1966L0402 — HU — 25.01.2005 — 011.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

►B A TANÁCS IRÁNYELVE (1966. június 14.) a gabonavetőmagok forgalmazásáról (66/402/EGK) (HL P 125, 11.7.1966, p.2309)

Módosította:





Módosította:







(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.









▼B

A TANÁCS IRÁNYELVE

(1966. június 14.)

a gabonavetőmagok forgalmazásáról

(66/402/EGK)







AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TANÁCSA, tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. és 100. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére ( 1 ), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, mivel a gabonatermesztés fontos helyet foglal el az Európai Gazdasági Közösség mezőgazdaságában; mivel a gabonatermesztés kielégítő eredményei nagymértékben a megfelelő vetőmag használatától függnek; mivel ebből a célból a tagállamok már egy ideje a kiváló minőségű vetőmagra korlátozzák a gabonavetőmag forgalmazását; mivel képesek voltak hasznosítani a több évtizede folyó módszeres nemesítési munka eredményeit, ami kellően állandó és egynemű gabonafajták kialakításához vezetett, amelyek tulajdonságaiknál fogva nagy értékűnek ígérkeznek a szem előtt tartott célok szempontjából; mivel akkor érhető el nagyobb termelékenység a Közösség gabonatermesztésében, ha a tagállamok a lehető legszigorúbb egységes szabályokat alkalmazzák a forgalmazásra engedélyezett fajták kiválasztásában; mivel azonban csak akkor indokolt a forgalmazás korlátozása egyes fajtákra, ha a mezőgazdasági termelő megbizonyosodhat róla, hogy valóban az adott fajták vetőmagjait szerzi be; mivel egyes tagállamok ebből a célból minősítési rendszereket vezettek be, amelyek célja, hogy hivatalos ellenőrzéssel biztosítsák a fajtaazonosságot és a fajtatisztaságot; mivel ilyen rendszerek nemzetközi szinten már léteznek; mivel az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) minimumszabványokat javasolt a kukorica-vetőmag európai és mediterrán országokban történő minősítésére vonatkozóan; mivel továbbá a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) létrehozott egy rendszert a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott takarmánynövény-vetőmag fajtaminősítésére vonatkozóan; mivel kívánatos egységes minősítési rendszert megállapítani a Közösség számára az említett rendszerek alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján; mivel a rendszert mind a többi tagállamban, mind a hazai piacon történő forgalmazásra alkalmazni kell; mivel általános szabályként csak akkor kell engedélyezni a gabonavetőmag forgalmazását, ha hivatalosan vizsgálatnak vetették alá, és a tanúsítási szabályokkal összhangban elit vagy minősített vetőmagként minősítették; mivel az „elit vetőmag” és „minősített vetőmag” szakkifejezések a már meglévő nemzetközi terminológián alapulnak; mivel a piaci forgalomba nem bocsátott gabonavetőmagra – annak csekély gazdasági jelentősége miatt – a közösségi szabályok nem vonatkoznak; mivel a tagállamoknak jogot kell biztosítani, hogy különös rendelkezéseket állapítsanak meg az ilyen vetőmaggal kapcsolatban; mivel a közösségi szabályok nem vonatkoznak olyan vetőmagra, amelyről bizonyítják, hogy harmadik országba történő kivitelre szánták; mivel nemcsak a közösségi gabonavetőmag genetikai minőségének, hanem külső jellemzőinek javítása érdekében is meg kell állapítani bizonyos feltételeket az analitikai tisztasággal, a csírázással és az egészségi állapottal kapcsolatban; mivel a vetőmag fajtaazonosságának biztosítása érdekében közösségi szabályokat kell megállapítani a csomagolásra, mintavételezésre, fémzárolásra és jelölésre vonatkozóan; mivel ebből a célból a címkéken fel kell tüntetni mind a hivatalos ellenőrzéshez, mind a mezőgazdasági termelő tájékoztatásához szükséges részletes adatokat, és egyértelműen jelezni kell a minősítés közösségi jellegét; mivel egyes tagállamoknak különleges felhasználásra különböző fajokhoz tartozó gabonavetőmagok keverékére van szükségük; mivel ezen igények figyelembevétele érdekében a tagállamok számára engedélyezni kell az ilyen keverékek jóváhagyását bizonyos körülményektől függően; mivel annak biztosítása érdekében, hogy a forgalmazás során betartották mind a vetőmag minőségére vonatkozó követelményeket, mind annak fajtaazonosságát biztosító rendelkezéseket, a tagállamoknak rendelkezéseket kell elfogadni a megfelelő ellenőrzési szabályok érdekében; mivel az ilyen követelményeknek megfelelő vetőmagot – a Szerződés 36. cikkének sérelme nélkül – nem kell a közösségi szabályokban előírtakon kívül más forgalmazási korlátozásoknak alávetni, kivéve azokat az eseteket, amikor a közösségi szabályok a károsító szervezetekkel kapcsolatos tűréshatárról rendelkeznek; mivel az első szakaszban a közös fajtajegyzék összeállításáig, az engedélyezett korlátozásoknak különösen a tagállamok arra vonatkozó jogát kell tartalmazniuk, hogy azokra a fajtákra korlátozzák a minősített vetőmag forgalmazását, amelyek a területükön a termelés és a felhasználás szempontjából értékesek; mivel – egyes feltételektől függően – egy másik országban valamely tagállamban minősített elit vetőmagból szaporított vetőmagot az adott tagállamban szaporítottal egyenértékűnek kell elismerni; mivel másrészről rendelkezést kell hozni arról, hogy a harmadik országokban betakarított gabonavetőmag Közösségen belüli forgalmazása csak akkor engedélyezhető, ha az ilyen vetőmag ugyanazokat a biztosítékokat nyújtja, mint a Közösségben hivatalosan minősített vetőmag, és megfelel a közösségi szabályoknak; mivel azon időszakok során, amikor nehezen szerezhető be a különböző kategóriájú minősített vetőmag utánpótlása, engedélyezni kell a kevésbé szigorú követelményeknek megfelelő vetőmag átmeneti forgalmazását; mivel a minősítés különböző tagállamokban alkalmazott technikai módszereinek harmonizálása és a Közösségen belül minősített és a harmadik országokból származó vetőmag jövőbeni összehasonlíthatósága érdekében közösségi vizsgálati területeket kell létrehozni a tagállamokban, hogy lehetővé váljon a „minősített vetőmag” különböző kategóriáinak éves utólagos ellenőrzése; mivel a Bizottságot kell megbízni az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó meghatározott intézkedések elfogadásával; mivel a javasolt intézkedések végrehajtásának megkönnyítése érdekében eljárást kell előírni a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködésnek a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságán belül történő megvalósítása céljából, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:







▼M28

1. cikk

Ez az irányelv a gabonavetőmagok Közösségen belüli, kereskedelmi célú termesztésére és forgalmazására alkalmazandó.

▼M28

1a. cikk

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „forgalmazás” a vetőmag harmadik felek részére történő kereskedelmi felhasználást célzó értékesítését, értékesítési célú birtoklását, eladásra történő kínálását és bármely rendelkezésre bocsátását, szállítását vagy átruházását jelenti, akár ellenszolgáltatás fejében, akár anélkül.

A fajta nem kereskedelmi felhasználását célzó vetőmag-kereskedelem, mint például a következő tevékenységek, nem tekintendők forgalmazásnak:

— a vetőmag hivatalos vizsgálat céljából és ellenőrző szervek számára történő szállítása,

— a vetőmag szállítása a feldolgozási, vagy csomagolási szolgáltatást nyújtók számára, feltéve hogy a szolgáltatást nyújtó nem szerez semmiféle jogcímet az így szállított vetőmagra.

A vetőmag meghatározott feltételek szerinti, bizonyos ipari célokra szánt mezőgazdasági nyersanyagok előállítására szolgáltatásokat nyújtók számára történő szállítása, illetve az ilyen célú vetőmag-szaporítás nem tekintendő forgalmazásnak, feltéve hogy a szolgáltatásokat nyújtó nem szerez semmiféle jogcímet sem az így szállított vetőmagra, sem a betakarítás termékére. A vetőmagot biztosító a minősítő hatóság rendelkezésére bocsátja a szolgáltatásokat nyújtóval megkötött szerződés megfelelő részeinek másolatát, és ez magában foglalja a biztosított vetőmag által az adott időpontban teljesített szabványokat és feltételeket.

Ennek a rendelkezésnek az alkalmazási feltételeit a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni.

▼B

2. cikk

(1) Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

A. Gabonafélék: az alábbiakban felsorolt nem dísznövény jellegű mezőgazdasági vagy kertészeti termelésre szánt fajokhoz tartozó növények:



Avena sativa L. Zab ▼M11 Hordeum vulgare L. Takarmányárpa ▼B Oryza sativa L. Rizs ▼M1 Phalaris canariensis L. Kanáriköles ▼B Secale cereale L. Rozs ▼M16 Sorghum bicolor (L.) Moench Cirok Sorghum sudanense (Piper) Stapf Szudáni fű ▼M20 X Triticosecale Wittm. Tritikále ▼M11 Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol. Búza Triticum durum Desf. Durumbúza ▼B Triticum spelta L. Tönkölybúza ▼M18 Zea mays L. (partim) Convar. microsperma (Koern) és convar. saccharata (Koern) kivételével Ez a meghatározás kiterjed a fent említett fajok keresztezésének eredményeként létrejövő következő hibridekre is:



Sorghum bicolor (L.) Moench × Sorghum sudanense (Piper) Stapf. A Sorghum és a szudáni fű keresztezésének eredményeként lét- rejövő hibridek. Ha másként nem határozzák meg, a fent említett hibridek vetőmagjaira az azok alapjául szolgáló egyes fajok esetében alkalmazandó szabványok és egyéb feltételek vonatkoznak.

B. A kukorica ►M16 és Sorghum spp. ◄ fajtái, hibridjei és beltenyésztett vonalai: a) Nyílt beporzású fajta: kellően egynemű és állandó fajta; b) Beltenyésztett vonal: kellően egynemű és állandó vonal, amelyet vagy a több különböző egymás utáni generációkon keresztüli kiválasztással kísért mesterséges önmegtermékenyítéssel vagy azzal egyenértékű műveletekkel nyernek; c) Egyszeres hibrid: két beltenyésztett vonal a nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja; d) Kettős hibrid: két egyszeres hibrid keresztezésének első generációja; e) Hármas keresztezésű hibrid: egy beltenyésztett vonal és egy egyszeres hibrid nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja; f) „Top-cross” hibrid: egy egyszeres hibrid és egy nyílt beporzású változat nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja; g) Hibrid fajtakeresztezéssel: két nyílt beporzású fajta elit vetőmagjából termesztett nővények nemesítő által meghatározott keresztezésének első generációja.

