02021Q1230(01) — HU — 30.12.2021 — 000.002

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT (HL L 472, 2021.12.30., 1. o)





Helyesbítette:









▼B

RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

BEVEZETÉS

2021. október 12-én a Régiók Bizottsága az Európai Unió működéséről szóló szerződés 306. cikkének második bekezdése alapján elfogadta az alábbi eljárási szabályzatot.

I. CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK TAGJAI ÉS SZERVEI

1. FEJEZET

AZ RB SZERVEI

1. cikk – Az RB szervei

Az RB szervei a Közgyűlés, az elnök, az Elnökség, az Elnökök Értekezlete és a szakbizottságok.

2. cikk – Nemek szerinti megoszlás

1. A Régiók Európai Bizottságát alkotó szervek összetételében – amennyire csak lehetséges – figyelembe kell venni a nemek arányos megoszlását.

2. Az Elnökség cselekvési tervet fogad el a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan azzal a céllal, hogy az RB minden tevékenységébe beépítse a nemi dimenziót. A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervet évente ellenőrizni kell és legalább ötévente felül kell vizsgálni.

2. FEJEZET

AZ RB TAGJAI

3. cikk – A tagok és póttagok jogállása

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 300. cikkének megfelelően a tagok és póttagok regionális és helyi önkormányzatokat képviselnek: vagy egy regionális, illetve helyi önkormányzat választott képviselői, vagy egy választott gyűlésnek tartoznak politikai felelősséggel. Hivataluk gyakorlásában nem utasíthatók. Tevékenységüket függetlenül, az Unió általános érdekeit szem előtt tartva gyakorolják.

4. cikk – Hivatali idő

1. A tag vagy a póttag hivatali ideje azon a napon kezdődik, amelyen a Tanács általi kinevezése hatályba lép.

2. A tag vagy a póttag hivatali ideje akkor ér véget, ha a tag vagy póttag lemond, elveszíti a kinevezésére jogosító mandátumát vagy elhalálozik.

3. A leköszönő tagnak vagy póttagnak szándékáról írásban értesítenie kell az RB elnökét, megjelölve lemondása hatálybalépésének napját. Az elnök értesíti erről a Tanácsot, mely megállapítja a hely megüresedését, és elindítja az eljárást az utód kinevezésére.

4. Az a tag vagy póttag, akinek a bizottsági hivatali ideje azért ér véget, mert a kinevezésére jogosító mandátuma lejár, erről írásban haladéktalanul tájékoztatja az RB elnökét.

5. A jelen cikk (2) bekezdésében említett esetekben a Tanács a megbízatás fennmaradó időtartamára nevez ki utódot.

5. cikk – Kiváltságok és mentességek

A tagokat és szabályosan megbízott póttagjaikat azok a kiváltságok és mentességek illetik meg, amelyeket az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv nevez meg.

6. cikk – A tagok és a póttagok üléseken való részvétele

1. Bármely tag, aki akadályoztatva van a plenáris ülésszakon való részvételben, egy, a saját nemzeti delegációjából felkért póttaggal képviseltetheti magát, akár korlátozott időre, a plenáris ülésszak meghatározott napjain is. Valamennyi tagnak és szabályosan megbízott póttagnak alá kell írnia a jelenléti ívet.

2. Bármely tag, aki akadályoztatva van egy szakbizottsági ülésen vagy az Elnökség által engedélyezett más ülésen való részvételben, saját nemzeti delegációjának vagy politikai csoportjának keretén belül egy másik taggal vagy póttaggal képviseltetheti magát. Valamennyi tagnak és szabályosan megbízott póttagnak alá kell írnia a jelenléti ívet.

3. A 37. és 61. cikk szerint létrehozott munkacsoportok tagjainak helyettesi névjegyzékébe felvett és kinevezett tag vagy póttag a saját politikai csoportjához tartozó bármelyik munkacsoport-tagot helyettesítheti.

▼C1

4. A póttag vagy helyettesítő tag egy tagnál többet nem képviselhet. Az érintett ülésen a tagokkal azonos jogokkal és feladatokkal rendelkezik. A szavazati jog átruházásáról az adott ülés előtt a főtitkárságot értesíteni kell, az értesítés szabályait betartva, és oly módon, hogy az értesítés legkésőbb az ülést megelőző napon beérkezzen.

5. Egy plenáris ülésszak alkalmával csak a tag vagy a póttag részesül költségtérítésben. Ennek részleteit az Elnökség az utazási és tartózkodási költségekre vonatkozó végrehajtási rendelkezésekben határozza meg.

6. Az előadónak kinevezett póttag azon a plenáris ülésen, amelynek napirendjén az ő felelősségi körébe tartozó véleménytervezet szerepel, ismertetheti is azt. A tag a véleménytervezet tárgyalásának időtartamára átruházhatja a szavazati jogát az őt helyettesítő személyre. Az adott ülés előtt a főtitkárt írásban értesíteni kell a szavazati jog átruházásáról.

7. A 24. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül minden átruházás hatálya azonnal megszűnik, ha az akadályoztatott tag elveszíti tagságát a Régiók Bizottságában.

▼B

7. cikk – A szavazati jog átruházása

A 6. és a 32. cikkben felsorolt esetek kivételével a szavazati jog nem ruházható át.

8. cikk – Nemzeti delegációk és politikai csoportok

A nemzeti delegációk és politikai csoportok kiegyensúlyozott módon járulnak hozzá az RB munkájának megszervezéséhez.

9. cikk – Nemzeti delegációk

1. Az egy tagállamból érkező tagok és póttagok nemzeti delegációt alkotnak. Mindegyik nemzeti delegáció elfogadja saját belső szabályzatát, és elnököt választ. Az RB elnökével hivatalosan közlik a megválasztott személy nevét.

2. Az RB irányítása keretében a főtitkár feladata a nemzeti delegációkat támogató intézkedések meghozatala. Ezeknek az intézkedéseknek többek között lehetővé kell tenniük, hogy a tagok saját hivatalos nyelvükön kapjanak tájékoztatást és támogatást. Az intézkedések végrehajtása a Régiók Bizottsága egy tisztviselőkből vagy egyéb alkalmazottakból álló külön szolgálatának a feladatkörébe tartozik, amely biztosítja, hogy a nemzeti delegációk megfelelő módon használhassák az RB infrastruktúráját. A főtitkár gondoskodik mindenekelőtt arról, hogy a nemzeti delegációknak lehetőségük legyen ülést tartani közvetlenül a plenáris ülésszakok előtt vagy azok alatt.

3. A nemzeti delegációk munkáját emellett a nemzeti koordinátorok segítik, akik nem tartoznak a főtitkárság állományába. A koordinátorok segítik a tagokat RB-n belüli feladataik hatékony ellátásában.

10. cikk – Politikai csoportok és függetlenek

1. A tagok és póttagok politikai hovatartozásuknak megfelelő politikai csoportokat hozhatnak létre. A tagság kritériumait belső szabályzatában minden politikai csoport maga határozza meg.

2. Politikai csoport létrehozásához a tagállamok legalább egyötödét képviselő legalább 18 tagra vagy póttagra van szükség, akiknek legalább a fele tag kell, hogy legyen. Egy tag és a mellé kinevezett póttag csak egy politikai csoporthoz tartozhat. A politikai csoport feloszlik, ha a tagok létszáma a létrehozásához szükséges minimum alá csökken.

3. A politikai csoport létrehozását, feloszlását vagy bármely más változását be kell jelenteni az RB elnökének. A politikai csoport létrehozásáról szóló bejelentésben meg kell adni a csoport nevét, valamint, hogy kik a tagjai és elnökségi tagjai.

4. Minden politikai csoportnak titkárság áll rendelkezésére, amelynek munkatársai a főtitkárság alkalmazottai. A politikai csoportok javaslatot tehetnek ezeknek a munkatársaknak a kiválasztására, felvételére, előléptetésére vagy szerződésének meghosszabbítására a kinevezésre jogosult hatóság felé, amely az érintett politikai csoport elnökével folytatott konzultáció után dönt.

5. A főtitkár megfelelő forrásokat bocsát a politikai csoportok és szerveik rendelkezésére az ülésekhez, tevékenységükhöz és kiadványaikhoz, valamint titkárságuk munkájához. Az egyes politikai csoportoknak szánt forrásokat elkülönítik a költségvetésben. A politikai csoportok és titkárságaik megfelelő módon használhatják a Régiók Bizottságának infrastruktúráját.

6. A politikai csoportok és elnökségeik közvetlenül a plenáris ülésszakok előtt vagy alatt ülhetnek össze, továbbá évente kétszer rendkívüli ülést tarthatnak. Az ezeken az üléseken részt vevő póttag csak akkor tarthat igényt utazási és tartózkodási költségeinek megtérítésére, ha az ülésen politikai csoportjának valamelyik tagját képviseli.

7. Azok a tagok, akik nem tagjai egyik politikai csoportnak sem, adminisztratív támogatást kapnak. Ennek részleteit a főtitkár javaslata alapján az Elnökség határozza meg.

11. cikk – Régióközi csoportok

A tagok és póttagok régióközi csoportokat hozhatnak létre. A csoportok létrehozásáról tájékoztatják az RB elnökét. A régióközi csoport az Elnökség határozatával alakul meg szabályszerűen.

II. CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSE

1. FEJEZET

AZ ALAKULÓ ÜLÉS ÉS AZ RB BEIKTATÁSA

12. cikk – Az alakuló ülés összehívása

Az RB-t a leköszönő elnök, akadályoztatása esetén a leköszönő első alelnök, az ő akadályoztatása esetén a legidősebb leköszönő alelnök, az ő akadályoztatása esetén pedig a legidősebb tag hívja össze az RB minden ötéves tisztújítását követően. Az RB a tagok Tanács általi kinevezésétől számított egy hónapon belül ülést tart.

Ebben az időszakban az első bekezdésnek megfelelően ideiglenesen elnöklő tag látja el az RB képviseletét, viszi tovább a folyó ügyeket és elnököl ideiglenes elnökként az első ülésen.

Az ideiglenes Elnökség az ideiglenes elnökből, a jelen lévő négy legfiatalabb tagból és az RB főtitkárából áll.

13. cikk – Az RB beiktatása és a mandátumvizsgálat

1. Az alakuló ülésen az ideiglenes elnök tájékoztatja az RB-t a Tanácsnak a tagok kinevezését bejelentő leveléről, és beszámol a képviseleti és ügyviteli feladatainak ellátásával kapcsolatos tevékenységeiről. Kérésre az ideiglenes elnök ellenőrizheti a tagok kinevezését és mandátumát, mielőtt megnyitottnak nyilvánítaná az RB új hivatali időszakát.

2. Az ideiglenes Elnökség addig marad hivatalban, ameddig az Elnökség tagjai megválasztásának eredménye kihirdetésre nem kerül.

