2004R0802 — HU — 01.01.2014 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

►B A BIZOTTSÁG 802/2004/EK RENDELETE (2004. április 21.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (EGT vonatkozású szöveg) (HL L 133, 30.4.2004, p.1)

Módosította:









▼B

A BIZOTTSÁG 802/2004/EK RENDELETE

(2004. április 21.)

a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról

(EGT vonatkozású szöveg)







AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodásra, tekintettel a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletre (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) ( 1 ) és különösen annak 23. cikke (1) bekezdésére, tekintettel a legutóbb az 1310/97/EK rendelettel ( 2 ) módosított, a vállalkozások összefonódásának ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendeletre ( 3 ) és különösen annak 23. cikkére, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) A vállalkozások összefonódásának ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendeletet – a rendelet különböző rendelkezéseinek jelentős módosításával – átdolgozták. (2) A 4064/89/EGK tanácsi rendeletben előírt bejelentésekről, határidőkről és meghallgatásokról szóló, 1998. március 1-jei 447/98/EK bizottsági rendeletet ( 4 ) e módosítások figyelembevétele érdekében módosítani kell. Következésképpen az az egyértelműség érdekében hatályát veszti, és helyébe egy új rendelet lép. (3) A Bizottság a meghallgatási tisztviselők bizonyos versenyjogi eljárásokban elvégzett feladataival kapcsolatos intézkedéseket fogadott el. (4) A 139/2004/EK rendelet az összefonódások megvalósítása előtti kötelező bejelentésen alapszik. Egyrészt egy bejelentés fontos jogkövetkezményekkel jár, amelyek a tervezett összefonódásban részt vevő felek számára kedvezőek, másrészt a bejelentési kötelezettség teljesítésének elmulasztásáért a felekre pénzbírság szabható ki, és az polgári jogi hátrányokkal is járhat számukra. A jogbiztonság érdekében tehát szükséges pontosan meghatározni a bejelentésben közlendő információ tárgyát és tartalmát. (5) A bejelentő felek kötelezettsége, hogy az igazságnak megfelelően és hiánytalanul feltárják a Bizottság előtt azokat a tényeket és körülményeket, amelyek meghatározóak a bejelentett összefonódásra vonatkozó döntés tekintetében. (6) A 139/2004/EK rendelet arra is lehetőséget ad az érintett vállalkozásoknak, hogy a bejelentést megelőzően egy indoklással ellátott beadványban kérelmezzék, hogy a rendelet feltételeinek megfelelő összefonódást egy vagy több tagállam a Bizottsághoz, vagy adott esetben a Bizottság egy vagy több tagállamhoz áttegye. Fontos a Bizottság vagy az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai számára elégséges információt biztosítani ahhoz, hogy képesek legyenek – rövid idő alatt – felmérni, hogy az ügyet át kell-e tenni vagy nem. Ennek érdekében az áttételt kérelmező indoklással ellátott beadványnak bizonyos meghatározott információkat tartalmaznia kell. (7) Az indoklással ellátott beadványok és bejelentések vizsgálatának egyszerűsítése és meggyorsítása érdekében kívánatos, hogy ezekhez formanyomtatvány használatát írják elő. (8) Mivel a 139/2004/EK rendelet értelmében a bejelentés képezi a jogszabályi határidők kezdő időpontját, az ilyen határidőket szabályozó feltételeket és azt az időpontot, amelytől a határidőket számítják szintén meg kell határozni. (9) A 139/2004/EK rendeletben előírt határidők kiszámításához a jogbiztonság érdekében szabályokat kell rögzíteni. Különösen az időszak kezdetét és végét, valamint az azt felfüggesztő körülményeket kell meghatározni, kellően tekintetbe véve az eljárásra rendelkezésre álló rendkívül szűk időkeretből eredő követelményeket. (10) A Bizottság eljárásával kapcsolatos rendelkezéseket oly módon kell megalkotni, hogy a meghallgatáshoz és a védekezéshez való jog teljes mértékben biztosítva legyen. E célok érdekében a Bizottságnak különbséget kell tennie az összefonódást bejelentő felek, a tervezett összefonódásban érintett más felek, harmadik személyek és az olyan személyek között, amelyekre a Bizottság határozattal pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot kíván kiszabni. (11) A Bizottságnak a bejelentő felek és a részt vevő más felek számára, amennyiben kérik, lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a bejelentés előtt a szándékolt összefonódást nem hivatalosan és szigorúan bizalmas jelleggel megvitathassák. Ezenkívül a Bizottságnak a bejelentést követően szoros kapcsolatot kell fenntartania e felekkel, az ahhoz szükséges mértékben, hogy megvitasson velük bármely olyan gyakorlati vagy jogi problémát, amelyet az ügy első vizsgálata során felfedezett, hogy ha lehet, kölcsönös megegyezéssel oldják meg az ilyen problémákat. (12) A védekezéshez való jog tiszteletben tartásának elvével összhangban a bejelentő felek számára lehetőséget kell biztosítani, hogy benyújthassák észrevételeiket mindazokkal a kifogásokkal kapcsolatban, amelyeket a Bizottság határozataiban figyelembe kíván venni. A tervezett összefonódásban érintett más feleket szintén tájékoztatni kell a Bizottság kifogásairól, és részükre lehetőséget kell biztosítani álláspontjuk kifejtésére. (13) A kellő érdekeltségüket bizonyító harmadik személyek számára szintén lehetőséget kell biztosítani álláspontjuk kifejtésére, amennyiben erre vonatkozóan írásbeli kérelmet nyújtanak be. (14) Az észrevételeik megtételére jogosult különböző személyeknek egyrészt saját érdekükben, másrészt a szabályszerű eljárás érdekében ezt írásban kell megtenniük, a hivatalos szóbeli meghallgatásra irányuló kérelemhez való joguk sérelme nélkül, amennyiben az indokolt, az írásbeli eljárás kiegészítésére. Sürgős esetben azonban a Bizottságnak képesnek kell lennie a bejelentő felek, más részt vevő felek vagy harmadik személyek hivatalos szóbeli meghallgatásának azonnali lefolytatására. (15) Szükséges meghatározni a meghallgatandó személyek arra vonatkozó jogait, hogy milyen mértékben kapjanak betekintést a Bizottság aktájába, valamint hogy milyen feltételekkel képviseltethetik magukat vagy vehetnek igénybe segítséget. (16) Amikor betekintést enged az aktába, a Bizottságnak biztosítania kell az üzleti titkok és más bizalmas információik védelmét. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy felkérje bizalmas információik azonosítására azokat a vállalkozásokat, amelyek dokumentumokat vagy nyilatkozatokat nyújtottak be. (17) Ahhoz, hogy a Bizottság megfelelően értékelhesse a bejelentő felek azon kötelezettségvállalásait, amelyeket abból a célból nyújtottak be, hogy az összefonódást összeegyeztethetővé tegyék a közös piaccal, és hogy a Bizottság biztosíthassa a más részt vevő felekkel, harmadik személyekkel és a tagállamok hatóságaival a 139/2004/EK rendeletben és különösen annak 18. cikke (1) és (4) bekezdésében, valamint 19. cikke (1), (2), (3) és (5) bekezdésében előírt megfelelő konzultációt, ki kell alakítani az azon rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében és 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségvállalások benyújtására vonatkozó eljárást és határidőket. (18) Szintén szükséges meghatározni a Bizottság által megállapított bizonyos határidőkre alkalmazandó szabályokat is. (19) Az összefonódásokkal foglakozó tanácsadó bizottságnak az előzetes határozattervezet alapján véleményt kell nyilvánítania. Ezért az ügy kivizsgálásának befejezését követően az üggyel kapcsolatban a tanácsadó bizottsággal konzultálni kell. Ez a konzultáció azonban nem akadályozza a Bizottságot abban, hogy szükség esetén újra megindítsa a vizsgálatot, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