C. Elit vetőmag (zab, árpa, rizs, kanáriköles, rozs, tritikále, búza, durumbúza és tönkölybúza, egyik esetben sem hibrid): olyan vetőmag, a) amelyet egy nemesítő felelősségére termesztettek a fajta fenntartására vonatkozó elfogadott gyakorlat szerint; b) amelyet a „minősített vetőmag”, az „I. szaporítási fokú minősített vetőmag” vagy a „II. szaporítású fokú minősített vetőmag” kategóriába tartozó vetőmag termesztésére szánnak; c) amely – a 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és ▼M34 d) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek.

▼M20

Ca. Bázis vetőmag (zab, árpa, rizs, rozs, búza, durumbúza, tönkölybúza és önbeporzó tritikálé hibridjei): a) amelyet hibridek előállítására szánnak; b) amely a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel eleget tesz az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagokra megállapított feltételeknek, valamint ▼M34 c) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a) és b) pontban meghatározott feltételeknek.

▼B

D. Elit vetőmag (kukorica ►M16 és Sorghum spp. ◄ ): 1. Nyílt beporzású fajták elit vetőmagja: vetőmag, a) amelyet egy nemesítő felelősségére termesztettek a fajta fenntartására vonatkozó elfogadott gyakorlat szerint; b) amelyet a „minősített vetőmag” kategória, illetve a „top-cross” hibridek vagy fajtakeresztezéssel létrejött hibridek ezen fajtája vetőmagjának termesztésére szánnak; c) amely – a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és ▼M34 d) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek. ▼B 2. Beltenyésztett vonal elit vetőmagja: vetőmag, a) amely – a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és ▼M34 b) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a) pontban meghatározott feltételeknek. ▼B 3. Egyszeres hibridek elit vetőmagja: vetőmag, a) amelyet kettős, hármas keresztezésű vagy „top-cross” hibridek termesztésére szánnak; b) amely – a 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és ▼M34 c) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a) és b) pontban meghatározott feltételeknek.

E. Minősített vetőmag (nem hibrid fénymag, rozs, cirok, szudánifű, kukorica, valamint a zab, árpa, rizs, búza, durumbúza, tönkölybúza és önbeporzó tritikálé hibridjei): vetőmag, ▼M1 a) amelyet elit vetőmagból, vagy a nemesítő kérésére az elit vetőmag előtti generáció olyan vetőmagjából közvetlenül állítottak elő, amely képes eleget tenni, és amelyről a hivatalos vizsgálat megállapította, hogy eleget tesz az I. és II. mellékletben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ▼B b) amelyet gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak; c) amely – a 4. cikk (1) bekezdése b) pontjának és (2) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel az I. és II. mellékletekben a minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és ▼M34 d) amely hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek.

F. Első generációs minősített vetőmag (zab, árpa, rizs, tritikále, búza, durumbúza és tönkölybúza, egyik sem hibrid): olyan vetőmag, ▼M1 a) amelyet elit vetőmagból, vagy a nemesítő kérésére az elit vetőmag előtti generáció olyan vetőmagjából közvetlenül állítottak elő, amelyről a hivatalos vizsgálat megállapította, hogy eleget tesz az I. és II. mellékletben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ▼B b) amelyet vagy a „II. szaporítási fokú minősített vetőmag” kategóriájába tartozó vetőmag termesztésére, vagy a gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak; c) amely megfelel az I. és II. mellékletben az I. szaporítási fokú minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és ▼M34 d) amely hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek.

G. Második generációs minősített vetőmag (zab, árpa, rizs, tritikále, búza, durumbúza és tönkölybúza, egyik sem hibrid): olyan vetőmag, ▼M1 a) amelyet elit vetőmagból, I. szaporítási fokú minősített vetőmagból, vagy a nemesítő kérésére az elit vetőmag előtt generáció vetőmagjából közvetlenül állítottak elő, amelyről a hivatalos vizsgálat megállapította, hogy eleget tesz az I. és II. mellékletben az elit vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; ▼B b) amelyet gabonavetőmag termesztésétől eltérő célra szánnak; c) amely megfelel az I. és II. mellékletben a II. szaporítási fokú minősített vetőmagra vonatkozóan megállapított feltételeknek; és ▼M34 d) amely hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek. ▼B

H. Hivatalos intézkedések: a következők által megtett intézkedések: a) állami hatóságok; vagy b) a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó és az állam felelősségére eljáró bármely jogi személy; vagy c) az állami ellenőrzés alá is tartozó kiegészítő tevékenységek esetében az e célra felesküdött bármely természetes személy, feltéve, hogy a b) és c) pontban említett személyek nem tesznek szert személyes haszonra az ilyen intézkedésekből.

▼M29

(1a) Az (1) bekezdés A. szakaszában említett fajtajegyzék módosításait a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el.

▼M20

(1b) Az (1) bekezdés C. Ca., E., F. és G. pontjaiban a kanáriköles, a rozs és a tritikále hibridjeinek az ezen irányelv hatálya alá történő felvétele céljából szükséges módosításokat a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban fogadják el.

(1c) Az ezen irányelv rendelkezései szerint minősíthető különböző fajtákat, beleértve a komponenseket is, a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban lehet leírni és meghatározni. Ugyanezen eljárás szerint kell kiigazítani az (1) bekezdés B. pontjának definícióit is.

▼M28 —————

▼M12

►M20 (1e) ◄ ►M20 1987. június 30 ◄ -ig a tagállamok számára a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően engedélyezhető, hogy engedélyt adjanak olyan, elsősorban takarmányozási célra szánt meghatározott rozsfajták vetőmagjának forgalmazására, amelyek nem felelnek meg:

— a II. mellékletben a csírázásra vonatkozóan.

▼M20 —————

▼B

(2) A tagállamok:

a) felvehetnek több generációt az elit vetőmag kategóriába, és generációk szerint tovább oszthatják ezt a kategóriát;

b) úgy rendelkezhetnek, hogy a csírázással és analitikai tisztasággal kapcsolatos hivatalos vizsgálatokat a minősítés során csak akkor végezzék el minden tételen, ha kétséges, hogy teljesülnek a II. mellékletben e vonatkozásban megállapított feltételek;

▼M1

c) jogszabályok, rendeletek, vagy közigazgatási rendelkezések, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek eleget tegyenek, hatálybalépését követően egy, legfeljebb három éves átmeneti időszak alatt, az (1) bekezdés E., F. és G. pontjától eltérve azt a vetőmagot minősítik minősített vetőmagnak, amely valamely tagállamban addig működő rendszer keretében hivatalosan ellenőrzött vetőmag közvetlen leszármazottja, és amely biztosítja az ezen irányelv elveinek megfelelően minősített elit vetőmagok által nyújtott garanciákat; ez a rendelkezés megfelelően alkalmazandó az (1) bekezdés G. pontjában említett I. szaporítási fokú minősített vetőmagra;

▼M5

d) kérésre és a 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően engedélyezett számukra, hogy legkésőbb ►M20 1989. június 30 ◄ -ig hivatalosan minősíthessék a „I. szaporítási fokú minősített vetőmag”, illetve „II. szaporítási fokú minősített vetőmag” kategóriákba tartozó önmegporzó fajok vetőmagját: — ha az I. mellékletben előírt hivatalos szántóföldi ellenőrzés helyett elvégezték az egyes fajokhoz tartozó növények legalább 20 %-ára kiterjedő, mintavétellel végrehajtott szántóföldi ellenőrzést, — feltéve, hogy az elit vetőmagon kívül az említett kategóriát közvetlenül megelőző legalább két szuperelit vetőmag generációról az érintett tagállamban elvégzett hivatalos vizsgálat kimutatta, hogy az megfelel az I. és II. mellékletekben az elit vetőmag fajtaazonosságára és fajtatisztaságára megállapított feltételeknek.

▼M34

(3) Amennyiben az (1) bekezdés C. d) pontjában, az (1) bekezdés Ca. c) pontjában, az (1) bekezdés D. 1.d) pontjában, az (1) bekezdés D. 2.b) pontjában, az (1) bekezdés D. (3) c) pontjában, az (1) bekezdés E. d) pontjában, az (1) bekezdés F. d) pontjában és az (1) bekezdés G. d) pontjában meghatározott hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat végrehajtására kerül sor, úgy a következő követelményeknek kell megfelelni:

A. Szántóföldi ellenőrzés a) A felügyelők: i. rendelkeznek a szükséges műszaki képesítéssel; ii. a vizsgálatok elvégzéséből személyes hasznuk nem származhat; iii. rendelkeznek az érintett tagállam vetőmag-minősítő hatósága által kiadott hatósági engedéllyel, amely tartalmazza az ellenőrök eskütételét vagy egy általuk aláírt írásbeli nyilatkozatot, amelyben kötelezik magukat a hatósági vizsgálatokra vonatkozó szabályok betartására; iv. hatósági felügyelet mellett vizsgálatokat hajtanak végre a hatósági vizsgálatokra alkalmazott előírásoknak megfelelően. b) A vizsgálandó vetőmagtermést olyan vetőmagból termesztették, amely hatósági utóellenőrzésen ment keresztül, amelynek eredményei kielégítőek voltak. c) A vetőmagtermés egy részének ellenőrzését hatósági ellenőrök végzik. Ezen rész arányának legalább 5%-nak kell lennie. d) A vetőmagtermésből betakarított vetőmagtételek mintáiból egy rész kivételre kerül a hatósági utóellenőrzésre, valamint – ahol szükséges – a fajtaazonosság és tisztaság ellenőrzésére irányuló hatósági laboratóriumi vetőmagvizsgálatra. e) A tagállamok szabályokat állapítanak meg a hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálatra vonatkozó, ezen irányelv szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére alkalmazható szankciókat illetően. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciók magukban foglalhatják az a) pont iii. alpontjában előírt engedély visszavonását az olyan hatósági engedéllyel rendelkező ellenőröktől, akikről bebizonyosodik, hogy szándékosan vagy gondatlanul megsértették a hatósági vizsgálatra vonatkozó szabályokat. A tagállamok biztosítják, hogy ilyen szabálysértés esetén megsemmisítik azon vetőmag minősítését, amelyből a mintavétel történt, kivéve ha bebizonyosodik, hogy az érintett vetőmag mégis megfelel valamennyi előírt követelménynek.