2. FEJEZET

A KÖZGYŰLÉS

14. cikk – A Közgyűlés feladatai

Az RB Közgyűlés keretében tanácskozik. A Közgyűlés fő feladatai a következők:

a) véleményeket, jelentéseket és állásfoglalásokat fogad el;

b) elfogadja az RB kiadási és bevételi előirányzat-tervezetét;

c) elfogadja az RB politikai prioritásait;

d) megválasztja az elnököt, az első alelnököt és az Elnökség többi tagját;

e) szakbizottságokat hoz létre;

f) elfogadja és felülvizsgálja az RB eljárási szabályzatát;

g) elfogadja és felülvizsgálja a tagokra vonatkozó magatartási kódexeket;

h) határozatot hoz kereset vagy beavatkozási kérelem benyújtásáról az Európai Unió Bíróságához, a határozatképességnek a 22. cikk (1) bekezdésének első mondata szerinti megállapítását követően, a leadott szavazatok többségével, vagy az RB elnöke, vagy pedig az illetékes szakbizottság javaslatára, amely az 57. és 58. cikknek megfelelően jár el. Ha a határozatot elfogadták, az elnök az RB nevében benyújtja a keresetet.

15. cikk – A Közgyűlés összehívása

1. Az RB elnöke legalább negyedévente egyszer összehívja a Közgyűlést. Az Elnökségnek minden év első felében meg kell határoznia a következő év plenáris ülésszakainak időpontját. A plenáris ülésszak egy vagy több ülésnapot foglalhat magában.

2. A tagok legalább egynegyedének írásbeli kérelmére az elnök köteles rendkívüli plenáris ülést összehívni, amelyet legkorábban a kérelem benyújtásától számított egy hét múlva, de legkésőbb egy hónap múlva meg kell tartani. A kérelemben meg kell jelölni a rendkívüli plenáris ülésen megvitatandó témát. Ennek az ülésnek a napirendjén semmilyen más téma nem szerepelhet.

16. cikk – A plenáris ülésszak napirendje

1. Az Elnökség készíti elő az előzetes napirendtervezetet, mely a soron következő utáni plenáris ülésszakon megvitatandó vélemény-, jelentés- vagy állásfoglalás-tervezetek ideiglenes jegyzékét, valamint az egyéb, határozathozatalt igénylő dokumentumokat tartalmazza.

2. A plenáris ülésszak megnyitását legalább huszonegy munkanappal megelőzően a tagok és póttagjaik számára elektronikusan hozzáférhetővé kell tenni a napirend tervezetét az abban megnevezett, határozathozatalt igénylő dokumentumokkal együtt. A dokumentumokat saját hivatalos nyelvükön teszik a tagok és póttagjaik számára hozzáférhetővé.

3. Az elnök feladata, hogy az Elnökök Értekezletével való konzultációt követően összeállítsa a napirendtervezetet.

4. Kivételes, különösen indokolt esetekben, amikor a (2) bekezdésben előírt határidőt nem lehet betartani, az elnök további határozathozatalt igénylő dokumentumot is felvehet a napirend tervezetébe, amennyiben azt a tagoknak és póttagoknak a plenáris ülésszak megnyitása előtt legalább egy héttel saját hivatalos nyelvükön eljuttatták. A határozathozatalt igénylő dokumentum fedőlapján az elnöknek jeleznie kell ezen eljárás alkalmazásának indokát.

5. A napirend tervezetére vonatkozó írásbeli módosító indítványoknak legkésőbb három munkanappal a plenáris ülésszak megnyitása előtt a főtitkár rendelkezésére kell állniuk.

6. A plenáris ülésszak megnyitását közvetlenül megelőző ülésén az Elnökség rögzíti a napirend végleges tervezetét. Ezen az ülésen az Elnökség a leadott szavazatok kétharmados többségével felvehet a napirendre olyan sürgős vagy aktuális kérdéseket, amelyek megvitatása nem halasztható a következő plenáris ülésszakra.

7. Az elnök, egy politikai csoport vagy 32 tag javaslatára az Elnökség vagy a Közgyűlés a módosító indítványokról való szavazás megkezdése előtt határozhat úgy, hogy egy határozathozatalra benyújtott dokumentum tárgyalását egy későbbi ülésre halasztja.

Ez a rendelkezés nem alkalmazható abban az esetben, ha a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által kitűzött határidő nem teszi lehetővé a határozathozatalra benyújtott dokumentum elfogadásának elnapolását.

A Közgyűlés egy későbbi ülésszakára elnapolt, határozathozatalra benyújtott dokumentum az összes hozzá tartozó, érvényesen előterjesztett módosító indítvánnyal együtt kerül át a következő ülésszakra. A szavazás elhalasztásával módosul a módosító indítványok benyújtásának határideje is.

17. cikk – A plenáris ülésszak megnyitása

Az elnök megnyitja a plenáris ülésszakot, és jóváhagyásra terjeszti elő a napirend végleges tervezetét.

18. cikk – Nyilvánosság, vendégek és vendégelőadók

1. A plenáris ülésszakok nyilvánosak, hacsak a Közgyűlés az ülés teljes időtartama vagy a napirend egy adott pontja vonatkozásában másként nem határoz.

2. Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselői részt vehetnek a plenáris üléseken, és hozzászólásra lehet kérni őket.

3. Saját kezdeményezésére vagy az Elnökség felkérésére az elnök más kiemelt vendégeket is meghívhat, hogy tartsanak beszédet a Közgyűlés előtt.

19. cikk – Magatartási szabályok és felszólalási idő

1. A szólásszabadság sérelme nélkül a tagok magatartásának a kölcsönös tisztelet elvére kell épülnie, az Európai Unió alapvető dokumentumaiban meghatározott értékeken és elveken alapulva, megfelelve az RB rangjának, nem akadályozva az RB szerveinek zökkenőmentes működését, és nem zavarva meg a nyugalmat az RB épületeiben.

2. Az ülés elején a Közgyűlés az Elnökség javaslata alapján az egyes napirendi pontokra felszólalási időt állapít meg. A plenáris ülésen az elnök a saját kezdeményezésére vagy valamely tag kérésére határozatot terjeszthet elő a felszólalási idő korlátozására vonatkozóan.

3. Az elnök javasolhatja a Közgyűlésnek, hogy az általános ügyekről vagy konkrét témákról folytatott viták alkalmával osszák meg az előirányzott felszólalási időt a politikai csoportok és a nemzeti delegációk között.

4. A jegyzőkönyvhöz kapcsolódó felszólalások, ügyrendi javaslatok és a napirend végleges tervezetére vagy a napirendre vonatkozó módosító indítványok esetében a felszólalási idő rendszerint egy percre korlátozódik.

5. Ha valamely felszólaló túllépi a rendelkezésére álló felszólalási időt, az elnök megvonhatja tőle a szót.

6. Bármely tag indítványozhatja a vita lezárását, és ezt az indítványt az elnöknek szavazásra kell bocsátania.

20. cikk – Felszólalók a plenáris ülésen

1. A tagokat szólásra jelentkezésük sorrendjében veszik fel a felszólalók jegyzékébe. Az elnök e jegyzék alapján adja meg a szót a tagoknak, és lehetőség szerint biztosítja a felszólalók sokféleségét.

2. Az érintett szakbizottság előadójának és a politikai csoportok, illetve a nemzeti delegációk képviselőinek azonban, akik politikai csoportjuk, illetve delegációjuk nevében kívánnak szólni, kérésükre elsőbbséget lehet adni a felszólalók sorában.

3. Ugyanahhoz a tárgyhoz kettőnél több alkalommal csak az elnök engedélyével lehet hozzászólni. Az érintett szakbizottságok elnökeinek és előadóinak azonban kérésükre – az elnök által meghatározott időre – meg kell adni a szót.

21. cikk – Ügyrendi javaslatok

1. Meg kell adni a szót annak a tagnak, aki ügyrendi javaslatot kíván előterjeszteni, vagy fel kívánja hívni az elnök figyelmét az eljárási szabályzat be nem tartására. A javaslatnak a tárgyalt témára vagy a napirendre kell vonatkoznia.

2. Az ügyrendi javaslatra vonatkozó felszólalás elsőbbséget élvez az egyéb felszólalásokkal szemben.

3. Az ügyrendi javaslatról az elnök – az eljárási szabályzat rendelkezéseinek megfelelően – haladéktalanul dönt, és döntését közvetlenül az eljárási szabályzatra való hivatkozás után, a kérdés szavazásra bocsátása nélkül közli.

22. cikk – Határozatképesség

1. A Közgyűlés akkor határozatképes, ha a tagok többsége jelen van. A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább tizenhat tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Az elnök a határozatképesség ellenőrzését megelőzően legfeljebb tíz percre megszakíthatja a plenáris ülést. A határozatképesség ellenőrzését kérő tagokat akkor is jelen lévő tagként számolják, ha már nem tartózkodnak a plenáris ülés termében. Ha tizenhatnál kevesebb tag van jelen, az elnök megállapíthatja a határozatképesség hiányát.

2. Ha megállapítják, hogy az ülés nem határozatképes, minden olyan napirendi pontot, amelyről szavazni kell, elnapolnak a következő ülésnapra, amelyen a Közgyűlés a jelen lévő tagok számától függetlenül érvényesen szavazhat az elnapolt pontokról. A határozatképesség megállapítása előtt az ülésen hozott összes határozat és lefolytatott szavazás érvényes.

23. cikk – Szavazás

1. A Közgyűlés a leadott szavazatok többségével hoz határozatot, hacsak az eljárási szabályzat erről másként nem rendelkezik.

2. A szavazás érvényes formái a „mellette”, az „ellene” és a „tartózkodás”. A többség kiszámításakor csak a „mellette” és az „ellene” szavazatokat kell figyelembe venni. Szavazategyenlőség esetén a szavazásra bocsátott szöveg vagy javaslat elutasítottnak számít.

3. A szavazati jog személyre szóló jog. A tagok csak egyénileg és személyesen szavaznak.

4. A szavazatszámlálás eredményének kétségbe vonása esetén az elnök elrendelheti a szavazás megismétlését, de a szavazás a tagok kérésére is megismételhető, ha legalább tizenhat tag támogatja az erre vonatkozó indítványt.

5. Az elnöknek, egy politikai csoportnak vagy 32 tagnak a végleges napirend elfogadása előtt ismertetett javaslatára a Közgyűlés név szerinti szavazást rendelhet el a napirend egy vagy több pontjával kapcsolatban; a szavazást a plenáris ülésszak jegyzőkönyve rögzíti. Ha a Közgyűlés másképpen nem határoz, a név szerinti szavazás a módosító indítványokról történő szavazásra nem terjed ki.

6. Az elnök, egy politikai csoport vagy 32 tag javaslatára a személyeket érintő döntésekről a Közgyűlés titkos szavazást rendelhet el.

7. Az elnök bármikor dönthet úgy, hogy a szavazás elektronikus szavazógép segítségével történjen.

Az elektronikus szavazás számszerű eredményéről rögzített adatokat a plenáris ülésszak után a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszik.

24. cikk – Módosító indítványok benyújtása

1. Határozathozatalt igénylő dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat csak tagok és szabályosan megbízott póttagok, illetve saját véleményükkel kapcsolatban a megbízással ugyan nem rendelkező, de előadónak kijelölt póttagok nyújthatnak be a benyújtásra vonatkozó szabályok betartásával.