I. FEJEZET

ALKALMAZÁSI KÖR

1. cikk

Alkalmazási kör

E rendeletet az összefonódásoknak a 139/2004/EK rendeletnek megfelelően végrehajtott ellenőrzésére kell alkalmazni.







II. FEJEZET

BEJELENTÉSEK ÉS MÁS BEADVÁNYOK

2. cikk

Bejelentés benyújtására jogosult személyek

(1) A bejelentéseket a 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyeknek vagy vállalkozásoknak kell benyújtaniuk.

▼M4

(2) Amennyiben a bejelentéseket személyek vagy vállalkozások feljogosított külső képviselői írják alá, az ilyen képviselőknek képviseleti jogosultságukat írásbeli bizonyítékkal kell igazolniuk.

▼B

(3) Együttes bejelentéseket olyan közös képviselőnek kell benyújtania, aki jogosult arra, hogy mindegyik bejelentő fél nevében dokumentumokat adjon és vegyen át.

3. cikk

A bejelentések benyújtása

(1) A bejelentéseket az I. mellékletben megtalálható CO-formanyomtatvány által előírt módon kell benyújtani. A II. mellékletben megállapított feltételekkel a bejelentéseket egyszerűsített formanyomtatványon, az ott meghatározottak szerint is be lehet nyújtani. Az együttes bejelentéseket egyetlen formanyomtatványon kell benyújtani.

▼M4

(2) A CO-formanyomtatványt és az ahhoz mellékelt dokumentumokat a Bizottság által az Európai Unió Hivatalos Lapjában időről időre megállapított formátumban és példányszámban kell benyújtani. A bejelentést a 23. cikk (1) bekezdésében említett címre kell megküldeni.

▼B

(3) A mellékelt dokumentumoknak vagy eredeti példányoknak, vagy az eredeti példányok másolatainak kell lenniük; ez utóbbi esetben a bejelentő feleknek igazolniuk kell, hogy a másolatok az eredetivel egyezőek és hiánytalanok.

(4) A bejelentéseket a Közösség hivatalos nyelveinek valamelyikén kell benyújtani. A bejelentő felek számára ez a nyelv egyben az eljárás nyelve is, valamint az ugyanazzal az összefonódással kapcsolatos bármilyen későbbi eljárásé is. A mellékelt dokumentumokat azok eredeti nyelvén kell benyújtani. Amennyiben az eredeti nyelv nem a Közösség hivatalos nyelveinek valamelyike, akkor csatolni kell az eljárás nyelvén elkészített fordítást.

(5) Amennyiben a bejelentést az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 57. cikke alapján teszik meg, akkor az EFTA-államok hivatalos nyelveinek valamelyikén vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságának a munkanyelvén is be lehet nyújtani. Amennyiben a bejelentés választott nyelve nem a Közösség valamelyik hivatalos nyelve, a bejelentő feleknek ki kell egészíteniük az összes dokumentumot a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén elkészített fordítással. A Bizottság a fordításhoz kiválasztott nyelvet használja eljárása során a bejelentő felekkel szemben.

4. cikk

A benyújtandó információk és dokumentumok

▼M4

(1) A bejelentéseknek tartalmazniuk kell az I. és II. mellékletben található megfelelő formanyomtatványokban kért információkat és dokumentumokat. Az információknak helytállóknak és hiánytalanoknak kell lenniük.

▼B

(2) A Bizottság eltekinthet a bejelentésben egyes meghatározott információk és dokumentumok szolgáltatására vonatkozó kötelezettségtől, vagy bármely más, az I. és II. mellékletben részletezett követelménytől, amennyiben úgy értékeli, hogy az adott kötelezettség vagy követelmények teljesítése nem szükséges az ügy kivizsgálásához.

(3) A Bizottság írásban haladéktalanul visszaigazolja a bejelentő feleknek vagy azok képviselőinek a bejelentés, illetve a Bizottság által az 5. cikk (2) és (3) bekezdése alapján küldött levélre érkező bármely válasz átvételét.

5. cikk

A bejelentés hatálybalépésének időpontja

(1) A bejelentések a Bizottság által történő kézhezvételük napján lépnek hatályba, a (2), (3) és (4) bekezdésre is figyelemmel.