B. Vetőmagvizsgálat a) A vetőmagvizsgálatot az érintett tagállam vetőmag-minősítő hatósága által – erre a célra – engedélyezett vetőmagvizsgáló laboratóriumok végzik a b)-d) pontban megállapított feltételek szerint. b) A laboratórium vezető vetőmagelemzővel rendelkezik, aki közvetlenül felel a laboratórium szakmai tevékenységéért és rendelkezik a vetőmagvizsgáló laboratórium szakmai vezetéséhez szükséges képesítéssel. A laboratórium vetőmagelemzői rendelkeznek a szükséges szakmai képesítéssel, amelyet a hatósági vetőmagelemzőkre alkalmazandó feltételek alapján szervezett tanfolyamokon szereztek meg, és arról hatósági vizsga keretében bizonyságot tettek. A laboratórium az engedélyezés keretein belül a vetőmag-minősítő hatóság által hatóságilag a vetőmagvizsgálat céljára megfelelőnek minősített helyiségben és berendezésekkel működik. A laboratórium a vetőmagvizsgálatot a szokásos nemzetközi módszereknek megfelelően végzi. c) A vetőmagvizsgáló laboratórium: i. független laboratórium; vagy ii. valamely vetőmag-vállalkozáshoz tartozó laboratórium. Az ii. alpontban említett esetben a laboratórium kizárólag azon vetőmag-vállalkozás megbízásából előállított vetőmagtételeken végezhet vetőmagvizsgálatot, amely vetőmag-vállalkozáshoz tartozik, kivéve ha ettől eltérő megállapodás születik a vetőmag-vállalkozás, a minősítést kérő és az illetékes vetőmag-minősítő hatóság között. d) A vetőmagvizsgáló laboratórium vetőmagvizsgáló tevékenységét a vetőmag-minősítő hatóság megfelelő módon felügyeli. e) A d) pontban említett felügyelet céljából a hatósági minősítésre beadott vetőmagtételek egy részén ellenőrző vetőmagvizsgálatot hajtanak végre. Ezt a mennyiséget elvben a lehető legegyenletesebb mértékben kell elosztani a vetőmag-minősítésre vetőmagot beadó természetes és jogi személyek és a beadott vetőmagfajták között, ugyanakkor irányulhat bizonyos kétségek tisztázására is. Ennek a mennyiségnek legalább 5%-nak kell lennie. f) A tagállamok szabályokat állapítanak meg ezen – hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálatra vonatkozó – irányelv szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére alkalmazható szankciókat illetően. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciók magukban foglalhatják a hatósági engedéllyel rendelkező vetőmagvizsgáló laboratóriumok a) pontban előírt engedélyének visszavonását a hatósági vizsgálatokat szabályozó előírások szándékos vagy gondatlan megsértése esetén. A tagállamok biztosítják, hogy ilyen szabálysértés esetén megsemmisítik azon vetőmag minősítését, amelyből a mintavétel történt, kivéve ha bebizonyosodik, hogy az érintett vetőmag mégis megfelel valamennyi előírt követelménynek.

▼M29

(4) A 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően további intézkedéseket lehet elfogadni a hivatalos felügyelet mellett végzett vizsgálatok végrehajtására.

▼M34 —————

▼B

3. cikk

▼M28

(1) A tagállamok biztosítják, hogy gabonavetőmag csak akkor hozható forgalomba, ha azt hivatalosan „elit vetőmag”-ként, „minősített vetőmag”-ként, „első generációs minősített vetőmag”-ként, vagy „második generációs minősített vetőmag”-ként minősítették.

▼B

(2) A tagállamok a minősítés ►M28 ————— ◄ céljából meghatározzák az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag legmagasabb nedvességtartalmát.

(3) A tagállamok biztosítják, hogy a vetőmag hivatalos vizsgálatát a legfrissebb nemzetközi módszerek szerint végzik el, amennyiben léteznek ilyen módszerek.

▼M28 —————

▼M28

3a. cikk

A 3. cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok biztosítják, hogy

— elit vetőmag előtti generációk nemesített vetőmagja, valamint

— feldolgozási célból forgalmazott termesztett vetőmag, feltéve hogy a vetőmag azonossága biztosított,

forgalomba hozható.

▼B

4. cikk

(1) A tagállamok azonban a 3. cikk rendelkezéseitől eltérve:

a) engedélyezhetik az olyan elit vetőmag hivatalos minősítését és forgalmazását, amely a csírázás tekintetében nem felel meg a II. mellékletben megállapított feltételeknek; ebből a célból minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a szállító garantáljon egy meghatározott csírázást, amelyet forgalmazási célokra feltüntet egy speciális címkén is, amely tartalmazza a nevét, a címét és a vetőmagtétel hivatkozási számát;

b) annak érdekében, hogy a ►M1 ————— ◄ vetőmaghoz minél gyorsabban hozzá lehessen jutni – annak ellenére, hogy még nem fejeződött be a II. mellékletben a csírázással kapcsolatban megállapított feltételeknek való megfelelés ellenőrzésére irányuló hivatalos vizsgálat –, az első vásárlóig bezárólag engedélyezhetik a hivatalos minősítést és forgalmazást az „elit vetőmag” vagy „minősített vetőmag” kategóriájának kereskedelme révén. A minősítést csak a vetőmagról szóló ideiglenes analitikai jelentés bemutatása alapján és azzal a feltétellel adják meg, hogy megadják az első átvevő nevét és címét; minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a szállító szavatolja az ideiglenes elemzésben meghatározott csírázást; ezt a csírázást forgalmazási célból jelzik egy külön címkén, amely feltünteti a szállító nevét és címét és a tétel hivatkozási számát.

Amennyiben a 15. cikk a Közösségen belüli szaporítással kapcsolatban másként nem rendelkezik, e rendelkezések nem alkalmazhatók a harmadik országokból behozott vetőmagra.

▼M28 —————

▼M28

(4) Az (1) bekezdés a) vagy az (1) bekezdés b) albekezdésében biztosított eltérési lehetőségekkel élő tagállamok közigazgatási úton segítik az ellenőrzés területén.

4a. cikk

(1) A 3. cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok a saját területükön engedélyezhetik a termelők számára, hogy forgalomba hozzanak:

a) kisebb vetőmagmennyiségeket tudományos célokra, vagy szelekciós munkára;

b) megfelelő vetőmagmennyiségeket egyéb vizsgálati, vagy kísérleti célból, feltéve hogy az olyan fajtákhoz tartozik, amelyre vonatkozóan a jegyzékbe való felvételi kérelmet a kérdéses tagállamban már benyújtották.

Géntechnológiával módosított anyag esetében az ilyen jóváhagyás csak akkor adható meg, ha az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt káros hatások elkerülésére az összes szükséges intézkedést megtették. Az ebben a tekintetben végrehajtandó környezeti kockázat felmérésére vonatkozóan a 70/457/EGK irányelv 7. cikke (4) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók a megfelelő módon.

(2) Azok a célok, amelyekre az (1) bekezdés b) pontjában említett engedélyek adhatók, a csomagok jelölésére vonatkozó rendelkezések, valamint a mennyiségek és azok a feltételek, amelyek alapján a tagállamok ilyen engedélyeket adhatnak, a 21. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kerülnek meghatározásra.

(3) A tagállamok által az irányelv elfogadásának dátuma előtt, a saját területükön, az (1) bekezdésben meghatározott célokból a termelők számára megadott engedélyek a (2) bekezdésben említett rendelkezések meghatározásáig érvényben maradnak. Ezen időponttól kezdve minden engedélynek meg kell felelnie a (2) bekezdés szerint megállapított rendelkezéseknek.

▼B

5. cikk

A tagállamok az I. és II. mellékletben megállapított feltételek tekintetében további vagy szigorúbb követelményeket írhatnak elő a saját területükön termelt vetőmag minősítésére vonatkozóan.

▼M28

5a. cikk

A zab, árpa, rizs és búza vetőmagjának minősítését a tagállamok az első generációs minősített vetőmagra korlátozhatják.

▼B

6. cikk

▼M2

A tagállamok előírják, hogy a genealógiai komponensek szükséges leírását a nemesítő kérésre bizalmasan kezeljék.

▼B

7. cikk

▼M34

(1) A tagállamok előírják, hogy a fajtaellenőrzéshez, és a vetőmag-minősítés céljából végzett vizsgálathoz a mintavétel hatóságilag vagy hatósági felügyelet mellett, megfelelő módszerek szerint történjék. Azonban a 19. cikk értelmében az ellenőrzés céljából végrehajtott vetőmag-mintavétel hivatalosan történik.