A plenáris ülésszakra módosító indítványt vagy a rendes tag, vagy a tag szabályos megbízással rendelkező póttagja terjeszthet elő. Ha valamely tag a plenáris ülésszak egészére vagy egy részére vonatkozóan a részvételi jogát átruházza valamely póttagra, módosító indítványt csak egyikük terjeszthet elő. Ha a rendes tag a plenáris ülésszak bármely ülésére módosító indítványt terjeszt elő, a póttag ezt később nem teheti meg. Hasonlóképpen, ha egy póttagot a plenáris ülésszak egészére vagy egy részére vonatkozóan részvételi joggal ruháztak fel, és valamely véleményhez módosító indítványt terjeszt elő, még mielőtt a tag terjesztett volna elő módosító indítványokat, akkor a tag már nem terjeszthet elő módosító indítványt a plenáris ülésszakra. Az RB-tagság vagy -póttagság elvesztése, illetve a megbízás vagy annak visszavonása előtt érvényesen benyújtott módosító indítványok megőrzik érvényességüket.

2. A 28. cikk sérelme nélkül a határozathozatalt igénylő dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat vagy egy politikai csoportnak, vagy legalább hat tagnak vagy szabályosan megbízott póttagnak kell benyújtania neve feltüntetésével. A hatnál kevesebb tagból álló nemzeti delegációk akkor nyújthatnak be módosító indítványokat, ha azokat az adott delegáció összes tagja, illetve szabályosan megbízott póttagjuk nyújtja be nevének feltüntetésével.

3. A módosító indítványokat legkésőbb a plenáris ülésszak első ülésnapja előtti tizenegyedik munkanapon 15 óráig kell benyújtani, és amint a fordításuk elkészült – de legkésőbb négy munkanappal a plenáris ülésszak előtt –, elektronikus formában hozzáférhetővé kell tenni őket.

A módosító indítványok fordításkor elsőbbséget élveznek. Lefordításukat követően eljuttatják őket az előadónak, hogy legalább három munkanappal a plenáris ülésszak megnyitása előtt maga is benyújthassa előadói módosító indítványait a főtitkárságra. Ezeknek az előadói módosító indítványoknak konkrétan kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés szerinti módosító indítványok közül egyhez vagy többhöz; az előadó megjelöli, hogy melyek ezek. Az előadói módosító indítványok a plenáris ülésszak első ülésnapja előtti napon válnak hozzáférhetővé.

Az elnök a 16. cikk (4) bekezdése szerinti esetben legalább három munkanapra csökkentheti a módosító indítványok benyújtásának határidejét. A 16. cikk (6) bekezdése szerinti sürgősséggel megvitatandó témákra vonatkozó módosító indítványokra nem érvényesek ezek a határidők.

4. A plenáris ülésszak kezdete előtt az összes módosító indítványt eljuttatják a tagokhoz.

25. cikk – A módosító indítványok kezelése

1. A szavazáskor az alábbi eljárást kell alkalmazni:

a) Először a dokumentumtervezethez kapcsolódó esetleges módosító indítványokról szavaznak. A módosító indítványok elsőbbséget élveznek azzal a szöveggel szemben, amelyre vonatkoznak.

b) Ezután a teljes – módosított vagy nem módosított – szövegről szavaznak.

2. A szavazás alapelvei:

a) Az ülésen előterjesztett kompromisszumos módosító indítványok Amennyiben valamely szövegrészhez egy vagy több módosító indítványt nyújtottak be, az elnök, az előadó vagy e módosító indítványok megfogalmazói kivételes esetben kompromisszumos módosító indítványokat javasolhatnak. Ezek a kompromisszumos módosító indítványok a szavazáskor elsőbbséget élveznek. Amennyiben az előadó vagy az eredeti módosító indítvány bármely szerzője kifogással él a javasolt kompromisszumos módosító indítvánnyal szemben, akkor arról nem szavaznak.

b) Összevont szavazás Az elnök egy adott módosító indítvány elfogadása vagy elutasítása előtt határozhat úgy, hogy azt más, hasonló tartalmú vagy célú módosító indítványokkal együtt bocsátja szavazásra (összevont szavazás). Ezek a módosító indítványok vonatkozhatnak az eredeti szöveg eltérő részeire.

c) Együttes szavazás Az előadók összeállíthatnak a véleménytervezetükhöz beérkezett módosító indítványokból egy olyan listát, amelyet elfogadásra ajánlanak (szavazási ajánlás). Ha rendelkezésre áll szavazási ajánlás, akkor az elnök együtt bocsáthatja szavazásra az ajánlásban szereplő egyes módosító indítványokat (együttes szavazás). A szavazási ajánlás ellen bármely tag kifogást emelhet, ebben az esetben meg kell jelölnie, melyek azok a módosító indítványok, amelyekről külön kellene szavazni.

d) Részenkénti szavazás Az előadó, bármely politikai csoport, nemzeti delegáció vagy a módosító indítvány bármely előterjesztője részenkénti szavazást kérhet, ha a szavazásra bocsátandó szöveg több rendelkezést tartalmaz, vagy több pontra vonatkozik, illetve több, önálló értelemmel és/vagy normatív értékkel bíró részre osztható. Ha az elnök nem rendelkezik más határidőről, a kérelmet legkésőbb a plenáris ülésszak kezdete előtt egy órával kell benyújtani. A kérelemről az elnök határoz. Kompromisszumos, illetve előadói módosító indítványok esetében nem engedélyezhető részenkénti szavazás.

3. Módosító indítványok szavazásra bocsátása:

A módosító indítványokat a teljes szöveg számozott pontjainak sorrendjében és az alábbi elsőbbségi sorrendet követve bocsátják szavazásra:

— kompromisszumos módosító indítványok, ha az eredeti módosító indítványok egyetlen előterjesztője sem emel kifogást,

— előadói módosító indítványok,

— egyéb módosító indítványok.

Az előadói módosító indítványok és a kompromisszumos módosító indítványok elfogadását követően az összes, ezek alapjául szolgáló módosító indítvány érvényét veszti.

Amennyiben két vagy több azonos módosító indítványt több tag is előterjeszt, azokról összevonva kell szavazni.

A nyelvi jellegűnek minősített módosító indítványokat nem bocsátják szavazásra.

4. Ha ugyanarra a szövegrészre két vagy több egymást kizáró módosító indítvány vonatkozik, az élvez elsőbbséget, és azt kell elsőként szavazásra bocsátani, amelyik a leginkább eltér az eredeti szövegtől.

5. A szavazás előtt az elnök bejelenti, ha egy adott módosító indítvány elfogadásával egy vagy több másik módosító indítvány érvényét veszti – vagy azért, mert ezek a módosító indítványok azonos szövegrészre vonatkozva kizárják egymást, vagy mert ellentmondást vinnének a szövegbe. A módosító indítvány érvényét veszti, ha nincs összhangban egy korábbi, ugyanazt a véleményt érintő szavazás eredményével. Ha egy módosító indítvány megfogalmazói vitatják az elnök ilyen értelmű döntését, akkor a Közgyűlés határoz arról, hogy a vitatott módosító indítványt szavazásra bocsássa-e.

6. Ha a szöveg egésze a végszavazás során nem kapja meg a leadott szavazatok többségét, akkor a Közgyűlés határoz arról, hogy a véleménytervezet visszakerüljön az illetékes szakbizottsághoz, vagy pedig a bizottság elálljon a véleményalkotástól. Ha az intézményközi menetrend nem tesz további megvitatást lehetővé, a vélemény érvényét veszti. Az RB elnöke tájékoztatja erről azt az intézményt, amelytől a felkérés érkezett.

Amennyiben a véleménytervezetet visszaküldik az illetékes szakbizottságnak, akkor a szakbizottság az alábbi lépések közül választhat:

— a véleménytervezetét újra előterjeszti vitára és elfogadásra, a plenáris ülésen elfogadott módosító indítványok által módosított formában;

— új előadót jelöl ki, és így új véleménykidolgozási folyamatot indít el;

— eláll a véleményalkotástól.

26. cikk – A végleges szöveg koherenciája

Amennyiben a végső szöveg koherenciája sérül olyan módosító indítványok megszavazása miatt, amelyek érvénytelenségét nem mondták ki a 25. cikk (5) bekezdésének megfelelően, vagy olyan elfogadott módosító indítvány miatt, amelynek értelmében a szöveg más vonatkozó részeit is ennek megfelelően módosítani kell, akkor az adminisztráció – a politikai csoportokkal és az előadóval, valamint az érintett módosító indítványok előterjesztőjével egyeztetve – a végleges szöveg koherenciájának helyreállítása érdekében módosításokat hajt végre. A szövegen elvégzendő esetleges beavatkozásokat szigorúan a koherencia megteremtéséhez elengedhetetlen minimumra kell korlátozni. A tagokat minden ilyen módosításról tájékoztatják.

27. cikk – Sürgős vélemények

Sürgős esetekben, ha rendes eljárásban nem lehetséges a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidő betartása és az illetékes szakbizottság egyhangúlag fogadta el véleménytervezetét, az elnök ezt a véleménytervezetet tájékoztatásul megküldi a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, illetve az Európai Parlamentnek. A véleménytervezetet változatlan formában a soron következő plenáris ülésszakon terjesztik elő elfogadás céljából. A szóban forgó véleményhez kapcsolódó összes dokumentumon jelezni kell, hogy sürgős véleményről van szó.

28. cikk – Egyszerűsített eljárások

A szakbizottság által egyhangúlag elfogadott vélemény- vagy jelentéstervezeteket változatlan formában terjesztik a Közgyűlés elé elfogadásra, kivéve, ha legalább 32 tag vagy szabályosan megbízott póttag vagy egy politikai csoport módosító indítványt nyújt be a 24. cikk. (3) bekezdése első mondatának megfelelően. Ez utóbbi esetben a módosító indítványt a Közgyűlés tárgyalja meg. A vélemény- vagy jelentéstervezetet az előadó ismerteti a plenáris ülésen, és azt vitára bocsáthatják. A vélemény-, illetve jelentéstervezetet a napirend tervezetével együtt juttatják el a tagokhoz.

29. cikk – A plenáris ülésszak berekesztése

A plenáris ülésszak berekesztése előtt az elnök ismerteti a következő plenáris ülésszak helyszínét és időpontját, valamint az esetleg már ismert napirendi pontjait.

30. cikk – Szimbólumok

1. Az RB elismeri és sajátjának tekinti az Európai Unió következő jelképeit:

a) a kék alapon tizenkét arany csillag alkotta kört ábrázoló zászlót,

b) a Ludwig van Beethoven IX. szimfóniájának Örömódáján alapuló himnuszt,

c) az „Egyesülve a sokféleségben” jelmondatot.

2. Az RB május 9-én megünnepli az Európa-napot, és a tagokat is biztatja erre.

3. A zászlót felvonják a Régiók Bizottságának valamennyi épületében és a hivatalos események során.

4. A himnusz felcsendül a hivatali időszakok elején tartott alakuló ülések kezdetén, valamint más ünnepélyes ülések alkalmával, nevezetesen az állam- és kormányfők vagy egy bővítést követően az új tagok üdvözlésekor.