(2) Amennyiben a bejelentésben vagy a mellékelt dokumentumokban szereplő információk valamely lényeges pont tekintetében hiányosak, erről a Bizottság haladéktalanul írásban tájékoztatja a bejelentő feleket vagy azok képviselőit. Ilyen esetekben a bejelentés azon a napon lép hatályba, amikor a hiánytalan információkat a Bizottság megkapja.

(3) A bejelentésben szereplő tényekben történő lényeges változásokat, amelyek a bejelentést követően kerülnek napvilágra, és amelyekről a bejelentő feleknek tudomásuk van vagy, amelyekről tudniuk kellene, vagy bármilyen új információt, amely a bejelentést követően kerül napvilágra, és amelyekről a feleknek tudomásuk van, vagy amelyekről tudniuk kellene, és amelyet be kellett volna jelenteni, ha a bejelentéskor tudomásuk lett volna róla, haladéktalanul közölni kell a Bizottságot. Ebben az esetben, amikor e lényeges változások jelentős hatással lehetnek az összefonódás értékelésére, a Bizottság dönthet úgy, hogy a bejelentés hatálybalépésének időpontja a vonatkozó információk Bizottság általi kézhezvételének a napja; a Bizottságnak erről haladéktalanul írásban kell tájékoztatnia a bejelentő feleket vagy képviselőiket.

(4) A helytelen vagy félrevezető információk hiányos információknak minősülnek.

(5) Amikor a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése alapján közzéteszi a bejelentés tényét, megjelöli azt a napot, amikor a bejelentést kézhez vette. Ha a (2), (3) és (4) bekezdésnek megfelelően a bejelentés hatálybelépésének időpontja későbbi, mint a közleményben megjelölt időpont, a Bizottság kibocsát még egy közleményt, amelyben megjelöli a későbbi időpontot.

6. cikk

Az indoklással ellátott beadványokra, kiegészítésekre és igazolásokra vonatkozó különös rendelkezések

(1) A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti indoklással ellátott beadványoknak tartalmazniuk kell az e rendelet III. mellékletével összhangban kért információkat és dokumentumokat.

▼M4

(2) E rendelet 2. cikke, 3. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata, 3. cikkének (2)–(5) bekezdése, 4. cikke, 5. cikkének (1)–(4) bekezdése, valamint 21. és 23. cikke értelemszerűen alkalmazandó a 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti indoklással ellátott beadványokra.

▼B

E rendelet 2. cikke, 3. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata, 3. cikkének (2)–(5) bekezdése, 4. cikke, 5. cikkének (1)–(4) bekezdése, valamint 21. és 23. cikke értelemszerűen alkalmazandó a 139/2004/EK rendelet 10. cikkének (5) bekezdése szerinti kiegészítésekre és igazolásokra.







III. FEJEZET

HATÁRIDŐK

7. cikk

A határidők kezdete

A határidők a 139/2004/EK rendelet vonatkozó rendelkezésében említett eseményt követő, az e rendelet 24. cikkében meghatározott munkanapon kezdődnek.

8. cikk

A határidők befejeződése

A munkanapokban számított határidő az utolsó munkanapjának a végén jár le.

A Bizottság által egy naptári időpontra megállapított időtartam a megjelölt naptári nap végén fejeződik be.

9. cikk

A határidő felfüggesztése

(1) A 139/2004/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében és 10. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett határidőket fel kell függeszteni, amennyiben a Bizottságnak az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdése vagy 13. cikkének (4) bekezdése szerint a következő indokok valamelyike miatt kell határozatot hoznia:

a) azon információkat, amelyeket a 139/2004/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság az e rendelet 11. cikke szerinti bejelentő felek valamelyikétől vagy más részt vevő féltől kért, a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem vagy nem hiánytalanul nyújtották be;

b) azon információkat, amelyeket a 139/2004/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság egy, az e rendelet 11. cikke szerinti harmadik személytől kért, a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem vagy nem hiánytalanul nyújtották be, olyan körülmények miatt, amelyekért az e rendelet 11. cikkében meghatározott valamelyik bejelentő fél vagy más részt vevő fél felelős;

c) az e rendelet 11. cikke szerinti bejelentő felek egyike vagy más részt vevő fél nem vetette alá magát a Bizottság által a 139/2004/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján szükségesnek ítélt vizsgálatnak, vagy nem működött együtt a vizsgálatnak az azon rendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő lefolytatásában;

d) a bejelentő felek elmulasztották a Bizottságot tájékoztatni a bejelentésben szereplő tényekben bekövetkezett jelentős változásokról, vagy bármilyen egyéb, az e rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett új információról.

(2) A 139/2004/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében, 10. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett határidőket fel kell függeszteni, amennyiben a Bizottságnak az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint anélkül kell határozatot hoznia, hogy először egyszerű információkérés útján járna el, olyan körülmények miatt, amelyekért az összefonódásban részt vevő vállalkozások valamelyike felelős.

(3) A 139/2004/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében és 10. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett határidőket fel kell függeszteni:

a) az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett esetekben, az egyszerű információkérésben meghatározott határidő lejárta és a határozattal előírt hiánytalan és helytálló információk kézhezvétele közötti időtartamra;

b) az (1) bekezdés c) pontjában említett esetekben a vizsgálat lefolytatására irányuló sikertelen kísérlet és a határozattal elrendelt vizsgálat befejeződése közötti időtartamra;

c) az (1) bekezdés d) pontjában említett esetekben, az ott felsorolt tényekben bekövetkezett változás időpontja és a hiánytalan és helytálló információk kézhezvétele közötti időtartamra;

d) a (2) bekezdésben említett esetekben, a határozatban megjelölt határidő lejárta és a határozattal előírt hiánytalan és helytálló információk kézhezvétele közötti időtartamra.