▼M34

(1a) Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott hatósági felügyelet mellett végzett mintavétel végrehajtására kerül sor, a következő követelményeknek kell megfelelni:

a) A vetőmag-mintavételt az érintett tagállam vetőmag-minősítő hatósága által – erre a célra – engedélyezett vetőmag-mintavevők végzik a b), c) és d) pontban megállapított feltételek szerint;

b) A vetőmag-mintavevők rendelkeznek a szükséges szakmai képesítéssel, amelyet a hatósági vetőmag-mintavevőkre alkalmazandó feltételek mellett szervezett tanfolyamokon szereztek meg, és arról hatósági vizsga keretében bizonyságot tettek. A vetőmag-mintavételt a szokásos nemzetközi módszereknek megfelelően végzik.

c) A vetőmag-mintavevők: i. független természetes személyek; ii. olyan természetes vagy jogi személyek által alkalmazott személyek, akik vagy amelyek tevékenységi köre nem foglalja magában a vetőmag-előállítást, a vetőmagtermesztést, a vetőmag-feldolgozást vagy a vetőmag-kereskedelmet; vagy iii. olyan természetes vagy jogi személyek által alkalmazott személyek, akik vagy amelyek tevékenységi köre magában foglalja a vetőmag-előállítást, a vetőmagtermesztést, a vetőmag-feldolgozást vagy a vetőmag-kereskedelmet. Az iii. alpontban említett esetben a vetőmag-mintavevő kizárólag a munkaadója megbízásából előállított vetőmagtételeken végezhet vetőmag-mintavételt, kivéve ha ettől eltérő megállapodás születik a munkaadója, a minősítést kérő és a vetőmag-minősítő hatóság között.

d) A vetőmag-mintavevők tevékenységét a vetőmag-minősítő hatóság megfelelő módon felügyeli. Amennyiben automatikus mintavétel történik, úgy a megfelelő eljárásokat be kell tartani és azokat hatóságilag felügyelni kell.

e) A d) pontban említett felügyelet céljából hatósági minősítésre beadott vetőmagtételek egy részén hatósági vetőmag-mintavevők ellenőrző mintavételt hajtanak végre. Ezt a mennyiséget elvben a lehető legegyenletesebb mértékben kell elosztani a vetőmag-minősítésre vetőmagot beadó természetes és jogi személyek és a beadott vetőmagfajták között, ugyanakkor irányulhat bizonyos kétségek tisztázására is. Ennek az aránynak legalább 5%-nak kell lennie. Ezen ellenőrző mintavétel nem alkalmazható automatikus mintavétel esetén. A tagállamok a hatóságilag vett vetőmagmintákat összehasonlítják az ugyanazon vetőmagtételből származó, hatósági felügyelet mellett vett mintákkal.

f) A tagállamok szabályokat állapítanak meg az ezen irányelv szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére alkalmazható szankciókat illetően. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A szankciók magukban foglalhatják a hivatalosan engedélyezett vetőmag-mintavevők a) pontban előírt engedélyének visszavonását a hatósági vizsgálatokat szabályozó előírások szándékos vagy gondatlan megsértése esetén. A tagállamok biztosítják, hogy ilyen szabálysértés esetén megsemmisítik azon vetőmag minősítését, amelyből a mintavétel történt, kivéve ha bebizonyosodik, hogy az érintett vetőmag mégis megfelel valamennyi előírt követelménynek.

(1b) A 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően további intézkedéseket lehet elfogadni a hatósági felügyelet mellett végzett vetőmag-mintavétel végrehajtására vonatkozóan.

▼B

(2) A vetőmag minősítés céljából történő vizsgálata esetében a mintákat homogén tételekből veszik; a tétel legnagyobb és a minta legkisebb tömegét a III. melléklet határozza meg.

8. cikk

(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag és mindenfajta minősített vetőmag forgalmazása csak kellően homogén ►M1 szállítmányokban ◄ és a 9. és 10. cikkben előírt zárat és jelöléseket tartalmazó, zárolt csomagokban történhet.

(2) A kis mennyiségek végső felhasználónak történő forgalmazása céljából a tagállamok eltérést állapíthatnak meg az (1) bekezdés rendelkezéseitől a csomagolásra, a zárolásra és a jelölésre vonatkozóan.

9. cikk

▼M9

(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmagok és valamennyi kategóriába tartozó minősített vetőmagok csomagolását hivatalosan vagy hivatalos felügyelet mellett zárolják oly módon, hogy azokat ne lehessen felnyitni a zárolási rendszer megsértése nélkül, illetve anélkül, hogy akár a 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott hatósági címkén, akár a csomagoláson a beavatkozásnak látható nyoma ne maradna.

A zárolás biztosítása érdekében a zárolási rendszernek legalább a fent említett címkéből vagy a csomagolásra erősített hivatalos zárból kell állnia.

A második albekezdésben előírt intézkedések nem szükségesek abban az esetben, ha nem újrahasználható zárolási rendszert használnak.

A 21. cikkben megállapított eljárással összhangban megállapítható, hogy megfelel-e egy adott zárolási rendszer e bekezdés rendelkezéseinek.

▼M1

(2) A hivatalos fémzárral ellátott csomagokat egy vagy több alkalommal újra zárolni csak hivatalosan ►M9 vagy hivatalos ellenőrzés mellett ◄ lehet. Amennyiben a csomagokat újra fémzárolják, az utolsó fémzárolás tényét, annak időpontját, valamint az új fémzárolásért felelős hatóságot fel kell tüntetni a 10. cikk (1) bekezdésében előírt címkén.

▼M6

(3) A tagállamok ►M28 területükön fémzárolt. Az ezekre a kivételekre vonatkozó feltételek a 21. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően határozhatók meg ◄ kis csomagolási egységek esetén előírhatnak kivételeket az (1) bekezdés alól.

▼M7

10. cikk

(1) A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmagot, illetve a bármilyen minősített vetőmagot tartalmazó csomagolási egység:

a) külsején korábban nem használt hatósági címkével legyen ellátva, amely eleget tesz a IV. mellékletben megállapított feltételeknek, és amelyen a Közösség valamely hivatalos nyelvén megfogalmazott információ található. A címke színe elit vetőmag esetében fehér, minősített vetőmag és első generációs minősített vetőmag esetében kék, második generációs minősített vetőmag esetében pedig piros legyen. Abban az esetben, ha kilyukasztott címkét használnak, a címke rögzítését minden esetben hatósági pecséttel kell biztosítani. Ha a 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó esetekben az elit vetőmag, illetve a kukorica-vetőmag a csírázás tekintetében nem felel meg a II. mellékletben megállapított feltételeknek, a címkén ezt a tényt fel kell tüntetni. Engedélyezni kell az öntapadó hatósági címkék használatát. A 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően engedélyezni lehet az előírt adatoknak a csomagolási egységre a mintacímke szerint és hatósági felügyelet mellett, letörölhetetlen módon történő nyomtatását;

b) tartalmazzon egy, a címke színével megegyező színű olyan okmányt, amelyben legalább a IV. melléklet A. része a) pontjának 3., 4. és 5. alpontjában előírt adatok szerepelnek. Ezt az okmányt úgy kell megszövegezni, hogy ne lehessen összetéveszteni az a) pontban említett hatósági címkével. Nincs szükség erre az okmányra abban az esetben, ha az adatokat a csomagolási egységen letörölhetetlen nyomtatással tüntetik fel vagy ha az a) pont rendelkezéseinek megfelelően öntapadó címkét vagy eltéphetetlen anyagú címkét használnak.

▼M28

(2) A saját területükön fémzárolt kis csomagolási egységek esetében a tagállamok kivételeket állapíthatnak meg az (1) bekezdés alól. Az ezekre a kivételekre vonatkozó feltételeket a 21. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell meghatározni.

▼M7

(3) A 21. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően a tagállamok számára engedélyezni lehet, hogy 1980. június 30-ig fenntartsák azokat a rendelkezéseket, amelyek engedélyezik olyan gabonavetőmagok forgalmazását, amelyek csomagolásán szerepelnek az előírt adatok, de az (1) bekezdés a) pontjának hatodik mondatában meghatározott formától eltérő formában.

▼M32

10a. cikk

(1) A tagállamok a 8., 9. és 10. cikktől eltérve egyszerűsíthetik a „minősített vetőmag” kategóriába tartozó magok végfelhasználónak ömlesztett formában történő forgalmazása esetén a zárolásra és a csomagok címkézésére vonatkozó rendelkezéseket.

(2) A fenti (1) bekezdés szerinti eltérés alkalmazásának feltételeit a 21. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell meghatározni.

Az ilyen intézkedések elfogadásáig a 94/650/EK bizottsági határozat ( 2 ) 2. cikkében meghatározott feltételeket kell alkalmazni.

▼M28

11. cikk

(1) A 21. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően rendelkezni lehet arról, hogy az ezen irányelv által szabályozott esetektől eltérő esetekben bármely típusú elit, vagy minősített vetőmag csomagjai szállítói címkével rendelkezzenek (ami lehet a hatósági címkétől különböző címke, illetve lehet a magára a csomagra nyomtatott szállítói információ). Az ilyen címkéken közlendő részleteket szintén a 21. cikkben szabályozott eljárással összhangban határozzák meg.

▼M28

(2) Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy előírják, hogy az Avena fatua jelenlétével kapcsolatban a 21. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően meghatározott különleges feltételeknek megfelelő vetőmagtételeket az ezen feltételek teljesítését igazoló hivatalos bizonyítvány kísérje.

11a. cikk

Egy géntechnológiával módosított fajta vetőmagja esetében minden hatósági, vagy egyéb címke, illetve dokumentum, amelyet ennek az irányelvnek a rendelkezései alapján a vetőmag-tételhez rögzíttettek, illetve azt kíséri, egyértelműen jelzi, hogy a fajta géntechnológiai módosításon ment át.

▼B

12. cikk

A tagállamok előírják, hogy az elit vetőmag vagy mindenfajta minősített vetőmag minden esetleges vegyszeres kezelését tüntessék fel a hatósági címkén vagy szállítói címkén és a csomagoláson vagy azon belül.

13. cikk

▼M12

(1) A tagállamok ►M28 engedélyezik ◄ valamely gabonafaj vetőmagjának különböző fajtájú vetőmagvak meghatározott keveréke formájában történő forgalmazását, amennyiben a tudományos vagy műszaki ismeretek azt mutatják, hogy ezek a keverékek egyes kártékony szervezetek terjedését különösen hatékonyan gátolják, és amennyiben a keverék összetevői összekeverésük előtt is megfelelnek a rájuk vonatkozó forgalmazási szabályoknak.

▼B

►M12 (2) ◄ A tagállamok ►M28 engedélyezik ◄ a gabonavetőmag különböző fajhoz tartozó vetőmagok keverékének formájában történő forgalmazását, feltéve, hogy a keverék összetevői keverés előtt megfelelnek a forgalmazásukra vonatkozó szabályoknak.

▼M28

2a. A különleges feltételeket, amelyek alapján az ilyen keverékek forgalomba hozhatók, a 21. cikkben szabályozott eljárással összhangban határozzák meg.

▼B

►M12 (3) ◄ A 10. cikk rendelkezései mellett a 8. 9. és 11. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni, kivéve, ha a keverékek esetében használt címke színe zöld.

▼M20

13a. cikk

▼M29

Az ezen irányelvben meghatározott bizonyos rendelkezések fejlesztése lehetőségeinek kutatása céljából átmeneti kísérletek pontosan meghatározott feltételek szerinti, közösségi szinten történő szervezéséről lehet határozni, a 21. cikkben szabályozott előírások szerint.