3. FEJEZET

AZ ELNÖKSÉG ÉS AZ ELNÖK

31. cikk – Az Elnökség összetétele

Az Elnökség a következő személyekből áll:

a) az elnök;

b) az első alelnök;

c) tagállamonként egy-egy alelnök;

d) huszonhat további tag;

e) a politikai csoportok elnökei;

Az elnök és az első alelnök hivatalát, valamint a politikai csoportok elnökeit illető helyeket nem számítva az elnökségi helyek a következőképpen oszlanak meg a nemzeti delegációk között:

— 3 helye van: Németországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak, Olaszországnak, Lengyelországnak;

— 2 helye van: Belgiumnak, Bulgáriának, Horvátországnak, Csehországnak, Dániának, Görögországnak, Írországnak, Litvániának, Magyarországnak, Hollandiának, Ausztriának, Portugáliának, Romániának, Szlovákiának, Finnországnak, Svédországnak;

— 1 helye van: Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Luxemburgnak, Máltának, Szlovéniának.

32. cikk – Helyettesítés az elnökségi üléseken

1. A nemzeti delegációk saját soraikból egy-egy tagot vagy póttagot jelölnek ki minden egyes elnökségi tagjuk helyettesítésére, kivéve az elnököt és az első alelnököt.

2. A politikai csoportok saját soraikból egy-egy tagot vagy póttagot jelölnek ki elnökük helyettesítésére.

3. A helyettesnek csak akkor van joga az üléseken részt venni, felszólalni és szavazni, ha az adott elnökségi tagot helyettesíti. Az előírt értesítési eljárásnak megfelelően az érintett ülést megelőzően értesíteni kell a főtitkárt arról, hogy az elnökségi ülésen való részvételben akadályoztatott személy átruházta szavazati jogát.

33. cikk – Választási szabályok

1. Az Elnökséget a Közgyűlés két és fél évre választja.

2. A választás az ideiglenes elnök elnöklete alatt, a 12. és 13. cikknek megfelelően történik. Az összes jelölést a főtitkárhoz kell benyújtani írásban, a plenáris ülésszak kezdete előtt legalább egy órával. A választásokra csak a 22. cikk (1) bekezdésének első mondata értelmében vett határozatképesség ellenőrzése után kerülhet sor.

34. cikk – Az elnök és az első alelnök megválasztása

1. A választás előtt az elnöki és az első alelnöki tisztségre jelöltek rövid nyilatkozatot intézhetnek a Közgyűléshez. Minden jelölt számára azonos – az ideiglenes elnök által megszabott – hosszúságú felszólalási idő áll rendelkezésre.

2. Az elnök és az első alelnök megválasztása külön-külön történik. A leadott szavazatok többségével választják meg őket.

3. Érvényes szavazatnak a „mellette” szavazat és a tartózkodás számít. Annak megállapításához, hogy megvolt-e a többség, kizárólag a „mellette” szavazatokat számolják össze.

4. Ha a szavazás első fordulójában egyetlen jelölt sem kapja meg a többséget, második fordulót tartanak, amelynek alapján az a jelölt tekintendő megválasztottnak, aki a leadott szavazatok közül a legtöbb szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén sorsolással döntenek.

35. cikk – Az Elnökség tagjainak és helyettes tagjainak megválasztása

1. Közös jelöltlista állítható azoknak a nemzeti delegációknak a jelöltjeiből, amelyek az Elnökségben nekik járó helyekre csak egy-egy jelöltet állítanak. Ezt a listát egyetlen választási fordulóban, a leadott szavazatok többségével el lehet fogadni.

Abban az esetben, ha nem fogadnak el közös jelöltlistát, vagy ha egy nemzeti delegáció elnökségi helyeire több jelöltet javasolnak, mint a rendelkezésre álló helyek száma, e helyek mindegyikének betöltése céljából külön szavazási fordulót tartanak, s ezekre is a 33. cikk, illetve a 34. cikk (2)–(4) bekezdése szerinti, az elnök és az első alelnök megválasztására vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.

2. A helyettes tagok megválasztására ugyanezek a szabályok vonatkoznak. Ezt a választást az elnökségi tagok megválasztásával egy időben le lehet folytatni.

3. A politikai csoportok elnökei, akiket csoportjukon belül választanak meg, hivatalból tagjai az Elnökségnek.

36. cikk – A megüresedett elnökségi helyek pótválasztással való betöltése

Abban az esetben, ha az elnökségi tagnak vagy helyettesének RB-tagsága megszűnik, vagy ha valamely tag leköszön elnökségi tagságáról, a hivatali ideje fennmaradó részére a 31–35. cikkben foglalt eljárás szerint töltik be a helyét. A megüresedett elnökségi vagy elnökségi póttagi hely betöltését szolgáló pótválasztásra a plenáris ülésen kerül sor, melyet a 39. cikk (3) bekezdésének megfelelően az elnök vagy annak képviselője vezet.

37. cikk – Az Elnökség feladatai

Az Elnökség feladatai a következők:

a) hivatali időszakának kezdetén kidolgozza és a Közgyűlés elé terjeszti politikai prioritásait, majd felügyeli ezek végrehajtását. Hivatali idejének végén jelentést terjeszt a Közgyűlés elé a politikai prioritások végrehajtásáról;

b) megszervezi és összehangolja a Közgyűlés és a szakbizottságok munkáját;

c) kidolgoz és a Közgyűlés elé terjeszt egy magatartási kódexet;

d) általános hatáskörrel rendelkezik a tagok és póttagok pénzügyi, szervezési és adminisztratív ügyeiben; az RB és főtitkársága belső megszervezésében, beleértve a létszámtervet és az RB szerveit;

e) az Elnökségnek lehetősége van:

— saját tagjaiból vagy az RB tagjaiból álló munkacsoportokat felállítani, amelyek egyes ügyekben tanácsokkal látják el; ezek a munkacsoportok legfeljebb tizenhárom tagból állhatnak,

— meghívni az üléseire az RB más tagjait (szakértelmük vagy tisztségük alapján), valamint külső személyeket;

f) az Elnökség felügyeli a vélemények, jelentések és állásfoglalások nyomon követését, valamint az RB éves hatásvizsgálatát, és tanácsot ad az elnöknek az eredmények gyakorlati felhasználásával kapcsolatban;

g) alkalmazza a főtitkárt, valamint a 71. cikkben említett tisztviselőket és egyéb alkalmazottakat;

h) a 73. cikknek megfelelően a Közgyűlés elé terjeszti a kiadási és bevételi előirányzat-tervezetet;

i) engedélyezi az ülések szokásos helyszíntől eltérő helyen való megtartását;

j) rendelkezéseket dolgoz ki a munkacsoportok, a csatlakozni kívánó országokkal létrehozott vegyes bizottságok, valamint az RB tagjainak részvételével működő egyéb politikai testületek összetételére és munkamódszereire vonatkozóan.

A konzultatív vegyes bizottságok a stabilizációs és társulási megállapodásban foglalt rendelkezések alapján, a csatlakozni kívánó országok helyi és regionális képviselőivel jönnek létre.

A csatlakozni kívánó országokhoz tartozó tagok saját kormányuk hivatalos jelölése alapján kerülnek a konzultatív vegyes bizottságba, hogy ott helyi és regionális önkormányzatukat képviseljék. A döntéseket a konzultatív vegyes bizottságokon belül a partnerország képviselőivel közösen hozzák meg, a Régiók Bizottsága és a csatlakozni kívánó ország közötti társelnökleti rendszerben.

A konzultatív vegyes bizottságok jelentéseket és ajánlásokat fogadnak el, amelyek a bővítési folyamatban részt vevő helyi önkormányzatok szempontjából fontos területekre összpontosítanak. Jelentéseket a társulási tanács számára is lehet készíteni.

k) amennyiben a Közgyűlés a megadott határidőn belül nem tud határozni, az Elnökség hoz határozatot kereset vagy beavatkozási kérelem benyújtásáról az Európai Unió Bíróságához a határozatképességnek a 38. cikk (2) bekezdésének első mondata szerinti megállapítását követően, a leadott szavazatok többségével, vagy az RB elnöke, vagy pedig az illetékes szakbizottság javaslatára, amely az 57. és 58. cikknek megfelelően jár el. Ha a határozatot elfogadják, az elnök az RB nevében benyújtja a keresetet, és felkéri a Közgyűlést, hogy a következő ülésén határozzon a kereset fenntartásáról. Ha a 22. cikk (1) bekezdésének első mondata szerinti határozatképesség-ellenőrzést követően a Közgyűlés a 14. cikk h) pontjában meghatározott szavazattöbbséggel a keresetbenyújtás ellen határoz, az elnök visszavonja a keresetet.

38. cikk – Az Elnökség összehívása, határozatképesség és határozathozatal

1. Az Elnökséget az elnök hívja össze, az első alelnökkel egyetértésben ő határozza meg az ülés időpontját és a napirendet. Az Elnökség legalább negyedévenként egyszer, vagy az Elnökség tagjainak legalább egynegyede által benyújtott írásbeli kérés beérkezésétől számított tizennégy napon belül ül össze.

2. Az Elnökség akkor határozatképes, ha tagjainak legalább a fele jelen van. A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább hat tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Ha megállapítják, hogy az Elnökség nem határozatképes, a vita folytatódhat, de a szavazást a következő ülésre halasztják.

3. Az Elnökség a leadott szavazatok többségével hoz határozatot, amennyiben az eljárási szabályzat erről másként nem rendelkezik. A 23. cikk (2) és (6) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.

4. A 40. cikk (4) bekezdése b) pontjának sérelme nélkül az Elnökség határozatainak előkészítése során az elnök megbízhatja a főtitkárt a tanácskozás dokumentumainak és határozati ajánlásainak kidolgozásával az egyes tárgyalandó témákra vonatkozóan. Ezeket csatolják a napirend tervezetéhez.

5. E dokumentumokat az ülés megnyitása előtt legalább tíz nappal elektronikus formában hozzáférhetővé kell tenni a tagok számára.

Az elnökségi dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat legkésőbb két munkanappal az elnökségi ülés kezdete előtt, a benyújtásra vonatkozó szabályok betartásával el kell juttatni a főtitkárnak, és amint fordításuk elkészült, elektronikus formában hozzáférhetővé kell őket tenni. Amennyiben lehetséges, az Elnökség számára készített dokumentumok különböző választási lehetőségeket tartalmaznak az Elnökség számára, és közzétételük után módosíthatók.

6. Kivételes esetekben az elnök írásbeli eljáráshoz folyamodhat olyan határozat elfogadtatásához, amely nem személyekre vonatkozik. Az elnök megküldi a tagoknak a határozatjavaslatot, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele. A határozat elfogadásra kerül, kivéve, ha legalább hat tag kifogást emel.