(4) A határidő felfüggesztése az azt előidéző esemény bekövetkezésének napját követő munkanapon kezdődik. A felfüggesztés annak a napnak a végén fejeződik be, amelyen a felfüggesztés indokát megszüntetik. Amennyiben ez a nap nem munkanap, a határidő felfüggesztése csak a következő munkanap végén fejeződik be.

10. cikk

A határidők betartása

(1) A 139/2004/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének negyedik albekezdésében, 9. cikkének (4) bekezdésében, 10. cikkének (1) és (3) bekezdésében, valamint 22. cikke (3) bekezdésében említett határidőket akkor tartják be, ha a Bizottság az időtartam vége előtt hozta meg a vonatkozó határozatot.

(2) A 139/2004/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében, 4. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében, 9. cikkének (2) bekezdésében, 22. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében, valamint 22. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett határidőket az érintett tagállam akkor tartja be, ha az időtartam vége előtt írásban tájékoztatja a Bizottságot, vagy ha írásbeli kérelmet nyújt be, vagy adott esetben ahhoz írásban csatlakozik.

(3) A 139/2004/EK rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében említett határidőt akkor tartják be, ha egy érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az időtartam vége előtt az abban a rendelkezésben megállapított módon tájékoztatja az érintett vállalkozásokat.







IV. FEJEZET

A MEGHALLGATÁSHOZ VALÓ JOG GYAKORLÁSA; MEGHALLGATÁSOK

11. cikk

A meghallgatandó felek

A 139/2004/EK rendelet 18. cikke szerinti meghallgatáshoz való jog a következő feleket illeti:

a) a bejelentő felek, azaz a 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében bejelentést benyújtó személyek vagy vállalkozások;

b) más részt vevő felek, azaz az összefonódási tervben részt vevő, a bejelentő feleken kívüli felek, mint például az eladó és az összefonódásban szereplő célvállalkozás;

c) harmadik személyek, azaz természetes vagy jogi személyek, beleértve a vevőket, szállítókat és versenytársakat, amennyiben kellő érdekeltségüket igazolják a 139/2004/EK rendelet 18. cikke (4) bekezdésének második mondata értelmében, ami különösen a következőkre vonatkozik: — az érintett vállalkozások igazgató vagy vezető testületeinek tagjai vagy e vállalkozások alkalmazottainak elismert képviselői, — fogyasztói szövetségek, ha a tervezett összefonódás olyan termékeket vagy szolgáltatásokat érint, amelyeket végső fogyasztók használnak;

d) azok a felek, amelyek tekintetében a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 14. vagy 15. cikke értelmében határozatot kíván hozni.

12. cikk

Az összefonódások felfüggesztéséről szóló határozatok

(1) Amennyiben a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerint olyan határozatot kíván hozni, amely a felek közül egyet vagy többet hátrányosan érint, az említett rendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében írásban tájékoztatja a bejelentő feleket és más részt vevő feleket a kifogásairól, és határidőt tűz, amelyen belül álláspontjukat írásban kifejthetik.

(2) Amennyiben a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint ideiglenesen az e cikk (1) bekezdésében említett határozatot hoz anélkül, hogy lehetőséget biztosított volna a bejelentő feleknek és más részt vevő feleknek álláspontjuk kifejtésére, akkor haladéktalanul megküldi részükre az ideiglenes határozat szövegét, és kitűz egy határidőt, amelyen belül álláspontjukat írásban kifejthetik.

►M4 Miután a bejelentő felek és más részt vevő felek már kifejtették álláspontjukat, a Bizottság az ideiglenes határozatot hatályon kívül helyező, módosító vagy megerősítő végső határozatot hoz. ◄ Amennyiben a felek a kitűzött határidőn belül nem fejtik ki álláspontjukat, akkor a Bizottság ideiglenes határozata a határidő leteltével véglegessé válik.

13. cikk

Érdemi határozatok

(1) Amennyiben a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének vagy 8. cikke (2)–(6) bekezdésének alapján szándékozik határozatot hozni, akkor az említett rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatandó konzultációt megelőzően meghallgatja a feleket.

E rendelet 12. cikkének (2) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni, ha a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének alkalmazása során az említett rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően ideiglenesen hozott határozatot.

(2) A Bizottság kifogásait a bejelentő feleknek címezve írásban küldi meg.

A Bizottság a kifogásközléskor kitűzi azt a határidőt, amelyen belül a bejelentő felek a Bizottságot írásban tájékoztathatják észrevételeikről.

A Bizottság a többi részt vevő felet írásban tájékoztatja e kifogásokról.

A Bizottság a többi részt vevő fél számára is kitűzi a határidőt, amelyen belül a Bizottságot írásban tájékoztathatják észrevételeikről.

A Bizottság nem köteles figyelembe venni az általa kitűzött határidő lejárta után kapott észrevételeket.

▼M4

(3) Azok a felek, amelyeknek a Bizottság kifogásait címezte, vagy amelyeket tájékoztatott e kifogásokról, a kifogásokkal kapcsolatban észrevételeket nyújthatnak be. Minden észrevételt írásban kell benyújtani a kitűzött határidőn belül. Írásbeli észrevételeikben előterjeszthetnek minden általuk ismert olyan tényt és adatot, amelyeknek védekezésük szempontjából jelentősége van, és az előterjesztett tények bizonyítékaként csatolniuk kell minden vonatkozó dokumentumot. Ezenkívül javasolhatják, hogy a Bizottság meghallgasson olyan személyeket, akik alátámaszthatják ezeket a tényeket. Észrevételeiket a Bizottsághoz kell benyújtaniuk, a 23. cikk (1) bekezdésében említett címre. Az észrevételek formátumát és a benyújtandó példányok számát a Bizottság időről időre meghatározza az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság ezeknek az írásbeli észrevételeknek a másolatait haladéktalanul továbbítja a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaihoz.

▼B

(4) Amennyiben a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 14. cikke vagy 15. cikke értelmében szándékozik határozatot hozni, akkor az említett rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatandó konzultációt megelőzően meghallgatja azokat a feleket, amelyekre vonatkozóan ilyen határozatot szándékozik hozni.

