti elemek vagy eszközök jellemzője a 15.11. cikk 1. szakaszának d) pontja szerinti vizsgálati eljárással hitelesítve; 96. „tűzállósági vizsgálati módszerek szabályzata”: a Tűzállósági vizsgálati módszerek alkalmazására vonatkozó nemzetközi szabályzat a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) tengerészeti biztonsági bizottságának MSC.61(67) határozata értelmében;

Egyéb fogalommeghatározások 97. „elfogadott hajóosztályozó társaság”: olyan hajóosztályozó társaság, amelyet az irányelv VI. mellékletének követelményei és eljárásai szerint elismertek; ▼M6 97a. „navigációs fények”: a navigációs lámpákon megjelenő fények, amelyek a vízi jármű azonosítására szolgálnak 97b. „jelzőfények”: a vizuális vagy hangjelzések kíséretében megjelenő fények; ▼B 98. „radarberendezés” a környezet és a forgalom kutatását és megjelenítését szolgáló elektromos eszköz; 99. „belföldi elektronikus térképmegjelenítő és információs rendszer (ECDIS)” a belföldi vizek elektronikus navigációs táblázatait és az ezekhez kapcsolódó információkat megjelenítő szabványos rendszer, amely megjeleníti a tulajdonos elektronikus navigációs rendszeréből a kiválasztott információkat és a vízi jármű egyéb érzékelőiből származó tetszés szerinti információkat; 100. „belföldi ECDIS berendezés” belvizek elektronikus navigációs táblázatait megjelenítő berendezés, amelyet kétféle módban lehet működtetni: információs mód és navigációs mód; 101. „információs mód” a belföldi ECDIS csak információra történő használata a radar betöltése nélkül; 102. „navigációs mód” a belföldi ECDIS vízi jármű navigálására történő használata a radar betöltésével; 103. „fedélzeti személyzet”: személyhajó fedélzetén valamennyi olyan alkalmazott, aki nem tagja a