39. cikk – Az elnök

1. Az elnök irányítja az RB munkáját.

2. Az elnök képviseli az RB-t, és e hatáskörét átruházhatja.

3. Távolléte esetén az elnököt az első alelnök, az ő távolléte esetén pedig a további alelnökök egyike képviseli.

4. Az elnök felel az RB épületeinek biztonságáért és sérthetetlenségéért.

40. cikk – Pénzügyi és adminisztrációs bizottság

1. Az Elnökség a 37. cikk értelmében létrehoz egy pénzügyi és adminisztrációs kérdésekkel foglalkozó konzultatív bizottságot (CAFA) egy elnökségi tag elnöklete alatt.

2. Az ülések időpontját és napirendjét az elnök határozza meg az első alelnökkel egyetértésben.

3. A CAFA előadót jelölhet ki a tagjai közül, aki segíti a bizottságot a ráruházott feladatokra vonatkozó, az Elnökség számára készítendő CAFA-jelentések összeállításában. A tag a rá bízott kérdésről szükség esetén, az elnökkel egyetértésben jelentést tesz a bizottságnak és az Elnökségnek. Ez a tag a jelentését írásban vagy szóban is ismertetheti a CAFA-val.

4. A CAFA az alábbi feladatokat látja el:

a) a főtitkár által benyújtott kiadási és bevételi előirányzatok előzetes tervezetének megvitatása és elfogadása a 73. cikk értelmében;

b) az Elnökség végrehajtásirendelkezés- és határozattervezeteinek kidolgozása pénzügyi, szervezeti és adminisztratív ügyekben, beleértve a tagokat és póttagokat érintő kérdéseket is. Ezeket a dokumentumokat a CAFA határozatainak összefoglalójával együtt a 38. cikk (4) bekezdésével és a 38. cikk (5) bekezdésével összhangban megkapják az Elnökség tagjai;

c) tanácsadás olyan fontos kérdésekkel kapcsolatban, amelyek veszélyeztethetik az előirányzatok megfelelő kezelését, vagy megakadályozhatják a kitűzött célok elérését, különösen az előirányzatok felhasználására vonatkozó előrejelzések tekintetében, mégpedig értékelve a folyó költségvetés végrehajtását, az előirányzatok átcsoportosítását, valamint a létszámtervekkel, az adminisztratív előirányzatokkal és az épületekkel összefüggő projektekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos eljárásokat.

5. Kivételes esetekben az elnök írásbeli eljáráshoz folyamodhat valamely határozat elfogadtatásához. Az elnök megküldi a tagoknak a határozatjavaslatot, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele. A határozat elfogadásra kerül, kivéve, ha legalább három tag kifogást emel.

6. A CAFA elnöke képviseli az RB-t az Unió költségvetési hatóságai előtt.

Vélemények, jelentések és állásfoglalások – Elnökségi eljárás

41. cikk – Vélemények – Jogalapok

Az RB az Európai Unió működéséről szóló szerződés 307. cikke alapján fogadja el véleményeit:

a) az Európai Parlament, a Tanács vagy az Európai Bizottság felkérésére a szerződésekben előirányzott esetekben, továbbá minden olyan – különösen a határokon átnyúló együttműködést érintő – esetben, amikor ezen intézmények valamelyike indokoltnak tartja;

b) saját kezdeményezésére az általa szükségesnek tartott esetekben, vagy:

i. egy másik uniós intézménytől származó, az RB-nek tájékoztatásul elküldött közlemény, jelentés vagy jogalkotási javaslat alapján, illetve a soros vagy soron következő tanácsi elnökséget betöltő tagállam felkérésére; vagy

ii. minden más esetben teljesen a saját kezdeményezésére és – a 14. cikkel összhangban – az RB politikai prioritásai alapján.

c) ha a Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke értelmében kikérik a véleményét, és az úgy ítéli meg, hogy az ügy konkrét regionális érdekeket érint.

42. cikk – Vélemények – Az illetékes szakbizottság kijelölése

1. Az Európai Parlamenttől, az Európai Tanácstól, a Tanácstól vagy az Európai Bizottságtól kapott, véleményalkotásra való felkéréseket az elnök azok beérkezése után az illetékes szakbizottságokhoz utalja, amiről az Elnökség a legközelebbi ülésén kap tájékoztatást.

2. Ha egy vélemény témája nem csak egy szakbizottság hatáskörébe tartozik, akkor az elnök, miután egyeztetett az érintett szakbizottságok elnökeivel, kijelöl egy témavezető szakbizottságot. Mielőtt az elnök konzultál a szakbizottsági elnökökkel, a főtitkár gondoskodik azon objektív okok alapos elemzéséről, amelyek miatt a szóban forgó dokumentum egynél több szakbizottság hatásköreit érinti. Ha a téma több szakbizottság hatáskörétől is elválaszthatatlan, akkor az elnök javasolhatja egy, az érintett szakbizottságok azonos számú képviselőjéből álló ideiglenes munkacsoport létrehozását. Ez a munkacsoport kijelölhet egy előadót, aki egy közös véleményt vagy a plenáris ülésen előterjesztendő állásfoglalást dolgoz ki.

3. Ha egy szakbizottság az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően hozott elnöki határozattal nem ért egyet, akkor elnöke közvetítésével kérheti az ügyben az Elnökség határozatát.

43. cikk – Főelőadó kijelölése

1. Ha a szakbizottság nem tud az előírt határidőre véleménytervezetet készíteni, az Elnökség javasolhatja, hogy a Közgyűlés jelöljön ki főelőadót, aki közvetlenül a Közgyűlésnek terjeszti be a véleménytervezetet.

2. Amennyiben az előírt határidő nem teszi lehetővé, hogy a Közgyűlés jelöljön ki főelőadót, akkor ezt megteheti az elnök, és erről a Közgyűlés a következő ülésén kap tájékoztatást.

3. A főelőadónak az érintett szakbizottság tagjának kell lennie.

4. Az érintett szakbizottságnak lehetőleg mindkét esetben össze kell ülnie, hogy a vélemény vagy jelentés témájáról általános tájékozódó vitát folytasson.

44. cikk – Saját kezdeményezésű vélemények

1. Saját kezdeményezésű vélemény kidolgozására irányuló kérelmet a 41. cikk b) pontjának (ii) bekezdése alapján az Elnökség négy tagja, valamely szakbizottsága az elnökén keresztül, vagy az RB harminckét tagja nyújthat be az Elnökségnek. Az ilyen kérelmeket indokolással ellátva és a 38. cikk (4) bekezdése szerinti összes többi tanácskozási dokumentummal együtt kell benyújtani, ha lehet, még az éves munkaprogram elfogadása előtt.

2. A szakbizottságok a 41. cikk b) pontjának (ii) bekezdése szerinti saját kezdeményezésű vélemények kidolgozására irányuló kérelmekről a leadott szavazatok kétharmados többségével döntenek. Az Elnökség a 41. cikk b) pontjának (ii) bekezdése szerinti saját kezdeményezésű vélemények kidolgozására irányuló kérelmekről a leadott szavazatok többségével dönt. A véleményeket a 42. cikknek megfelelően az illetékes szakbizottsághoz utalják. Az elnök tájékoztatja a Közgyűlést minden elnökségi határozatról, amelyet e saját kezdeményezésű vélemények elfogadásáról, illetve szakbizottsághoz utalásáról hoztak.

45. cikk – Állásfoglalások előterjesztése

1. Csak olyan állásfoglalásokat lehet a napirendre tűzni, amelyek az Európai Unió tevékenységi körére vonatkoznak, tárgyuk a regionális és helyi önkormányzatok fontos törekvéseivel kapcsolatos, és időszerűek.

2. Állásfoglalás-tervezeteket vagy állásfoglalások kidolgozására irányuló kérelmeket legalább harminckét tag vagy valamelyik politikai csoport terjeszthet elő az RB-nek. Minden tervezetet vagy kérelmet írásban kell beterjeszteni az Elnökségnek a támogató tagok, illetve politikai csoport nevének megadásával. Ezeknek az elnökségi ülés megnyitása előtt legalább öt munkanappal meg kell érkezniük a főtitkárhoz, és legkésőbb az elnökségi ülés előtt három nappal valamennyi nyelven elérhetővé kell tenni őket a tagok számára. Módosítóindítvány-tervezetek az állásfoglalás-tervezet rendelkezésre állásának időpontjától kezdve elektronikus úton benyújthatók. Az Elnökség jóváhagyó határozatát követően a tervezetek automatikusan előterjesztésre kerülnek a hivatalos módosító indítványok között. Elutasító elnökségi határozat esetén a módosítóindítvány-tervezeteket automatikusan törlik a rendszerből.

3. Ha az Elnökség úgy határoz, hogy az RB-nek meg kell vitatnia egy állásfoglalás-tervezetet vagy állásfoglalás kidolgozására irányuló kérelmet, akkor:

a) a 16. cikk (1) bekezdésének megfelelően felveheti az állásfoglalás-tervezetet a plenáris ülésszak napirendjének előzetes tervezetébe;

b) a 16. cikk (6) bekezdésének második mondata alapján felveheti az állásfoglalás-tervezetet a következő plenáris ülésszak napirendjére. Az ilyen állásfoglalás-tervezeteket a második ülésnapon tárgyalják meg.

4. Azokat az állásfoglalás-tervezeteket, amelyek a (2) bekezdésben megszabott határidő lejárta után bekövetkezett váratlan eseményre vonatkoznak (sürgős állásfoglalások), és összhangban vannak az (1) bekezdés rendelkezéseivel, az elnökségi ülés kezdetekor még be lehet nyújtani. Ha az Elnökség azt állapítja meg, hogy a javaslat az RB fő feladatait érinti, akkor azt a (3) bekezdés b) pontja szerint kezeli. Sürgős állásfoglalásra vonatkozó módosító indítványt a plenáris ülésszak alatt bármely tag a Közgyűlés elé terjeszthet.

4. FEJEZET

ELNÖKÖK ÉRTEKEZLETE

46. cikk – Összetétel

Az Elnökök Értekezlete az elnökből, az első alelnökből és a politikai csoportok elnökeiből áll. A politikai csoportok elnökeit csoportjuk egy másik tagja is képviselheti.

47. cikk – Feladatkörök

Az Elnökök Értekezlete olyan kérdéseket vitat meg, amelyeket az elnök az Értekezlet elé terjeszt annak érdekében, hogy előkészítse és megkönnyítse az RB egyéb szervei által hozandó döntésekkel kapcsolatos politikai konszenzuskeresést.

Az elnök az Elnökségnek tett beszámolójában jelentést tesz az Elnökök Értekezlete ülésén folytatott vitákról.

5. FEJEZET

SZAKBIZOTTSÁGOK

48. cikk – A szakbizottságok összetétele és hatásköre

1. A Közgyűlés minden ötéves hivatali időszak kezdetekor a munkáját előkészítő szakbizottságokat hoz létre. Összetételükről és hatáskörükről az Elnökség javaslata alapján dönt.

2. A szakbizottságok összetételének tükröznie kell az RB nemzeti összetételét.

3. Az RB tagjainak legalább egy szakbizottságban részt kell venniük, kettőnél több szakbizottságnak azonban nem lehetnek tagjai. Azon nemzeti delegációk tagjai esetében, amelyeknek kevesebb a tagjuk, mint amennyi szakbizottság van, az Elnökség ez alól kivételt tehet.