A (2) bekezdés első és második albekezdésében és a (3) bekezdésben meghatározott eljárást értelemszerűen kell alkalmazni.

14. cikk

Szóbeli meghallgatások

(1) Amennyiben a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése vagy 8. cikkének (2)–(6) bekezdése alapján szándékozik határozatot hozni, akkor azon bejelentő felek részére, amelyek írásban tett észrevételeikben ezt kérték, biztosítja a lehetőséget, hogy érveiket hivatalos szóbeli meghallgatás során is kifejthessék. A Bizottság az eljárás más szakaszaiban is megadhatja a bejelentő feleknek a lehetőséget véleményük szóbeli kifejtésére.

(2) Amennyiben a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése vagy 8. cikkének (2)–(6) bekezdése alapján szándékozik határozatot hozni, akkor azon többi részt vevő fél részére, amelyek írásban tett észrevételeikben ezt kérték, szintén biztosítja a lehetőséget, hogy érveiket hivatalos szóbeli meghallgatás során is kifejthessék. A Bizottság az eljárás más szakaszaiban is megadhatja a többi részt vevő félnek a lehetőséget véleményük szóbeli kifejtésére.

(3) Amennyiben a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 14. cikke vagy 15. cikke alapján szándékozik határozatot hozni, akkor azon feleknek, amelyekre pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot tervez kiszabni, biztosítja a lehetőséget, hogy érveiket hivatalos szóbeli meghallgatás keretében kifejtsék, ha ezt írásban tett észrevételeikben kérték. A Bizottság az eljárás más szakaszaiban is megadhatja e feleknek a lehetőséget véleményük szóbeli kifejtésére.

15. cikk

A hivatalos szóbeli meghallgatások lefolytatása

(1) A hivatalos szóbeli meghallgatásokat a meghallgatási tisztviselő folytatja le, és ennek során teljes függetlenséget élvez.

(2) A Bizottság felkéri a meghallgatandó személyeket, hogy az általa meghatározott időpontban jelenjenek meg a hivatalos szóbeli meghallgatáson.

(3) A Bizottság felkéri a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy vegyenek részt a hivatalos szóbeli meghallgatásokon.

(4) A megjelenésre felkért személyeknek vagy személyesen kell megjelenniük, vagy adott esetben jogi képviselőikkel vagy az alapszabályuk által meghatalmazott képviselőikkel képviseltethetik magukat. A vállalkozásokat és a vállalkozások társulásait képviselheti állandó személyzetük tagjai közül kijelölt, kellően felhatalmazott ügyvivő is.

(5) A Bizottság által meghallgatott személyeket ügyvédjük vagy a meghallgatási tisztviselő által elfogadott képesített és kellően felhatalmazott személyek segíthetik.

(6) A hivatalos szóbeli meghallgatás nem nyilvános. Minden személyt külön-külön vagy a megjelenésre felkért többi személy jelenlétében lehet meghallgatni, tekintettel a vállalkozásoknak az üzleti titkaik és más bizalmas információik védelméhez fűződő jogos érdekeire.

(7) A meghallgatási tisztviselő lehetővé teheti a 11. cikk szerinti valamennyi félnek, a bizottsági szolgálatoknak és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, hogy a hivatalos szóbeli meghallgatás során kérdéseket tegyenek fel.

A meghallgatási tisztviselő előkészítő ülést tarthat a felek és a bizottsági szolgálatok részvételével annak érdekében, hogy elősegítse a hivatalos szóbeli meghallgatás eredményes lefolytatását.

(8) Minden meghallgatott személy nyilatkozatát rögzítik. A meghallgatásról készült felvételt kérelemre a meghallgatáson megjelent személyek rendelkezésére bocsátják. Tekintettel kell lenni a feleknek üzleti titkaik és más bizalmas információik védelméhez fűződő jogos érdekeire.

16. cikk

Harmadik személyek meghallgatása

(1) Amennyiben harmadik személyek a 139/2004/EK rendelet 18. cikke (4) bekezdésének második mondata szerint írásban kérik meghallgatásukat, a Bizottság az eljárás jellegéről és tárgyáról írásban tájékoztatja őket, és kitűzi a határidőt, amelyen belül álláspontjukat ismertethetik.

(2) Az (1) bekezdésben említett harmadik személyek a kitűzött határidőn belül írásban ismertethetik álláspontjukat. Azon harmadik személyeknek, akik írásbeli észrevételeikben ezt kérték, a Bizottság indokolt esetben biztosítja a lehetőséget, hogy részt vegyenek a hivatalos meghallgatáson. A Bizottság más esetekben is megadhatja az ilyen feleknek a lehetőséget álláspontjuk szóbeli kifejtésére.

(3) A Bizottság ugyanígy bármilyen más természetes vagy jogi személyt is felkérhet véleményének kifejtésére akár írásban, akár szóban, valamint hivatalos szóbeli meghallgatáson is.







V. FEJEZET

IRATBETEKINTÉS ÉS A BIZALMAS INFORMÁCIÓK KEZELÉSE

17. cikk

Iratbetekintés és a dokumentumok felhasználása

(1) A Bizottság kérelemre betekintést nyújt az aktába azoknak a feleknek, akikhez kifogásközlést intézett, azzal a céllal, hogy lehetővé tegye számukra védekezéshez való joguk gyakorlását. A betekintést a kifogásközlésről szóló értesítést követően biztosítják.

(2) A Bizottság – kérelemre – a kifogásról tájékoztatott más részt vevő feleknek is megadja a lehetőséget az iratbetekintésre, amennyiben erre szükségük van észrevételeik elkészítése céljából.

▼M4

(3) Az iratbetekintés joga nem terjed ki a bizalmas információkra és a Bizottság vagy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai belső dokumentumaira. Az iratbetekintés joga nem terjed ki továbbá a Bizottság és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti, illetve ez utóbbiak egymás közötti levelezésére, valamint a Bizottság és más versenyhatóságok közötti levelezésre.