▼M20

Ezeknek a kísérleteknek a keretében a tagállamok mentesülhetnek az ebben az irányelvben megállapított bizonyos kötelezettségek alól. A kötelezettségek alóli mentesülés mértékét a vonatkozó rendelkezésekre történő utalással kell meghatározni. A kísérletek időtartama a 7 évet nem haladhatja meg.

▼B

14. cikk

▼M28

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a vetőmagra, amelyet ennek az irányelvnek akár kötelező, akár nem kötelező rendelkezései alapján hoztak forgalomba, ne vonatkozzanak az ezen, vagy bármely más irányelven kívül szabályozott forgalmazási korlátozások tulajdonságaikat, vizsgálati eljárásaikat, jelölésüket és fémzárolásukat illetően.

▼A1

(1a) A Bizottság a 21. cikkben előírt eljárás szerint engedélyezi, hogy a gabonavetőmag egy vagy több tagállam egész területén vagy egyes részein történő forgalomba hozatalához e vetőmagok Avena fatua-tartalmát illetően szigorúbb szabályokat hozzanak, mint a II. mellékletben megállapított szabályok, amennyiben ezeknek a vetőmagoknak a belföldi termelésére hasonló szabályokat alkalmaznak, és amennyiben Avena futua-irtási kampányra ténylegesen sor kerül az érintett régió gabonakultúráiban.

▼M28 —————

▼M28

14a. cikk

Azok a feltételek, amelyek alapján az elit vetőmag előtti generációk nemesített vetőmagja a 3a. cikk első francia bekezdése szerint forgalomba hozható, a következők:

a) annak, az illetékes minősítő hatóság által, az elit vetőmag minősítésére vonatkozó előírásoknak megfelelően elvégzett hivatalos ellenőrzésen kellett átesnie;

b) az ezen az irányelv rendelkezéseinek megfelelően kell csomagolni, és

c) a csomagolásokat hatósági címkével kell ellátni, legalább a következő adatok feltüntetésével: — a minősítő hatóság és tagállam megnevezése vagy ezek megkülönböztető rövidítése, — a tétel referenciaszáma, — a fémzárolás hónapja és éve, vagy — a minősítés céljából történt utolsó hivatalos mintavétel hónapja és éve, — faj, legalább latin betűkkel, növénytani neve szerint feltüntetve, adott esetben rövidített formában, a névedó megnevezése nélkül, — fajta, legalább latin betűkkel feltüntetve, — a „szuperelit vetőmag” megjelölés, — a „minősített vetőmag”, vagy az „első generációs minősített vetőmag” kategóriák vetőmagját megelőző generációk száma.

A címke színe fehér, átlós, lila csíkkal.

▼M20

15. cikk

(1) A tagállamok előírják, hogy az olyan gabonavetőmag,

— amelyet közvetlenül az egy vagy több tagállamban, illetve a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint egyenértékűséget élvező harmadik országban hivatalosan minősített elit vetőmagból vagy első generációs minősített vetőmagból állítottak elő, illetve amelyet közvetlenül egy valamely tagállamban hivatalosan minősített elit vetőmag és egy ilyen harmadik országban hivatalosan minősített elit vetőmag keresztezésével állítottak elő, és

— amelyet egy másik tagállamban takarítottak be,

kérésre és a 70/457/EGK irányelv rendelkezéseinek sérelme nélkül, minősített vetőmagként hivatalosan minősíteni kell bármely tagállamban, abban az esetben, ha a szóban forgó vetőmagon elvégezték az I. mellékletben megállapított feltételeknek megfelelő szántóföldi vizsgálatot az adott kategóriára, és ha a hivatalos vizsgálat megállapította, hogy a vetőmag megfelel a II. mellékletben az adott kategóriára megállapított feltételeknek.

Ha ezekben az esetekben a vetőmagot közvetlenül az elit vetőmagot megelőző generációhoz tartozó hivatalosan minősített vetőmagból állították elő, a tagállamok engedélyezhetik az elit vetőmagként történő hivatalos minősítést is abban az esetben, ha az adott kategóriára vonatkozó feltételeknek a vetőmag eleget tesz.

▼M28

(2) Azt a gabonavetőmagot, amelyet a Közösség területén takarítottak be, és amelyet az (1) bekezdés szerinti minősítésre szánnak:

— a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően csomagolják, és olyan hatósági címkével látják el, amely kielégíti az V. melléklet A. és B. részében szabályozott feltételeket, és

— az V. melléklet C. részében szabályozott feltételeket kielégítő hivatalos dokumentum kíséri.

Az első albekezdés csomagolásra és címkézésre vonatkozó előírásai figyelmen kívül hagyhatók, amennyiben a szántóföldi ellenőrzésért felelő hatóságok megegyeznek azokkal a hatóságokkal, amelyek a nem véglegesen minősített vetőmagoknak a minősítésére állítják ki a dokumentumokat, valamint azok minősítésért felelősek, illetve ha az egyes illetékes hatóságok a kivételről megegyeznek.

▼M34

(3) A tagállamok azt is előírják, hogy a harmadik országban betakarított gabonavetőmagokat, kérelem esetén, hatóságilag „minősített vetőmag”-ként minősítsék, ha:

a) előállítása közvetlenül történt: i. olyan elit vetőmagból vagy első generációs minősített vetőmagból, amelyet hatóságilag minősítettek egy vagy több tagállamban, vagy olyan harmadik országban, amelynek eljárását a 16. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok egyenértékűként ismerik el, vagy ii. valamely tagállamban hatóságilag minősített elit vetőmag és egy – az i. alpontban említett – harmadik országban hatóságilag minősített elit vetőmag keresztezéséből;

b) átesett a 16. cikk (1) bekezdés a) pontja szerinti, egyenértékűségről szóló határozatban az érintett kategóriára megállapított feltételeket kielégítő szántóföldi ellenőrzésen;

c) a hatósági vizsgálat kimutatta, hogy teljesülnek a II. mellékletben ugyanezen kategóriára megállapított feltételek.

▼B

16. cikk

(1) A Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel meghatározza, hogy:

a) a 15. cikkben meghatározott esetben a harmadik országbeli szántóföldi ellenőrzések megfelelnek-e az I. mellékletben megállapított feltételeknek;

▼M34

b) a harmadik országban betakarított és jellemzőit, vizsgálati szabályait, fajtaazonosságának biztosítását, jelölését és ellenőrzését tekintve azonos garanciákat nyújtó gabonavetőmag az említett vonatkozásokban egyenértékű a Közösségben betakarított elit vetőmaggal illetve minősített vetőmaggal, és megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek.

▼B

(2) ►M5 A tagállamok az (1) bekezdés alapján maguk is hozhatnak harmadik országra vonatkozó határozatokat, amennyiben a Tanács az adott országgal kapcsolatban még nem hozott semmiféle határozatot ennek az irányelvnek a keretében belül. Ez a jog 1975. július 1-jén hatályát veszti. ◄

▼M3

(3) Az (1) és (2) bekezdéseket kell alkalmazni minden új tagállam tekintetében is a belépés napjától addig a napig, amelyen hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.

▼M24

(4) Paragraph 1 shall also apply to the territory of the former German Democratic Republic until 31 December 1991. Detailed rules may be adopted in accordance with the procedure laid down in Article 21.

▼M28

17. cikk

(1) A Közösségben az elit vetőmagok, és a minősített vetőmagok általános kínálatában jelentkező, és másképp nem megoldható átmeneti nehézségek kiküszöbölése érdekében, a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban meghatározott időre engedélyezni lehet a Közösség egész területén az ellátási nehézségek megoldásához szükséges mennyiségben, vagy kevésbé szigorú előírásoknak megfelelő kategóriába tartozó vetőmagok, vagy a „Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékében”, illetve a tagállamok saját nemzeti fajtajegyzékükben nem szereplő vetőmagfajták forgalmazását.

(2) Bármely adott fajta vetőmagjának kategóriájára vonatkozó hatósági címke az, amelyet arra a kategóriára előírtak; a fent említett jegyzékekben nem szereplő fajták vetőmagjának hatósági címkéje barna színű. A címke mindig jelzi, hogy a kérdéses vetőmag egy kevésbé szigorú követelményeket kielégítő kategóriához tartozik.

(3) Az (1) bekezdés alkalmazásának szabályait a 21. cikkben szabályozott eljárással összhangban fogadják el.

▼B

18. cikk

Ez az irányelv nem alkalmazható olyan vetőmagra, amelyről bizonyítják, hogy harmadik országba történő kivitelre szánták.

19. cikk

▼M28

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a gabonavetőmag forgalmazására vonatkozóan legalább szúrópróbaszerűen hivatalos vizsgálatokat végeznek annak ellenőrzésére, hogy azok ezen irányelv követelményeinek és feltételeinek megfelelnek-e.

▼M28

(2) A vetőmag Közösségen belüli szabad mozgására vonatkozó korlátozás nélkül, a tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a harmadik országokból importált, két kilogrammot meghaladó mennyiségű vetőmag forgalmazása során feltüntessék az alábbi adatokat:

a) faj;

b) fajta;

c) kategória;

d) előállító ország és hivatalos ellenőrző hatóság;

e) feladó ország;

f) importőr;

g) a vetőmag mennyisége.

Ezen adatok feltüntetésének módját a 21. cikkben szabályozott eljárással összhangban kell meghatározni.

▼M33

20. cikk

(1) Közösségi összehasonlító vizsgálatokat és kísérleteket kell végezni a Közösségen belül az ezen irányelv akár kötelező erejű, akár szabad belátás szerint alkalmazható rendelkezései értelmében forgalomba hozott, mintavételi eljárás keretében vett gabonavetőmag-minták utólagos vizsgálata érdekében. Az összehasonlító vizsgálatok és kísérletek a következőkre terjedhetnek ki:

— harmadik országokban betakarított vetőmagok,

— biogazdálkodásra alkalmas vetőmagok,

— a növénygenetikai források helyben való megőrzésével és fenntartható hasznosításával kapcsolatosan forgalomba hozott vetőmagok.

(2) Ezeket az összehasonlító vizsgálatokat és kísérleteket a minősítés technikai módszereinek összehangolására és a vetőmag által teljesítendő feltételeknek való megfelelés ellenőrzésére használják.