49. cikk – Elnökök és alelnökök

1. Minden egyes szakbizottság elnököt, első alelnököt és legfeljebb két további alelnököt választ a tagjai közül. Megválasztásuk két és fél éves időtartamra szól.

2. Ha a jelöltek száma megegyezik a betöltendő helyek számával, a jelöltek megválasztása közfelkiáltással történhet. Ellenkező esetben vagy a szakbizottsági tagok egyhatodának kérésére megválasztásuk az RB elnöke és első alelnöke megválasztását szabályozó 34. cikk (2)–(4) bekezdése szerinti szavazással történik.

3. Ha egy szakbizottság elnökének vagy alelnökének megszűnik az RB-tagsága, vagy leköszön szakbizottsági elnöki vagy alelnöki tisztségéről, akkor a megüresedett helyet a jelen cikknek megfelelően töltik be újra.

50. cikk – A szakbizottságok feladatai

1. A szakbizottságok a 48. cikk alapján a Közgyűlés által meghatározott hatáskörüknek megfelelően uniós szakpolitikákat vitatnak meg. Feladatuk mindenekelőtt a Közgyűlés által elfogadandó vélemény-, jelentés- és állásfoglalás-tervezetek kidolgozása.

2. A vélemények kidolgozására vonatkozó szakbizottsági határozathozatalt a következő cikkek szabályozzák:

— 41. cikk a) pont,

— 41. cikk b) pont (i) bekezdés,

— 41. cikk c) pont.

3. Éves munkaprogramjukat az RB politikai prioritásainak megfelelően kidolgozzák és tájékoztatásul megküldik az Elnökségnek.

51. cikk – A szakbizottságok összehívása és az ülések napirendje

1. A szakbizottsági ülések időpontját és napirendjét az adott szakbizottság elnöke határozza meg az első alelnökkel egyetértésben.

2. A szakbizottságot annak elnöke hívja össze. A rendes ülésre szóló meghívót és a napirendet a tagoknak legkésőbb négy héttel a kitűzött időpont előtt meg kell kapniuk.

3. Tagjai legalább egynegyedének írásbeli kérésére az elnök köteles rendkívüli szakbizottsági ülést összehívni, amelyet a kérelem benyújtását követő négy héten belül meg kell tartani. A rendkívüli ülés napirendjét a kérelmet benyújtó tagoknak kell összeállítaniuk. A napirendet a meghívóval együtt kapják meg a tagok.

4. Minden véleménytervezetet és egyéb lefordítandó tanácskozási dokumentumot legalább öt héttel az ülés kitűzött napja előtt el kell juttatni a szakbizottság titkárságához. Ezeket a vonatkozó ülés előtt legalább tizennégy munkanappal elektronikus úton elérhetővé kell tenni a tagok számára. Ezt a határidőt a szakbizottsági elnök kivételes esetben módosíthatja.

5. A dokumentumokat e-mailben kell eljuttatni a titkárságra az Elnökség által elfogadott szabványformátumnak megfelelően. A dokumentumban foglalt politikai ajánlások teljes terjedelme nem haladhatja meg a tíz oldalt (15 000 karaktert), amely mennyiség nyelvi okokból legfeljebb 10 %-kal kiigazítható. A szakbizottság elnöke azonban kivételes esetekben eltérést engedélyezhet e szabálytól, ha a téma kiterjedtebb tárgyalást tesz indokolttá.

52. cikk – Jelenlét és nyilvánosság

1. Az ülésen részt vevő valamennyi tagnak és póttagnak minden nap alá kell írnia a jelenléti ívet.

2. A szakbizottságok ülései nyilvánosak, hacsak a szakbizottság az ülés teljes időtartamára vagy a napirend egy adott pontjára vonatkozóan másként nem határoz.

3. Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselői, illetve más meghívottak felkérést kaphatnak a szakbizottságok ülésein való részvételre és a tagok kérdéseinek megválaszolására.

53. cikk – A vélemények kidolgozásának határideje

1. A szakbizottságok az intézményközi menetrendben meghatározott határidőkön belül terjesztik elő véleménytervezeteiket. A véleménytervezeteket legfeljebb két ülésen tárgyalják meg, amibe a munka megszervezését célzó első ülés nem számít bele.

2. Kivételes esetben az Elnökség engedélyezheti további ülések megtartását véleménytervezet megvitatása céljából, vagy meghosszabbíthatja az előterjesztésükre kitűzött határidőt.

54. cikk – A vélemények tartalma

1. Az RB véleménye az RB-nek a tárgyalt témával kapcsolatos nézeteit és ajánlásait tartalmazza.

2. Azok a vélemények, amelyeket az RB olyan területeket érintő jogi aktusokra vonatkozó javaslatokról dolgoz ki, melyek nem tartoznak az EU kizárólagos hatáskörébe, ismertetik az RB arra vonatkozó álláspontját, hogy a javaslat összhangban van-e a szubszidiaritás és az arányosság elvével.

Az RB egyéb véleményei is utalhatnak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására.

3. E vélemények ezenkívül lehetőség szerint a közigazgatásra és a regionális és helyi pénzügyekre gyakorolt várható hatással is foglalkoznak.

4. A jogalkotási aktusokról szóló véleményeknek az európai bizottsági szöveg módosítására vonatkozó ajánlásokat is tartalmazniuk kell.

5. Szükség esetén indokolás készül, melyért az előadó felelős és amely nem kerül szavazásra. Az indokolásnak azonban összhangban kell lennie a vélemény szavazásra bocsátott szövegével.

6. Azokat a véleménytervezeteket, amelyek pénzügyi vonzattal járó új RB-s tevékenységet javasolnak, melléklettel kell kiegészíteni, amely tartalmazza az említett tevékenység költségeinek becslését.

55. cikk – Az RB véleményeinek, jelentéseinek és állásfoglalásainak nyomon követése

A vélemény, jelentés vagy állásfoglalás elfogadását követő időszakban az adott dokumentumtervezet kidolgozására kijelölt szakbizottság előadója és/vagy elnöke a főtitkárság segítségével nyomon követi az RB felkérésének alapját képező eljárást, és az intézményközi menetrend megfelelő szem előtt tartásával minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy terjessze az RB-nek a dokumentumban képviselt nézeteit.

56. cikk – Átdolgozott vélemények

1. Amennyiben a szakbizottság szükségesnek tartja, átdolgozott véleménytervezetet dolgozhat ki azonos témában és – ha mód van rá – azonos előadóval a kapcsolódó jogalkotási eljárás során történő intézményközi változások figyelembevétele és a rájuk történő reagálás érdekében.

2. A szakbizottság, amennyiben lehetséges, összeül, és megvitatja, majd elfogadja a véleménytervezetet, amely ezután a legközelebbi plenáris ülésszakon kerül előterjesztésre.

3. Ha az RB felkérésének alapját képező eljárás menete nem biztosít elegendő időt arra, hogy a szakbizottság elfogadja az átdolgozott véleménytervezetet, a szakbizottság elnöke erről azonnal tájékoztatja az RB elnökét, hogy a 43. cikk alapján lehetőség nyíljon főelőadó kijelölésére.

57. cikk – A szubszidiaritási elv megsértése esetén alkalmazandó eljárás

1. Az RB elnöke vagy a véleménytervezet kidolgozására kijelölt szakbizottság javasolhatja kereset vagy beavatkozási kérelem benyújtását az Európai Unió Bíróságának a szubszidiaritás elvének megsértése miatt olyan jogi aktussal szemben, melynek elfogadásához az Európai Unió működéséről szóló szerződés előírja a Régiók Bizottságával történő konzultációt.

2. A határozatképességnek a 63. cikk (1) bekezdése alapján történő előzetes ellenőrzését követően a szakbizottság szavazattöbbséggel határoz. A szakbizottság javaslatát vagy a Közgyűlésnek kell benyújtani határozathozatalra – a 14. cikk h) pontjának megfelelően –, vagy pedig az Elnökségnek, a 37. cikk k) pontjában felsorolt esetekben. A szakbizottság részletes jelentésben indokolja javaslatát, ideértve, amennyiben szükséges, a 37. cikk k) pontja alapján hozandó határozat sürgősségét.

58. cikk – Az RB-vel történő kötelező konzultáció elmulasztása

1. Amennyiben az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott esetekben nem konzultáltak a Régiók Bizottságával, az RB elnöke vagy egy szakbizottság javasolhatja a Közgyűlésnek a 14. cikk h) pontjának megfelelően, vagy az Elnökségnek a 37. cikk k) pontjában felsorolt esetekben kereset vagy beavatkozási kérelem benyújtását az Európai Unió Bíróságának.

2. A határozatképességnek a 63. cikk (1) bekezdése alapján történő előzetes ellenőrzését követően a szakbizottság szavazattöbbséggel határoz. A szakbizottság részletes jelentésben indokolja javaslatát, ideértve, amennyiben szükséges, a 37. cikk k) pontja alapján hozandó határozat sürgősségét.

59. cikk – A vélemények hatásáról szóló jelentés

A főtitkárság évente legalább egyszer jelentést terjeszt a Közgyűlés elé az RB véleményeinek hatásáról, elsősorban az illetékes szakbizottságoktól ezzel kapcsolatban hozzá eljuttatott tájékoztatás és az érintett intézményektől származó információk alapján.

60. cikk – Előadók

1. Véleménytervezet kidolgozásához a szakbizottságok elnökük javaslatára egy – vagy indokolt esetben két – előadót jelölnek ki tagjaik vagy megfelelő felhatalmazással rendelkező póttagjaik közül.

2. Az előadók kijelölésekor minden szakbizottság ügyel a vélemények méltányos és kiegyenlített elosztására.

3. Sürgős esetben a szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat előadó kijelölése céljából. Az elnök felkéri a szakbizottság tagjait, hogy a javasolt előadó kijelölése elleni esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele. Kifogás esetén az elnök és az első alelnök közös megegyezéssel határoz.

4. Az előadónak kijelölt elnök vagy alelnök az ülés levezetését a saját véleménytervezete megvitatásának idejére egy alelnöknek vagy egy másik jelen lévő tagnak adja át.

5. Amennyiben egy előadó elveszíti RB-n belüli tagságát vagy póttagságát, új előadót jelölnek ki a szakbizottság ugyanazon politikai csoportjából, adott esetben a (3) bekezdésben leírt eljárás alkalmazásával.

61. cikk – Szakbizottsági munkacsoportok

1. Indokolt esetben a szakbizottságok az Elnökség hozzájárulásával munkacsoportokat hozhatnak létre. A munkacsoportokban más szakbizottságok tagjai is helyet kaphatnak.

2. Egy munkacsoport azon tagját, aki nem tud részt venni egy ülésen, e munkacsoport helyettesítő tagjainak listáján szereplő, ugyanahhoz a politikai csoporthoz tartozó valamely másik tag vagy póttag helyettesítheti. Ha erről a listáról nem biztosítható helyettes, a tagot a politikai csoportjához tartozó bármely tag vagy póttag helyettesítheti.