▼B

(4) Az e cikk szerinti iratbetekintés útján szerzett dokumentumok kizárólag az ezzel kapcsolatos eljárás céljára használhatók fel a 139/2004/EK rendeletnek megfelelően.

18. cikk

Bizalmas információk

(1) A Bizottság nem közöl, és nem tesz hozzáférhetővé információkat, beleértve a mellékelt dokumentumokat is, amennyiben azok olyan üzleti titkokat vagy más bizalmas információt tartalmaznak, amelyeknek az eljárás céljaira való felfedését a Bizottság nem tartja szükségesnek.

(2) Bármely személynek, aki e rendelet 12., 13. és 16. cikkének rendelkezései szerint közli álláspontját vagy észrevételeit, vagy információkat szolgáltat a 139/2004/EK rendelet 11. cikkének megfelelően, vagy ugyanazon eljárás során a Bizottsághoz később nyújt be további információkat, egyértelműen azonosítania kell minden olyan anyagot, amelyet bizalmasnak ítél, megadva ennek okait, és biztosítva egy különálló, nem bizalmas változatot a Bizottság által kitűzött határidőre.

(3) A (2) bekezdés sérelme nélkül a Bizottság a 139/2004/EK rendelet 3. cikkében említett személyektől, valamint vállalkozásoktól és vállalkozások társulásaitól megkövetelheti – minden olyan esetben, amikor a 139/2004/EK rendeletnek megfelelően dokumentumokat vagy nyilatkozatokat mutatnak vagy mutattak be –, hogy azonosítsák azokat a dokumentumokat vagy a dokumentumok azon részeit, amelyek a megítélésük szerint a tulajdonukban lévő üzleti titkokat vagy más bizalmas információt tartalmaznak, valamint azonosítsák azokat a vállalkozásokat, amelyek vonatkozásában az ilyen dokumentumokat bizalmasnak kell tekinteni.

A Bizottság szintén megkövetelheti a 139/2004/EK rendelet 3. cikkében említett személyektől, valamint vállalkozásoktól és vállalkozások társulásaitól, hogy azonosítsák a kifogásközlés, az ügyről készített összefoglaló vagy a Bizottság által elfogadott határozat olyan részeit, amelyek megítélésük szerint üzleti titkokat tartalmaznak.

Ha az üzleti titkokat vagy más bizalmas információkat azonosították, a feleknek, valamint a vállalkozásoknak és vállalkozások társulásainak azt meg kell indokolniuk, és a Bizottság által megállapított határidőn belül egy külön, nem bizalmas változatot is biztosítaniuk kell.

▼M2

(4) Amennyiben a személyek, vállalkozások vagy vállalkozások társulásai nem tesznek eleget a (2) vagy a (3) bekezdés rendelkezéseinek, a Bizottság úgy tekintheti, hogy az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok nem tartalmaznak bizalmas információt.

▼B







VI. FEJEZET

AZ ÉRINTETT VÁLLALKOZÁSOK ÁLTAL FELAJÁNLOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

19. cikk

A kötelezettségvállalások benyújtásának határideje

(1) Az érintett vállalkozások által a 139/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerint felajánlott kötelezettségvállalásokat a bejelentés kézhezvételének időpontjától számított 20 munkanapon belül kell a Bizottsághoz benyújtani.

▼M4

(2) Az érintett vállalkozások által a 139/2004/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint felajánlott kötelezettségvállalásokat az eljárás megindításától számított 65 munkanapon belül kell a Bizottsághoz benyújtani.

Amennyiben az érintett vállalkozások először az eljárás megindítását követő kevesebb mint 55 munkanapon belül teszik meg kötelezettségvállalásaikat, ám az eljárás megindítását követően 55 munkanappal vagy azon túl módosított kötelezettségvállalásokat nyújtanak be, a módosított kötelezettségvállalásokat a 139/2004/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének második mondata alkalmazásában új kötelezettségvállalásoknak kell tekinteni.

▼B

Ha a 139/2004/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően a 8. cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerinti határozat meghozatalára rendelkezésre álló határidő meghosszabbodik, a kötelezettségvállalások benyújtására nyitva álló 65 munkanapos határidőt automatikusan ugyanennyi munkanappal meg kell hosszabbítani.

Rendkívüli körülmények esetén a Bizottság e bekezdés értelmében a benyújtásra előírt határidő lejárta után is elfogadhat kötelezettségvállalást, amennyiben a 139/2004/EK rendelet 19. cikkének (5) bekezdésében előírt eljárás szabályainak eleget tesznek.

(3) A 7., 8. és 9. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.

20. cikk

A kötelezettségvállalások benyújtásával kapcsolatos eljárás

▼M4

(1) Az érintett vállalkozások által a 139/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése szerint felajánlott kötelezettségvállalásokat a Bizottsághoz kell benyújtani a 23. cikk (1) bekezdésében említett címre a Bizottság által az Európai Unió Hivatalos Lapjában időről időre meghatározott formátumban és példányszámban. A Bizottság ezeknek a kötelezettségvállalásoknak a másolatait haladéktalanul továbbítja a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaihoz.

(1a) Az (1) bekezdésben meghatározott követelményeken felül, az érintett vállalkozások a 139/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségvállalás felajánlásával egyidejűleg egy eredeti és a Bizottság által az Európai Unió Hivatalos Lapjában időről időre meghatározott számú másolati példányban benyújtják az e rendelet IV. mellékletében található, a korrekciókra vonatkozó RM-formanyomtatványban (RM-formanyomtatvány) előírt információkat és dokumentumokat. A benyújtott információknak helytállóknak és hiánytalanoknak kell lenniük.

▼B

(2) A 139/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése értelmében tett kötelezettségvállalások felajánlása során az érintett vállalkozásoknak egyidejűleg egyértelműen azonosítaniuk kell minden általuk bizalmasnak ítélt információt, azt meg kell indokolniuk, és egy külön, nem bizalmas változatot is biztosítaniuk kell.