(3) A Bizottság a 21. cikkben említett eljárással összhangban megállapítja az elvégzendő összehasonlító vizsgálatok és kísérletek szükséges szabályait. A Bizottság tájékoztatja a 21. cikkben említett bizottságot a vizsgálatok és kísérletek végrehajtásának technikai szabályairól, valamint azok eredményeiről.

(4) A Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújthat az (1) és a (2) bekezdés szerinti vizsgálatokhoz és kísérletekhez.

A pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a költségvetési hatóság által meghatározott éves előirányzatokat.

(5) A közösségi pénzügyi hozzájárulás által támogatható vizsgálatok és kísérletek körét, valamint a pénzügyi hozzájárulás nyújtásának részletes szabályait a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban kell meghatározni.

(6) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti vizsgálatokat és kísérleteket kizárólag állami hatóságok vagy az állam felelőssége alatt eljáró jogi személyek végezhetik.

▼M32

21. cikk

(1) A Bizottság munkáját a 66/399/EGK tanácsi határozat 1. cikkével létrehozott Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága (továbbiakban: „a bizottság”) segíti.

(2) Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a Bizottságra ruházott végrehajtó hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások meghatározásáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat ( 3 ) 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időszak egy hónap.

(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

▼M2

21a. cikk

▼M5

A mellékletek tartalmában a tudományos, illetve műszaki ismeretek fejlődésének fényében elvégzendő módosításokat a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban kell elfogadni.

▼M20

21b. cikk

A mellékletek tartalmában a zab, árpa, rizs, búza, durumbúza és a tönkölybúza hibridjei, és az ennek az irányelvnek a 2. cikk (1b) bekezdése szerint hatálya alá tartozó egyéb fajok hibrid növényei és vetőmagja által teljesítendő feltételek, valamint a tritikále keresztbeporzású változatainak növényei és vetőmagja által teljesítendő feltételek meghatározásához szükséges módosításokat a 21. cikkben megállapított eljárással összhangban kell elfogadni.

▼B

22. cikk

Amennyiben a ►M20 II. melléklet 3. pontja ◄ a károsító szervezetekkel kapcsolatban másként nem rendelkezik, ez az irányelv nem érinti a nemzeti jogszabályoknak az emberek, állatok és növények egészségének és életének védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme alapján indokolt rendelkezéseit.

▼M28

22a. cikk

(1) A 21. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően különleges feltételek állapíthatók meg a következő területek fejlődéseinek figyelembevétele érdekében:

a) azok a feltételek, amelyek alapján a kémiailag kezelt vetőmag forgalmazható;

b) azok a feltételek, amelyek alapján vetőmag forgalmazható az in situ megőrzéshez és a növénygenetikai források fenntartható használatához kapcsolódóan, beleértve olyan fajok vetőmagkeverékeit, amelyek magukban foglalnak a 70/457/EGK tanácsi irányelv 1. cikkében felsorolt fajokat is, és amelyek kapcsolatban vannak speciális természetes és természetközeli élőhelyekkel, és amelyeket génerózió fenyeget;

c) azok a feltételek, amelyek alapján biotermelésre alkalmas vetőmag forgalmazható.

(2) Az (1) bekezdésben említett különleges feltételek főként az alábbi pontokat foglalják magukban:

i. a b) pont esetében ezeknek a fajoknak a vetőmagja az egyes tagállamok megfelelő hatósága által, a vetőmag meghatározott területeken való forgalmazására jóváhagyott, ismert származással rendelkezik;

ii. a b) pont esetében megfelelő mennyiségi korlátozások.

▼B

23. cikk

A tagállamok legkésőbb 1968. július 1-jéig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek a 14. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek, valamint legkésőbb 1969. július 1-jéig azokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek az ezen irányelv és mellékletei egyéb rendelkezéseinek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

▼M24

The Federal Republic of Germany is hereby authorized to comply, in respect of the territory of the former German Democratic Republic, with the following:

— Article 3 (1), in the case of: — — seed harvested prior to German unification or after unification insofar as the seed production fields had been sown before that date, — other seed if it is certified in accordance with Article 2 (2) (c);

— Article 8 (2), in the case of the restriction to „small quantities”;

— Article 13 (1), in the case of seed of „Hordeum vulgare L.”;

— Article 16, within the limits of the traditional trade flows and in response to the production needs of undertakings in the former German Democratic Republic,

at a date later than referred to above, but not later than 31 December 1992 in respect of the first and fourth indents and not later than 31 December 1994 in respect of the second and third indents.

The Federal Republic of Germany shall ensure that seed in respect of which it applies this authorization, other than seed specified in the second sub-indent of the first indent, is not introduced into parts of the Community other than the territory of the former German Democratic Republic unless it is established that the provisions of this Directive are complied with.

▼M20

23a. cikk

Egy tagállam a 21. cikkben előírt eljárásnak megfelelően teljesen vagy részben mentesíthető az ebben az irányelvben foglalt rendelkezések alkalmazására vonatkozó kötelezettség alól, a 14. cikk (1) bekezdését kivéve:

a) az alábbi fajok tekintetében: — kanáriköles, — cirok, — szudánifű;

b) egyéb olyan fajok tekintetében, amelyet az illető tagállam területén rendes körülmények között nem szaporítanak, illetve forgalmaznak.

▼B

24. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

▼M8









I. MELLÉKLET

A VETÉS ÁLTAL TELJESÍTENDŐ FELTÉTELEK

1. A terület előveteménye összeegyeztethető a vetéshez tartozó faj és fajta vetőmagjának termesztésével, és a földterület kellően szabad az előveteményből felmagzó növényektől.

2. A vetés megfelel a következő szabványoknak a szomszédos pollenforrásoktól való távolság tekintetében, amelyek nemkívánatos idegen beporzást eredményezhetnek ►M16 és különösen cirok esetében a Sorghum halepense forrásaiból ◄ :



Vetés Legkisebb távolság 1 2 Phalaris canariensis, Secale cereale ►M26 hibridek kivételével ◄ : – elit vetőmag termesztése esetén 300 m – minősített vetőmag termesztése esetén 250 m ▼M16 Sorghum spp. 300 m ▼M20 Triticosecale, önbeporzó fajták – elit vetőmag előállítására 50 m – minősített vetőmag előállítására 20 m ▼M8 Zea mays 200 m Ezek a távolságok figyelmen kívül hagyhatók, ha elegendő a védelem a nemkívánatos idegen beporzás ellen.

3. ►M31 A termény megfelelő fajtaazonossággal és fajtatisztasággal, illetve beltenyésztett törzs terményének esetében tulajdonságai tekintetében megfelelő azonossággal és tisztasággal rendelkezik. Hibrid fajták vetőmagjának előállításakor a fent említett rendelkezéseket az alkotóelemek tulajdonságaira is alkalmazni kell, beleértve a hímsterilitást, illetve a termékenység-helyreállítást. ◄ Különösen a ►M18 Oryza sativa ◄ Phalaris canariensis, Secale cereale ►M26 hibridek kivételével ◄ , ►M16 Sorghum spp. és ◄ Zea mays vetései felelnek meg a következő szabványoknak vagy egyéb feltételeknek: A. Phalaris canariensis, Secale cereale ►M26 hibridek kivételével ◄ : a vetéshez tartozó fajban nyilvánvalóan nem a fajtához tartozó növények száma legfeljebb: — 30 m2-enként egy az elit vetőmag termesztése esetén, — 10 m2-enként egy a minősített vetőmag termesztése esetén. B. Zea mays: a) a nyilvánvalóan nem a fajtához, beltenyésztett vonalhoz vagy összetevőhöz tartozó növények száma nem haladja meg következő százalékarányokat: aa) elit vetőmag termesztése esetén: i. beltenyésztett vonalak, 0,1 %; ii. egyszeres hibrid, valamennyi összetevő, 0,1 %; iii. nyílt beporzású fajta, 0,5 %; bb) minősített vetőmag termesztése esetén: i. hibrid fajták összetevői: — beltenyésztett vonalak, 0,2 %, — egyszeres hibrid, 0,2 %, — nyílt beporzású fajta, 1,0 %, ii. nyílt beporzású fajta, 1,0 %; b) a következő egyéb szabványokat vagy feltételeket kell teljesíteni a hibrid fajták vetőmagjának termesztésében: aa) a hímivarú egyed kellő mennyiségű pollent bocsát ki, mialatt a nőivarú egyed virágzik; bb) amennyiben indokolt, címerezést végeznek; cc) amennyiben a nőivarú egyedek legalább 5 %-ának van termője, a pollent kibocsátott vagy kibocsátó nőivarú egyedek aránya nem haladja meg: — az 1 %-ot egyik hivatalos szántóföldi ellenőrzés esetén sem, és — a 2 %-ot az összes hivatalos szántóföldi ellenőrzés esetén. A növényeket akkor tekintik úgy, hogy pollent bocsátottak vagy bocsátanak ki, ha a bugavirágzat központi tengelyén vagy elágazásán legalább 50 mm-en a portokok kiemelkedtek a glumáikból, és pollent bocsátottak vagy bocsátanak ki. ▼M16 C. Sorghum spp.: a) azon Sorghum fajok növényeinek százalékos aránya, melyek nem az adott növényállományhoz tartoznak, illetve azon növények százalékos aránya, melyekről felismerhető, hogy nyilvánvalóan nem tartoznak a beltenyésztett vonalhoz vagy az összetevőkhöz, nem haladhatja meg: aa) elit vetőmag előállításkor i. virágzáskor: a 0,1 %-ot; ii. teljes érésnél: a 0,1 %-ot; bb) a minősített vetőmag előállításakor i. a hímivarú összetevők növényei, melyek a virágport akkor szórták el, amikor a nőivarú összetevők bibéje termékeny: a 0,1 %-ot; ii. a nőivarú összetevők növényei: — virágzáskor: a 0,3 %-ot, — teljes érésnél: a 0,1 %-ot; b) ►M17 hibridváltozatok ◄ minősített vetőmag előállításakor a következő szabványoknak vagy egyéb feltételeknek kell megfelelni: aa) a hímivarú összetevők növényeinek elegendő virágport kell kibocsátaniuk azalatt, amíg a nőivarú összetevők növényeinek bibéje termékeny; bb) ahol termékeny bibéjű nőivarú növények vannak, a virágport már kiszórt, vagy éppen kiszóró, az ahhoz az összetevőhöz tartozó növények százalékos aránya nem haladhatja meg a 0,1 %-ot; ▼M17 c) a Sorghum fajok nyílt beporzású vagy szintetikus fajtáinak vetései megfelelnek a következő szabványoknak: a vetésben a nyilvánvalóan nem a fajtához tartozó növények száma legfeljebb: — 30 m2-enként egy az elit vetőmag termesztése esetén, — 10 m2-enként egy a minősített vetőmag termesztése esetén. ▼M18 D. Oryza sativa: A nyilvánvalóan vadon termő növényként vagy vörös magvú növényként felismerhető növények száma nem haladhatja meg: — elit vetőmag termesztése esetén a 0, — minősített vetőmag termesztése esetén az 1/50 m2 mennyiséget.