3. Minden munkacsoport elnököt és alelnököt jelölhet ki a tagjai közül.

4. A munkacsoportok jelentést fogadhatnak el következtetéseikről szakbizottságaik számára.

62. cikk – Az előadó szakértői

1. Minden előadó igénybe veheti egy szakértő szolgáltatásait.

2. Az előadók szakértői és a szakbizottság által felkért szakértők igényt tarthatnak utazási és tartózkodási költségeik megtérítésére.

3. A szakértők nem képviselik az RB-t, és nem nyilatkozhatnak a nevében.

63. cikk – Határozatképesség

1. A szakbizottság akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a fele jelen van.

2. A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább tíz tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Az elnök legfeljebb 10 percre félbeszakíthatja a szakbizottsági ülést, mielőtt ellenőrizné a határozatképességet. A határozatképesség megállapítását kérő tagokat akkor is beszámítják a jelenlevők közé a határozatképesség felmérésekor, ha már nem tartózkodnak a szakbizottsági ülés termében. Ha tíznél kevesebb tag van jelen, az elnök megállapíthatja a határozatképesség hiányát.

3. Ha megállapítják, hogy a szakbizottság nem határozatképes, az ülésen megtárgyalhatják azokat a hátralévő napirendi pontokat, amelyeknél nem szükséges szavazás, a többi napirendi pont vitáját és a hozzájuk kapcsolódó szavazást pedig a következő ülésre halasztják. A határozatképesség megállapítása előtt az ülésen hozott összes határozat és lefolytatott szavazás érvényes.

64. cikk – Módosító indítványok

1. A módosító indítványokat az ülés előtti kilencedik munkanapon 15 óráig kell benyújtani. Ezt a határidőt a szakbizottsági elnök kivételes esetben módosíthatja.

Módosító indítványokat a szakbizottságban csak a szakbizottság tagjai és a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek alapján helyettesítésükkel szabályosan megbízott tagok vagy póttagok, illetve saját véleményükkel kapcsolatban a megbízással ugyan nem rendelkező, de előadónak kijelölt póttagok, illetve a politikai csoportok nyújthatnak be.

A szakbizottsági ülésre módosító indítványt vagy csak e szakbizottság rendes tagja vagy a helyettesítésével szabályosan megbízott másik tag, illetve póttag nyújthat be. Ha valamely tag a szakbizottsági ülés egészére vagy egy részére vonatkozóan a részvételi jogát átruházza valamely póttagra, módosító indítványt csak egyikük terjeszthet elő. Ha a rendes tag a szakbizottsági ülés bármely része kapcsán módosító indítványt terjeszt elő, a póttag ezt később nem teheti meg. Hasonlóképpen, ha egy póttagot a szakbizottsági ülés bármely részére vonatkozóan részvételi joggal ruháztak fel, és valamely véleményhez módosító indítványt nyújt be, még mielőtt a tag nyújtott volna be módosító indítványokat, akkor a tag már nem terjeszthet elő módosító indítványt a szakbizottsági ülésre. Az RB-tagság vagy -póttagság elvesztése, illetve a megbízás vagy annak visszavonása előtt érvényesen benyújtott módosító indítványok megőrzik érvényességüket.

A módosító indítványok fordításkor elsőbbséget élveznek. Lefordításukat követően eljuttatják őket az előadónak, hogy legalább három munkanappal az ülés megnyitása előtt elektronikus formában maga is benyújthassa előadói módosító indítványait a főtitkárságra. Az előadó módosító indítványainak explicit módon kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés szerinti módosító indítványok közül egyhez vagy többhöz. Ezeket az előadói módosító indítványokat, amint a fordításuk elkészült, elektronikus formában elérhetővé kell tenni, és legkésőbb az ülés megnyitásakor írásos formában ki kell osztani.

A 25. cikk (1)–(6) bekezdésének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.

2. A módosító indítványokról a tárgyalt véleménytervezet pontjainak sorrendjében szavaznak.

3. A végső szavazásnak a szöveg egészéről kell folynia, akár módosították, akár nem. Ha egy vélemény nem kapja meg a leadott szavazatok többségét, a szakbizottság a következők egyike mellett dönthet:

— a véleménytervezetet a szakbizottsági ülésen elfogadott módosító indítványok által módosított formában újra előterjeszti vitára és elfogadásra, szem előtt tartva az 53. cikk rendelkezéseit,

— új előadót nevez ki, és így új véleménykidolgozási folyamatot indít el,

— vagy eláll a véleményalkotástól.

4. A szakbizottságban történt elfogadás után a véleménytervezetet a szakbizottság elnöke továbbítja a Régiók Bizottsága elnökének.

65. cikk – Véleményalkotás elutasítása

1. Ha az illetékes szakbizottság úgy véli, hogy a felkérés, amelyet a 41. cikk a) pontja alapján kapott, nem érint regionális vagy helyi érdekeket vagy nincs politikai jelentősége, dönthet úgy, hogy a tárgyban nem dolgoz ki véleményt. A főtitkár tájékoztatja az érintett uniós intézményeket erről a döntésről.

2. Ha az illetékes szakbizottság úgy véli, hogy a felkérés, amelyet a 41. cikk a) pontja alapján kapott, fontos ugyan, de prioritási okokból, illetve azért, mert idekapcsolódó vélemények már elfogadásra kerültek a közelmúltban, új vélemény kidolgozását nem tartja szükségesnek, úgy határozhat, hogy nem bocsát ki véleményt. Ebben az esetben az RB a véleményalkotás elutasítását megindokló levélben válaszolhat az európai uniós intézményeknek.

66. cikk – Írásbeli eljárás

1. Kivételes esetekben a szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat az adott szakbizottság működésére vonatkozó határozat elfogadtatásához.

2. Ilyenkor az elnök megküldi a szakbizottság tagjainak a határozati javaslatot, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele.

3. A határozat elfogadásra kerül, kivéve, ha legalább hat tag kifogást emel.

67. cikk – A szakbizottságokra alkalmazandó rendelkezések

A 12. cikk (Az alakuló ülés összehívása),

a 13. cikk (Az RB beiktatása és a mandátumvizsgálat) (2) bekezdése,

a 16. cikk (A plenáris ülésszak napirendje) (7) bekezdése,

a 18. cikk (Nyilvánosság, vendégek és vendégelőadók),

a 21. cikk (Ügyrendi javaslatok),

a 23. cikk (Szavazás) és

a 26. cikk (A végleges szöveg koherenciája)

értelemszerűen alkalmazandó a szakbizottságokra.

6. FEJEZET

AZ RB IGAZGATÁSA

68. cikk – Főtitkárság

1. Az RB munkáját főtitkárság segíti.

2. A főtitkárság a főtitkár irányítása alatt áll.

3. A főtitkárság szervezeti felépítését a főtitkár javaslatára az Elnökség határozza meg oly módon, hogy az képes legyen az RB és szervei zökkenőmentes működését biztosítani, valamint segíteni az RB tagjait megbízatásuk teljesítésében. Ennek keretében megszabja, hogy a főtitkárságnak milyen szolgáltatásokat kell nyújtania a tagok, a nemzeti delegációk, a politikai csoportok és a független tagok számára.

4. A főtitkárság készíti az RB szerveinek üléseiről szóló jegyzőkönyveket.

69. cikk – Főtitkár

1. A főtitkár igazgatási természetű feladata, hogy biztosítsa az Elnökség vagy az elnök által az ennek az eljárási szabályzatnak és az érvényes jogi rendelkezéseknek megfelelően hozott határozatok végrehajtását. Az Elnökség ülésein tanácsadói minőségben vesz részt, és ő vezeti azok jegyzőkönyvét. A főtitkár segíti az elnököt az RB épületei biztonságának és sérthetetlenségének biztosításában.

2. A főtitkár az Elnökséget képviselő elnök fennhatósága alatt látja el feladatait. A főtitkár az Elnökség előtt ünnepélyes fogadalmat tesz, hogy feladatait lelkiismeretesen és teljesen pártatlanul látja el. Az elnök előzetes engedélye nélkül politikai téren nem képviselheti az RB-t. A főtitkár minden évben az Elnökség rendelkezésére bocsátja az éves tevékenységi jelentést, melyben beszámol megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselői feladatkörének gyakorlásáról, és esetleges megvitatás céljából benyújtja e jelentés összefoglalását.

70. cikk – A főtitkár alkalmazása

1. Az Elnökség a főtitkárt a határozatképességnek a 38. cikk (2) bekezdése első mondata szerinti ellenőrzését követően leadott szavazatok kétharmados többségével elfogadott határozat alapján alkalmazza.

2. A főtitkár alkalmazása öt évre szól. Munkaszerződésének részletes feltételeit az Elnökség szabja meg, az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkében foglalt és egyéb idevonatkozó rendelkezések szerint.

A főtitkár megbízatása egy alkalommal, legfeljebb öt évvel hosszabbítható meg.

A főtitkár feladatait távollét vagy akadályoztatás esetén az Elnökség által kijelölt igazgató látja el.

3. A főtitkárt illetően az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek értelmében a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság jogkörét az Elnökség gyakorolja.

71. cikk – A tisztviselők személyzeti szabályzata és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei

1. Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata értelmében a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott jogköröket

— az AD besorolási csoport 5-től 12-ig terjedő fokozataiba tartozó tisztviselők, valamint az AST és az AST-SC besorolási csoport tisztviselői esetében a főtitkár,

— a többi tisztviselő esetében a főtitkár javaslata alapján az Elnökség gyakorolja.

2. Az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei értelmében a munkaszerződések megkötésében illetékes szervre ruházott jogköröket a következők gyakorolják:

— az AD besorolási csoport 5-től 12-ig terjedő fokozataiba tartozó ideiglenes alkalmazottak, valamint az AST és az AST-SC besorolási csoport ideiglenes alkalmazottai esetében a főtitkár,

— a többi ideiglenes alkalmazott esetében a főtitkár javaslata alapján az Elnökség,

— az elnök és az első alelnök kabinetjének ideiglenes alkalmazottait illetően: — az AD besorolási csoport 5-től 12-ig terjedő fokozataiba tartozó alkalmazottak, valamint az AST és az AST-SC besorolási csoport besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak esetében az elnök javaslatára a főtitkár, — az AD besorolási csoport egyéb fokozataiba tartozó többi alkalmazott esetében az elnök javaslata alapján az Elnökség.

Az elnök és az első alelnök kabinetjében az ideiglenes alkalmazottak alkalmazása az elnök, illetve az első alelnök megbízatásának végéig tart:

— a szerződéses alkalmazottak, a különleges tanácsadók és helyi alkalmazottak esetén a főtitkár, az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott feltételek szerint.

3. Az Elnökség és a főtitkár az ebben a cikkben meghatározott hatásköreit átruházhatja. Az átruházási határozatok rögzítik az átruházott hatáskör hatályát, korlátait és időtartamát, valamint meghatározzák, hogy az így átruházott hatáskör átruházható-e további személyekre.

72. cikk – Zárt ülés

A 70. és a 71. cikk cikkben foglalt, személyekre vonatkozó határozathozatalra az Elnökség zárt ülésén kerül sor.