▼M2

20a. cikk

Megbízottak

(1) Az érintett vállalkozások által a 139/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése alapján felajánlott kötelezettségvállalások – az érintett vállalkozások saját költségére – magukban foglalhatják a Bizottságot a felek kötelezettségvállalásainak való megfelelőség ellenőrzésében segítő vagy a kötelezettségvállalások végrehajtására megbízással rendelkező független megbízott (vagy megbízottak) kinevezését. A megbízottat – személyének a Bizottság által való jóváhagyását követően – a felek vagy a Bizottság nevezheti ki. A megbízott a Bizottság felügyelete alatt hajtja végre feladatait.

(2) A Bizottság a 139/2004/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése szerinti feltételként vagy kötelezettségként megállapíthatja a kötelezettségvállalások megbízottra vonatkozó rendelkezéseit.

▼B







VII. FEJEZET

VEGYES RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Dokumentumok továbbítása

▼M4

(1) A Bizottság a következő módokon továbbíthatja a címzettekhez a dokumentumokat és a felkéréseket:

a) személyes kézbesítés átvételi elismervény ellenében;

b) tértivevényes levél;

c) fax az átvétel visszaigazolására vonatkozó felszólítással;

d) elektronikus levél az átvétel visszaigazolására vonatkozó felszólítással.

▼B

(2) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, az (1) bekezdést kell alkalmazni a bejelentő felek, más részt vevő felek vagy harmadik személyek dokumentumainak a Bizottság részére történő továbbítására is.

▼M4

(3) Amennyiben egy dokumentumot faxon vagy elektronikus levélben továbbítanak, akkor vélelmezni kell, hogy azt a címzett az elküldés napján megkapta.

▼B

22. cikk

Határidők megállapítása

A 12. cikk (1) és (2) bekezdése, a 13. cikk (2) bekezdése és a 16. cikk (1) bekezdése szerint meghatározott határidők megállapításánál a Bizottság figyelembe veszi a nyilatkozatok elkészítéséhez szükséges időt és az ügy sürgősségét. Figyelembe veszi ezenkívül a bizottsági közlemények címzett országának munkanapjait és hivatalos munkaszüneti napjait is.

A határidőket meghatározott naptári napra kell kitűzni.

23. cikk

A dokumentumok Bizottság általi kézhezvétele

(1) E rendelet 5. cikkének (1) bekezdése rendelkezéseivel összhangban a Bizottság részére a bejelentéseket a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Bizottság által közzétett címére kell megküldeni.

(2) A bejelentések kiegészítéseként kért további információkat az (1) bekezdésben említett címre kell eljuttatni a Bizottsághoz.

(3) E rendelet 12. cikkének (1) és (2) bekezdése, 13. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (1) bekezdése szerinti, a Bizottság közleményeivel kapcsolatban tett írásbeli észrevételeknek az (1) bekezdésben említett címen kell beérkezniük a Bizottsághoz a mindenkori határidő lejárta előtt.

▼M4

(4) Amennyiben a Bizottság meghatározza, hogy a benyújtandó dokumentumokat vagy azok további példányait elektronikus úton kell eljuttatni hozzá, az Európai Unió Hivatalos Lapjában időről időre megállapítja ezek formátumát. Az elektronikus levél útján benyújtott dokumentumokat a Bizottság által az Európai Unió Hivatalos Lapjában időről időre közzétett e-mail címre kell eljuttatni.

▼B

24. cikk

A munkanapok fogalmának meghatározása

A 139/2004/EK rendeletben és e rendeletben a „munkanap” minden nap, kivéve a szombatokat, a vasárnapokat és az Európai Unió Hivatalos Lapjában minden év kezdete előtt közzétett egyéb bizottsági munkaszüneti napokat.

25. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmenti rendelkezés

(1) A (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül a 447/98/EK rendelet 2004. május 1-jétől kezdődően hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat e rendeletre tett hivatkozásként kell értelmezni.

(2) A 447/98/EK rendeletet továbbra is alkalmazni kell minden, a 4064/89/EGK rendelet hatálya alá tartozó összefonódásra.

(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a 447/98/EK rendelet mellékletének 1–12. szakasza helyébe e rendelet I. mellékletének 1–11. szakasza lép. Ilyen esetekben az e szakaszokban az „EK összefonódás-ellenőrzési rendeletére” és a „végrehajtási rendeletre” tett hivatkozásokat a 4064/89/EGK rendelet, illetve a 447/98/EK rendelet megfelelő rendelkezéseire tett hivatkozásként kell értelmezni.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

▼M4









I. MELLÉKLET

CO-FORMANYOMTATVÁNY A 139/2004/EK RENDELETNEK MEGFELELŐ ÖSSZEFONÓDÁS BEJELENTÉSÉHEZ

BEVEZETÉS

1.1. A CO-formanyomtatvány célja

A CO-formanyomtatvány azokat az információkat határozza meg, amelyeket a bejelentő feleknek a tervezett összeolvadás, felvásárlás vagy más összefonódás Európai Bizottságnak történő bejelentése során be kell nyújtaniuk. Az Európai Unió összefonódás-ellenőrzési rendszerét a 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet ( 5 ) (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet) és a 802/2004/EK bizottsági rendelet ( 6 ) (a továbbiakban: a végrehajtási rendelet) határozza meg, mely utóbbinak e CO-formanyomtatvány a mellékletét képezi. E rendeletek szövege egyéb vonatkozó dokumentumokkal együtt megtalálható az Európai Bizottság versenypolitikai honlapján. Felhívjuk a figyelmet továbbá az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás ( 7 ) (a továbbiakban: EGT-megállapodás) vonatkozó rendelkezéseire.