▼M26

3a. Hibrid rozs. a) A vetés megfelel a következő szabványoknak a szomszédos pollenforrásoktól való távolság tekintetében, amelyek nemkívánatos idegen beporzást eredményezhetnek:



Vetés Legkisebb távolság 1 2 – elit vetőmag termesztése esetén – ha hímivarú sterilitást alkalmaznak 1 000 m – ha nem alkalmaznak hímivarú sterilitást 600 m – minősített vetőmag termesztése esetén 500 m b) A vetés megfelelően fajtaazonos és fajtatiszta az összetevők jellemzői tekintetében, a hímsterilitást is ideértve. A vetés különösen a következő szabványoknak vagy egyéb feltételeknek felel meg: i. a vetéshez tartozó fajban nyilvánvalóan nem az egyedhez tartozó növények száma legfeljebb: — 30 m2 – enként egy az elit vetőmag termesztése esetén, — 10 m2 – enként egy a minősített vetőmag termesztése esetén; ez a szabvány csak a nőivarú egyed hivatalos szántóföldi ellenőrzésére vonatkozik, ii. az elit vetőmag esetében, amennyiben hímsterilitást alkalmaznak, a steril hímivarú egyed sterilitásának szintje legalább 98 %. c) Amennyiben indokolt, a minősített vetőmagot a steril hímivarú, nőivarú egyed és a hímivarú termékenységet visszaállító hímivarú egyed vegyes művelésében termesztik.

▼M31

3b. Termények zab, árpa, rizs, búza, durumbúza, tönkölybúza és önbeporzó tritikálé hibridjei minősített vetőmagjának előállítására. a) A terménynek a következő szabványoknak kell megfelelnie a nemkívánatos idegen beporzást eredményezhető szomszédos pollenforrásoktól való távolságokat illetően — a nőivarú egyed legkisebb távolsága 25 m ugyanazon faj bármely fajtájától, a hímivarú egyed kivételével, — ez a távolság figyelmen kívül hagyható, amennyiben megfelelő a védelem bármely nemkívánatos idegen beporzás ellen; b) Az egyedek tulajdonságai tekintetében a termény megfelelő azonossággal és tisztasággal rendelkezik. Amennyiben a vetőmagot kémiai hibridizációs szer felhasználásával állítják elő, a termény a következő szabványoknak, illetve egyéb feltételeknek felel meg: i. az alkotóelemek mindegyikének legkisebb fajtatisztasága: — zab, árpa, rizs, búza, durumbúza és tönkölybúza esetében: 99,7 %, — önbeporzó tritikálé esetében: 99,0 %; ii. a minimumhibriditásnak 95 %-nak kell lennie. A százalékos hibriditás meghatározása az érvényben lévő nemzetközi módszereknek megfelelően történik, amennyiben ilyen módszerek léteznek. Azon esetekben, ahol a hibriditást a minősítés előtti vetőmagtesztek során határozzák meg, a hibriditás szántóföldi ellenőrzés során történő meghatározását nem kell elvégezni.

▼M8

4. A vetőmag hasznosítását csökkentő károsító szervezetek, különösen az Ustilagineae szintje a lehető legalacsonyabb.

5. ▼M29 A fent említett szabványoknak való megfelelést bázis vetőmag esetében hivatalos szántóföldi ellenőrzések során, minősített vetőmag esetében pedig hivatalos szántóföldi ellenőrzések, vagy hivatalos felügyelet mellett végzett ellenőrzések során vizsgálják. ▼M8 E szántóföldi ellenőrzéseket a következő feltételekkel összhangban végzik el: A. A vetés állapota és fejlődési szakasza lehetővé teszi az adekvát vizsgálatot. B. A szántóföldi ellenőrzések száma legalább: a) az Avena sativa, ►M11 Hordeum vulgare ◄ , Oryza sativa, Phalaris canariensis, ►M20 Triticosecale, ◄ Triticum aestivum, Triticum durum, Triticum spelta, Secale cereale esetében: egy; b) a ►M16 Sorghum spp. és ◄ Zea mays esetében a virágzási időszakban: aa) nyílt beporzású fajták: egy, bb) beltenyésztett vonalak és hibridek: három. Amennyiben a vetés vagy egy korábbi év vagy a folyó év ►M16 Sorghum spp. és ◄ Zea mays vetését követi, legalább egy speciális szántóföldi ellenőrzést végeznek annak vizsgálatára, hogy teljesülnek-e az e melléklet 1. pontjában megállapított rendelkezések. C. Az e melléklet rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrzése érdekében megvizsgálandó földterület méretét, valamint részeinek számát és eloszlását a megfelelő módszerekkel összhangban határozzák meg.









II. MELLÉKLET

A VETŐMAG ÁLTAL TELJESÍTENDŐ FELTÉTELEK

1. ►M31 A vetőmag megfelelő fajtaazonossággal és fajtatisztasággal, illetve beltenyésztett törzs terményének esetében tulajdonságai tekintetében megfelelő azonossággal és tisztasággal rendelkezik. Hibrid fajták vetőmagjánál a fent említett rendelkezések az egyedek tulajdonságaira is vonatkoznak. ◄ Különösen az alább felsorolt fajok vetőmagja felel meg a következő szabványoknak vagy egyéb feltételeknek: A. Avena sativa, ►M11 Hordeum vulgare ◄ , Oryza sativa, Triticum aestivum, Triticum durum, Triticum spelta ►M20 egyik sem hibrid ◄ :



Kategória Minimális fajtatisztaság (%) 1 2 Elit vetőmag 99,9 Minősített vetőmag, I. szaporítási fok 99,7 Minősített vetőmag, II. szaporítási fok 99,0 A minimális fajtatisztaságot főleg az I. mellékletben megállapított feltételekkel összhangban elvégzett szántóföldi ellenőrzés során állapítják meg. ▼M20 Aa. A Triticosecale ►M31 nem hibridek ◄ önbeporzó fajtái:



Kategória Minimális fajtatisztaság (%) Elit vetőmag 99,7 Minősített vetőmag, első generációs 99,0 Minősített vetőmag, második generációs 98,0 A minimális fajtatisztaságot elsősorban az I. mellékletben megállapított feltételekkel összhangban elvégzett szántóföldi vizsgálatokkal kell megvizsgálni. ▼M31 Ab. Zab, árpa, rizs, búza, durumbúza, tönkölybúza és önbeporzó tritikálé hibridjei. A „minősített vetőmag” kategória vetőmagjának legkisebb fajtatisztasága 90 %. Ezt a minták megfelelő részének hivatalos utóellenőrzési tesztjei során vizsgálják. ▼M8 B. ►M16 Sorghum spp. és ◄ Zea mays: Amennyiben hímsteril, nőivarú egyed és a hímivarú termékenységet vissza nem állító hímivarú egyedet használtak fel a hibrid fajták minősített vetőmagjának termesztéséhez, a vetőmagot az alábbiak szerint termesztik: — vagy a vetőmagtétel fajtának megfelelő arányú keverésével, amennyiben egyrészről hímsteril nőivarú egyedet használtak fel, másrészről termékeny hímivarú, nőivarú egyedet használtak fel, — vagy a hímsteril nőivarú egyed és a termékeny hímivarú, nőivarú egyed fajtának megfelelő arányú termesztésével. Ezen egyedek arányát főleg az I. mellékletben megállapított feltételekkel összhangban elvégzett szántóföldi ellenőrzéssel állapítják meg. ▼M26 C. Hibrid rozsfajták: A vetőmagot csak akkor minősítik minősített vetőmagként, ha kellő mértékben figyelembe vették az utólagos hivatalos fajtavizsgálat eredményeit, amelyeket az elit vetőmag hivatalosan vett mintáin végeztek el a minősítésre beterjesztett vetőmag vegetációs időszakában annak ellenőrzése céljából, hogy az elit vetőmag megfelelt-e az ezen irányelvben az elit vetőmagra vonatkozóan annak fajtaazonosságával és fajtatisztaságával, valamint egyedeinek jellemzőivel kapcsolatban megállapított követelményeknek, a hímsterilitást is ideértve. ▼M8

2. A vetőmag megfelel a következő szabványoknak vagy egyéb feltételeknek a csírázás, analitikai tisztaság és a más fajokhoz tartozó vetőmag tartalma tekintetében: A. Táblázat:



Faj és kategória Minimális csírázás (a tiszta vetőmag %-a) Minimális analitikai tisztaság (tömeg%) A más fajokhoz tartozó vetőmag maximális tartalma szám szerint, az Oryza sativa vörös magját is ideértve, a III. melléklet 4. oszlopában meghatározott tömegű mintában (oszloponként összesítve) Egyéb növényfajok (a) Az Oryza sativa vörös vetőmagja Egyéb gabonafajok A gabonától eltérő növényfajok Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana, Lolium temulentum Raphanus raphanistrum, Agrostemma githago Panicum spp. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Avena sativa, ►M11 Hordeum vulgare ◄ , Triticum aestivum, Triticum durum, Triticum spelta: – elit vetőmag 85 99 4 1 (b) 3 0 (c) 1 – minősített vetőmag, I. és II.. szaporítási fok 85 ►M21 d) ◄ 98 10 7 7 0 (c) 3 Phalaris canariensis: – elit vetőmag 75 98 4 1 (b) 0 (c) – minősített vetőmag 75 98 10 5 0 (c) Oryza sativa: – elit vetőmag 80 98 4 ►M18 1 ◄ 1 – minősített vetőmag, I. szaporítási fok 80 98 10 ►M18 3 ◄ 3 – minősített vetőmag, II. szaporítási fok 80 98 15 ►M18 5 ◄ 3 Secale cereale: – elit vetőmag 85 98 4 1 (b) 3 0 (c) 1 – minősített vetőmag 85 98 10 7 7 0 (c) 3 ▼M16 Sorghum spp. 80 98 0 ▼M20 Triticosecale: – elit vetőmag ►M30 80 ◄ 98 4 1 (b) 3 0 (c) 1 – minősített vetőmag, első és második generációs ►M30 80 ◄ 98 10 7 7 0 (c) 3 ▼M8 Zea mays: 90 98 0 B. Vonatkozó szabványok vagy egyéb feltételek, amennyiben ezekre utalás történik ezen melléklet 2.A. pontjában található táblázatban: a) A 4. oszlopban megállapított maximális vetőmagtartalomba értendő az 5–10. oszlopokban említett fajok vetőmagja is. b) Egy második vetőmag nem tekintendő szennyezettségnek, ha az ugyanolyan tömegű második minta nem tartalmazza más gabonafaj egyetlen vetőmagját sem. c) Az Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana vagy Lolium temulentum vetőmagjának jelenléte egy előírt tömegű mintában nem tekintendő szennyezettségnek, amennyiben a második, ugyanolyan tömegű minta nem tartalmazza e fajok egyetlen vetőmagját sem. ▼M21 d) A hivatalosan „kopasz zab” típusúként besorolt Avena sativa fajták esetében a tagállamok 1990. június 30-ig a tiszta vetőmag 75 %-ára csökkenthetik a minimális csírázóképességet. Ilyen esetben a hatósági címkén feltüntetendő a „minimális csírázóképesség: 75 %” szöveg.

▼M26

3. A vetőmag felhasználhatóságát csökkentő károsító szervezetek szintje a lehető legalacsonyabb. A vetőmag különösen a következő szabványoknak felel meg a Claviceps purpurea tekintetében (a sclerotia vagy sclerotia töredék legnagyobb száma a III. melléklet 3. oszlopában megadott tömegű mintában).



Kategória Claviceps purpurea 1 2 A hibrid rozstól eltérő gabonafélék: – elit vetőmag 1 – minősített vetőmag 3 Hibrid rozsfajták – elit vetőmag 1 – minősített vetőmag 4 () (1) Öt sclerotia vagy a sclerotia-töredék jelenléte egy olyan mintában, amelynek tömege a szabványoknak megfelelőnek tekinthető, amennyiben az azonos tömegű második mintában legfeljebb négy sclerotia vagy sclerotia – töredék van.

▼M8









III. MELLÉKLET

A TÉTELEK ÉS MINTÁK TÖMEGE







Faj A tétel legnagyobb tömege (tonna) A tételből veendő minta legkisebb tömege (gramm) A II. melléklet 2.A. pontjának 4–10. oszlopában és a II. melléklet 3. pontjában előírt, szám szerint történő maghatározásokhoz használt minta tömege (gramm) 1 2 3 4 Avena sativa, ►M11 Hordeum vulgare ◄ , Triticum aestivum, Triticum durum, Triticum spelta, Secale cereale ►M20 , Triticosecale ◄ ►M18 25 ◄ 1 000 500 Phalaris canariensis 10 400 200 Oryza sativa ►M18 25 ◄ 500 500 ▼M16 Sorghum spp. 10 1 000 900 ▼M8 Zea mays, beltenyésztett vonalak elit vetőmagja ►M13 40 ◄ 250 250 Zea mays, elit vetőmag a beltenyésztett vonalak kivételével; minősített vetőmag ►M13 40 ◄ 1 000 1 000

▼M18

A tétel maximális tömege nem haladható meg több mint 5 %-kal.

▼B









IV. MELLÉKLET

Címke

A. Kötelező adatok

a) Az elit vetőmag és a minősített vetőmag esetében: ▼M1 1. „ ►M27 EK ◄ szabályok és szabványok” 2. A tagállam és a minősítést végző hatóság megnevezése vagy kezdőbetűik ▼B 3. Az árutétel hivatkozási száma ▼M9 3a. a zárolás éve és hónapja a következőképpen kifejezve:zárolva:... (év és hó), vagy a minősítés céljára történő utolsó hivatalos mintavételéve és hónapja, a következőképpen: mintavételidőpontja: … (év és hó) ▼B 4. Faj ►M20 legalább növénytani neve szerint feltüntetve, amely nevetrövidített formában, a névadók megnevezése nélkül is fellehet tüntetni, latin betűkkel ◄ 5. Fajta, legalább latin betűkkel feltüntetve 6. Kategória 7. Termesztő ország ▼M4 8. A közölt nettó vagy bruttó súly, vagy a vetőmagokközölt darabszáma ▼M6 8a. Ha feltüntetik a súlyt és granulált rovarirtókat,drazsírozó anyagokat vagy egyéb szilárd adalékanyagokathasználnak, az adalékanyag jellege, továbbá a tisztavetőmag súlya és az összsúly hozzávetőleges aránya ▼M20 9. Az olyan fajták esetében, amelyek hibridek vagy beltenyésztettvonalak: — elit vetőmagra, ha azt a hibridet vagy azt a beltenyésztettvonalat, amelyhez a vetőmag tartozika 70/457/EGK irányelv szerint hivatalosan elismerték: — annak a komponensnek a nevét, amelyen azthivatalosan elismerték, a fajtára történő utalássalvagy anélkül, az olyan hibridek vagy beltenyésztettvonalak esetében, amelyeket kizárólag azadott fajta komponenséül szánnak, feltüntetve a„komponens” szót, — elit vetőmagra egyéb esetekben: — annak a komponensnek a nevét, amelyhez az elitvetőmag tartozik, amely kód formájában is megadható,kiegészítve a fajtára történő utalással, afunkcióra (hím- vagy nőivarú) történő utalássalvagy anélkül, valamint feltüntetve a „komponens” szót, — minősített vetőmagra: — annak a fajtának a nevét, amelyhez a vetőmagtartozik, feltüntetve a „hibrid” szót ▼M7 10. Ha legalább a csírázóképességet ismételten megvizsgálták,fel lehet tüntetni a „……-n (év, hónap) ismételtenmegvizsgálva” szövegrészt és az ismételt vizsgálatértfelelős szerv megnevezését. Ezt az információt ahatósági címkére ragasztott hatósági ragasztós címkénlehet feltüntetni A 21. cikkben megállapított eljárással összhangban a tagállamokkorlátozott időszakokra mentesíthetők az egyes fajoknövénytani nevének feltüntetésére vonatkozó előírás alól, haazt állapították meg, hogy az annak végrehajtásából eredőhátrányok meghaladják a vetőmag forgalmazásától reméltelőnyöket.

b) Vetőmagkeverékek esetében 1. „… keverékeke” (fajok ►M20 vagy fajták ◄ ) 2. A zárolásért felelős hatóság és a tagállam 3. Az árutétel hivatkozási száma ▼M9 3a. a zárolás éve és hónapja a következőképpen kifejezve:zárolva: … (év és hó) ▼B 4. Faj, kategória, fajta, termesztő ország és az egyes összetevők tömeg szerinti megoszlása ►M20 a fajok és a fajták nevét legalább latin betűkkel fel kell tüntetni ◄ ▼M4 5. A közölt nettó vagy bruttó súly, vagy a vetőmagokközölt darabszáma ▼M6 6. Ha feltüntetik a súlyt és granulált rovarirtókat,drazsírozó anyagokat vagy egyéb szilárd adalékanyagokathasználnak, az adalékanyag jellege, továbbá a tisztavetőmag súlya és az összsúly hozzávetőleges aránya ▼M7 7. Ha legalább a keverék valamennyi összetevőjének acsírázóképességét ismételten megvizsgálták, fel lehettüntetni a „……-n (év, hónap) ismételten megvizsgálva”szövegrészt és az ismételt vizsgálatért felelős szervmegnevezését. Ezt az információt a hatósági címkéreragasztott hatósági ragasztós címkén lehet feltüntetni ▼M12 8. „Forgalmazásra engedélyezve kizárólag...-ban” (azérintett tagállam megnevezése) ▼B

B. Minimális méretek

110 mm × 67 mm

▼M20









V. MELLÉKLET

A más tagállamban betakarított, nem véglegesen minősített vetőmag esetén szükséges címke és dokumentum

A. A címkére előírt információ

— a szántóföldi vizsgálatért felelős hatóság és a tagállam megnevezése, vagy ezek kezdőbetűi,

— faj, legalább növénytani neve szerint feltüntetve, amely nevet rövidített formában, a névadók megnevezése nélkül is fel lehet tüntetni, latin betűkkel,

— fajta, legalább latin betűkkel feltüntetve, a kizárólag hibrid fajták komponenséül szánt változatok (beltenyésztett vonalak, hibridek) esetében fel kell tüntetni a „komponens” szót,

— kategória,

— hibrid fajták esetében a „hibrid” szó,

— a szántóföld vagy tétel referenciaszáma,

— a közölt nettó vagy bruttó súly,

— a „nem véglegesen minősített vetőmag” kifejezés.

A 21. cikkben megállapított eljárással összhangban a tagállamok korlátozott időszakokra mentesíthetők az egyes fajok növénytani nevének feltüntetésére vonatkozó előírás alól, ha azt állapították meg, hogy az annak végrehajtásából eredő hátrányok meghaladják a vetőmag forgalmazásától remélt előnyöket.

B. A címke színe

A címke színe szürke.

C. A dokumentumra előírt információk

— a dokumentumot kiállító hatóság,

— faj, legalább növénytani neve szerint feltüntetve, amely nevet rövidített formában, a névadók megnevezése nélkül is fel lehet tüntetni, latin betűkkel,

— kategória,

— a szántóföld bevetésére felhasznált vetőmag referenciaszáma és az adott vetőmagot minősítő ország vagy országok neve,

— a szántóföld vagy tétel referenciaszáma,

— a dokumentumban szereplő tétel termesztéséhez megművelt terület,

— a betakarított vetőmag mennyisége és a csomagok száma,

— az elit vetőmagot követő generációk száma, minősített vetőmag esetén,

— annak tanúsítása, hogy az a növény, amelyről a vetőmag származik, megfelelt az előírt vonatkozó feltételeknek,

— adott esetben az előzetes vetőmag-elemzés eredménye.