73. cikk – Költségvetés

1. A pénzügyi és adminisztrációs bizottság az Elnökség elé terjeszti az RB következő költségvetési évre szóló kiadási és bevételi előirányzatainak előzetes tervezetét. Az Elnökség a tervezetet elfogadásra a Közgyűlés elé terjeszti.

Az elnök az Elnökök Értekezletével folytatott konzultációt követően az Elnökség elé terjeszti az általános stratégiai iránymutatásokat, melyeket az n+2. év költségvetésének kidolgozása érdekében ismertetni kell a pénzügyi és adminisztrációs bizottsággal.

2. A Közgyűlés az RB kiadási és bevételi előirányzatainak tervezetét elfogadja és megfelelő időben továbbítja az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek ahhoz, hogy biztosítsa a költségvetési rendelkezésekben megszabott határidők betartását.

3. Az RB elnöke a pénzügyi és adminisztrációs bizottsággal folytatott konzultáció után, az Elnökség által elfogadott belső pénzügyi szabályok alapján hajtja, illetve hajtatja végre a kiadási és bevételi előirányzatokat. Az elnök ezt a feladatát az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelet szerint gyakorolja.

4. A költségvetési rendelet és a belső pénzügyi szabályok értelmében az elnök a költségvetés-végrehajtási jogkörét átruházza a főtitkárra, aki kinevezésétől kezdődően megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő lesz.

III. CÍM

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS, TOVÁBBÍTÁS ÉS KÖZZÉTÉTEL

74. cikk – Együttműködési megállapodások

Az Elnökség a főtitkár javaslatára együttműködési megállapodásokat köthet, amelyek célja az, hogy megkönnyítsék az RB hatásköreinek gyakorlását a Szerződések alkalmazásával kapcsolatban, vagy javítsák az RB politikai együttműködését.

75. cikk – Vélemények és állásfoglalások más intézményeknek való továbbítása és közzététele

1. Az RB véleményeit, valamint a 28. cikknek megfelelően az egyszerűsített eljárás alkalmazására vagy a 65. cikknek megfelelően véleményalkotás elutasítására vonatkozó közleményeit a Tanácshoz, az Európai Bizottsághoz és az Európai Parlamenthez intézi. Ezeket, az állásfoglalásokhoz hasonlóan, az elnök továbbítja.

2. Az RB véleményeit és állásfoglalásait közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2. FEJEZET

NYILVÁNOSSÁG, ÁTLÁTHATÓSÁG ÉS A TAGOK PÉNZÜGYI ÉRDEKELTSÉGEIRŐL SZÓLÓ NYILATKOZAT

76. cikk – A nyilvánosság hozzáférése a dokumentumokhoz

1. Az Unió minden polgárának, valamint minden természetes vagy jogi személynek, aki vagy amely valamelyik tagállamban lakóhellyel vagy bejegyzett székhellyel rendelkezik, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. cikkének (3) bekezdésével, az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendeletében rögzített alapelvekkel, feltételekkel és korlátozásokkal, valamint az RB Elnöksége által megállapított szabályokkal összhangban joga van hozzáférni a Régiók Bizottságának dokumentumaihoz. Az RB dokumentumaihoz való hozzáférés lehetőség szerint ugyanígy egyéb természetes vagy jogi személyek számára is biztosítva van.

2. Az RB összeállítja saját dokumentumainak jegyzékét. Az Elnökség belső rendelkezéseket fogad el a hozzáférés módjairól, és rögzíti a közvetlenül hozzáférhető dokumentumok jegyzékét.

77. cikk – A tagok pénzügyi érdekeltségeiről szóló nyilatkozat és a pénzügyi érdekeltségekre és összeférhetetlenségre vonatkozó magatartási kódex

Hivatalba lépésükkor az RB tagjai az Elnökség által elfogadott modellnek megfelelően nyilatkozatot töltenek ki pénzügyi érdekeltségeikről, amelyet folyamatosan frissítenek és a nagyközönség számára hozzáférhetővé tesznek. Feladataik ellátása során a tagok a pénzügyi érdekeltségekre és az összeférhetetlenségre vonatkozó magatartási kódexet is betartják.

3. FEJEZET

NYELVHASZNÁLAT

78. cikk – A tolmácsolás nyelvi rendszere

A tolmácsolás nyelvi rendszerével kapcsolatban lehetőség szerint az alábbi elveket kell követni:

a) Az RB vitáit – ha az Elnökség másképp nem határoz – valamennyi hivatalos nyelvre tolmácsolják.

b) Minden tagnak joga van ahhoz, hogy a plenáris ülésen az általa választott hivatalos nyelven szólaljon fel. A hivatalos nyelveken elhangzó felszólalásokat szinkrontolmácsolják a többi hivatalos nyelvre, valamint az Elnökség által szükségesnek tartott egyéb nyelvekre. Ez azokra a nyelvekre is vonatkozik, amelyek esetében az RB és egyes tagállamok közti adminisztratív megállapodások teremtették meg ennek lehetőségét.

c) Az Elnökség, a szakbizottságok és a munkacsoportok ülésein azoknak a tagoknak a nyelvén áll rendelkezésre aktív és passzív tolmácsolás, akik megerősítették az adott ülésen való részvételüket.

4. FEJEZET

MEGFIGYELŐK

79. cikk– Megfigyelők

1. Az Európai Unióhoz való csatlakozási szerződés aláírásakor az elnök az Elnökség jóváhagyásával felkérheti a csatlakozó ország kormányát, hogy jelöljön ki annyi megfigyelőt, ahány tagja lesz majd az adott országnak az RB-ben.

2. A megfigyelők a csatlakozási szerződés hatálybalépéséig részt vesznek az RB munkájában vagy annak egyes részeiben, és jogukban áll az RB szerveinek ülésein felszólalni.

Szavazati joguk nincs, és választott tisztséget sem tölthetnek be az RB-nél. Részvételük nem járhat jogkövetkezménnyel az RB munkájára.

3. Megfigyelői tevékenységük során az RB létesítményei által nyújtott szolgáltatások igénybevétele és a felmerülő költségek megtérítése tekintetében – a megfelelő költségvetési tételhez rendelt, erre a célra szolgáló pénzügyi erőforrások keretein belül – ugyanabban a bánásmódban kell részesíteni őket, mint az RB tagjait.

5. FEJEZET

KIVÉTELES KÖRÜLMÉNYEK

80. cikk – Rendkívüli intézkedések

1. Ha a Régiók Bizottsága – általa nem befolyásolható, kivételes és előre nem látható körülmények esetén – akadályoztatva van a Szerződések szerinti feladatainak ellátásában és előjogainak gyakorlásában, ideiglenes eltérés alkalmazható az RB egyes szabályaitól, hogy az RB továbbra is elláthassa feladatait és gyakorolhassa előjogait.

Ilyen körülmények akkor állnak fenn, ha az elnök – az RB főtitkára által előterjesztett megbízható bizonyítékok alapján – arra a következtetésre jut, hogy biztonsági vagy védelmi okokból vagy a technikai eszközök hiánya miatt lehetetlen vagy veszélyes, illetve lehetetlen vagy veszélyes lesz az RB összehívása vagy szokásos eljárásai szerinti működése.

2. Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott feltételek fennállnak, az elnök az Elnökök Értekezletének egyetértésével és amennyiben lehetséges, a megfelelő testületek elnökeivel való konzultációt követően határozhat az alábbi egy vagy több rendkívüli intézkedés alkalmazásáról:

a) valamely tervezett plenáris ülésszaknak, egyéb testületek ülésének vagy bármely más tevékenységnek a törlése vagy elhalasztása;

b) valamely plenáris ülésszaknak, egyéb testületek ülésének vagy bármely más tevékenységnek a 81. cikkben meghatározott távrészvételi rendszerben történő megtartása;

c) egyéb megfelelő és szükséges intézkedések, tekintettel a különleges és kivételes körülményekre.

3. A (2) bekezdéssel összhangban elfogadott bármely rendkívüli intézkedés a különleges és rendkívüli körülmények kezeléséhez szükséges – legfeljebb négy hónapos, de megújítható – időtartamra és alkalmazási körre korlátozódik.

A rendkívüli intézkedéseket elfogadó határozat az RB honlapján való közzétételekor, vagy ha az ilyen közzétételt a körülmények akadályozzák, a rendelkezésre álló legjobb módon történő közzétételekor lép hatályba, és tartalmazza az alapjául szolgáló indokokat. A határozatról minden tag késedelem nélkül tájékoztatást kap.

Az elnök visszavonja az e cikk alapján elfogadott intézkedéseket, amint megszűnnek azok az (1) bekezdésben említett kivételes körülmények, amelyek az intézkedések elfogadásához vezettek.

81. cikk – Távrészvételi rendszer

1. Amennyiben az elnök úgy határoz, hogy a 80. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján a távrészvételi rendszer kerül alkalmazásra, az RB távolról is lefolytathatja az eljárásait, többek között oly módon, hogy valamennyi tag számára lehetővé teszi, hogy bizonyos jogaikat elektronikus úton gyakorolják.

2. A távrészvételi rendszer a lehető legnagyobb mértékben biztosítja, hogy a tagok képesek legyenek feladataik ellátására, különös tekintettel a következőkre:

— a felszólaláshoz és a felszólalások meghallgatásához való jog a plenáris üléseken és egyéb testületek ülésein, összhangban a 78. cikk rendelkezéseivel is;

— szavazataik egyénileg történő leadásához és annak ellenőrzéséhez való jog, hogy szavazataikat beszámítják.

3. Az (1) bekezdésben említett határozat meghozatalakor az elnök meghatározza, hogy ez a rendszer csak a plenáris ülésen, vagy az RB egyéb testületeinek ülésein és bármely más tevékenysége során is alkalmazandó-e.

4. A határozatképesség megállapítására és az egyes testületekben történő szavazásra vonatkozó szabályok alkalmazásában a távolról részt vevő tagok személyesen jelen lévő tagoknak tekintendők.

Az elnök szükség esetén meghatározza, hogy a tagok milyen módon és mértékben használhatják az üléstermet a távrészvételi rendszer alkalmazása során és különösen azt, hogy legfeljebb hány tag lehet személyesen jelen az ülésteremben.

6. FEJEZET

AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

82. cikk – Az eljárási szabályzat felülvizsgálata

1. A Közgyűlés a leadott szavazatok többségének támogatásával dönthet az eljárási szabályzat egészének vagy egyes részeinek felülvizsgálatáról. Az Elnökség a hivatali időszak félidejében és végén ajánlást tesz a Közgyűlésnek arról, hogy célszerű-e az eljárási szabályzat felülvizsgálata.

2. Ad hoc bizottságot bíz meg azzal, hogy jelentést és szövegtervezetet készítsen, melyek alapul szolgálnak az új szabályzatnak a tagok többségi szavazatával történő elfogadásához. Az új szabályzat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

83. cikk – Az Elnökség utasításai

Az Elnökség – az eljárási szabályzat tiszteletben tartása mellett – utasítások útján részletesebben is rendelkezhet annak alkalmazásáról.

84. cikk – Az eljárási szabályzat hatálybalépése

Az eljárási szabályzat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.