Annak érdekében, hogy csökkentse az egyes országok különféle összefonódás-ellenőrzési eljárásainak teljesítésével járó időt és költségeket, az Európai Unió olyan összefonódás-ellenőrzési rendszert hozott létre, amelynek keretében az uniós léptékű ( 8 ) összefonódásokat (azaz általában azokat az összefonódásokat, ahol a részt vevő felek elérnek egy meghatározott forgalomküszöböt) ( 9 ) az Európai Bizottság egy egységes eljárás keretében értékeli („egyablakos elv”). Azok az összefonódások, amelyek nem érik el a meghatározott forgalomküszöböt, a tagállamok és/vagy az EFTA-államok összefonódás-ellenőrzési hatóságainak hatáskörébe tartozhatnak.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet előírja, hogy a Bizottságnak a jogszabályban megállapított határidőn belül határozatot kell hoznia. A kezdeti szakaszban a Bizottságnak általában 25 munkanap áll rendelkezésére, hogy eldöntse, engedélyezi-e az összefonódást vagy „eljárást indít”, azaz részletes vizsgálatot kezd ( 10 ). Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy eljárást indít, akkor általában az eljárás megindításának időpontjától számított 90 napon belül végső határozatot kell hoznia a műveletről ( 11 ).

E határidőkre tekintettel, valamint az „egyablakos” elv működésének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a Bizottságnak időben rendelkezésére álljanak a szükséges vizsgálat lefolytatásához és az összefonódás érintett piacokra gyakorolt hatásának értékeléséhez szükséges információk. Ez megköveteli bizonyos mennyiségű információnak a bejelentéskor történő rendelkezésre bocsátását.

1.2. A bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel

A Bizottság tudatában van annak, hogy a CO-formanyomtatványon kért információk jelentős mennyiségűek. A tapasztalatok ugyanakkor azt mutatják, hogy az eset egyedi jellemzőitől függően nem mindig van szükség minden információra a tervezett összefonódás megfelelő vizsgálatához. Ennek megfelelően, ha Ön úgy ítéli meg, hogy a CO-formanyomtatványon kért bármely konkrét információ esetleg nem szükséges az ügy bizottsági vizsgálatához, kérelmezze, hogy a Bizottság tekintsen el bizonyos információk benyújtásának kötelezettségétől. Az ezzel kapcsolatos részletekről lásd a Bevezetés 1.4. szakaszának g) pontját.

A Bizottság a bejelentő felek számára lehetővé teszi, hogy a hivatalos összefonódás-ellenőrzési eljárás előkészítése érdekében önkéntes alapon a bejelentést megelőzően felvegyék a kapcsolatot a Bizottsággal. A bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel, jóllehet nem kötelező, rendkívül hasznos lehet mind a bejelentő felek, mind a Bizottság számára, mert a kapcsolatfelvétel során többek között megállapítható a bejelentés során benyújtandó információk pontos mennyisége, ami az esetek többségében jelentősen csökkenti a benyújtandó információk mennyiségét.

Ennek megfelelően, jóllehet kizárólag a felek felelősek azért, hogy kezdeményezik-e a bejelentést megelőző kapcsolatfelvételt, és hogy pontosan mikor tesznek bejelentést, arra ösztönözzük a feleket, hogy önkéntes alapon konzultáljanak a Bizottsággal azon információk körének és jellegének megfelelőségére vonatkozólag, amelyre bejelentésüket alapozni szándékozzák.

Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy azon összefonódások, amelyek valószínűsíthetően nem vetnek fel versenyjogi aggályokat, bejelenthetők az egyszerűsített CO-formanyomtatvány használatával is, amely a végrehajtási rendelet II. mellékletét képezi.

További tájékoztatást találnak a bejelentő felek a Versenypolitikai Főigazgatóság összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatát ismertető, rendszeresen frissített dokumentumban („Best Practices on the conduct of EC merger control proceedings” - a Versenypolitikai Főigazgatóság összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatáról szóló dokumentum), amely elérhető a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapjáról.

1.3. Kinek kell bejelentést tennie?

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti összeolvadás esetében vagy egy vállalkozás közös irányításának az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti megszerzése esetében a bejelentést az esettől függően az összeolvadásban részt vevő feleknek vagy a közös irányítást megszerző feleknek együttesen kell megtenniük ( 12 ).

Abban az esetben, ha egy vállalkozás irányítást megalapozó részesedést szerez egy másik vállalkozásban, a bejelentést a részesedést szerzőnek kell megtennie.

Egy vállalkozás megszerzésére irányuló nyilvános ajánlat esetében a bejelentést az ajánlattevőnek kell benyújtania.

Mindegyik bejelentést tevő fél felelős az általa nyújtott információk pontosságáért.

1.4. A bejelentés helytállóságára és hiánytalanságára vonatkozó követelmény

A CO-formanyomtatvány által előírt minden információnak helytállónak és hiánytalannak kell lennie. Az előírt információkat a CO-formanyomtatvány megfelelő szakaszaiban kell feltüntetni.

Figyelembe kell venni különösen a következőket:

a) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével és a végrehajtási rendelet 5. cikkének (2) és (4) bekezdésével összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet bejelentéshez kötött határidejei nem kezdődnek meg mindaddig, amíg a Bizottság a bejelentés keretében benyújtandó összes információt meg nem kapta. E követelmény célja, hogy a Bizottság számára biztosítsa a bejelentett összefonódás kiértékelhetőségét az összefonódás-ellenőrzési rendelet által megszabott szigorú határidőkön belül.

b) A bejelentő félnek/feleknek gondosan ellenőrizniük kell bejelentésük elkészítése során, hogy a Bizottság rendelkezésére bocsátott, kapcsolattartáshoz szükséges nevek és telefonszámok – különösen a faxszámok és e-mail címek – pontosak, az ügyre vonatkozóak és az aktuális helyzetnek megfelelők-e ( 13 ).

c) A bejelentésben közölt helytelen vagy félrevezető információ hiányos információnak minősül (a végrehajtási rendelet 5. cikkének (4) bekezdése).

d) Amennyiben a bejelentés hiányos, a Bizottság erről haladéktalanul, írásban tájékoztatja a bejelentő feleket vagy azok képviselőit. A bejelentés csak azon a napon válik hatályossá, amikor a Bizottság a hiánytalan és pontos információkat megkapta (az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikkének (1) bekezdése, a végrehajtási rendelet 5. cikkének (2) és (4) bekezdése).

e) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy helytelen vagy félrevezető információ szolgáltatása esetén, amennyiben az szándékosan vagy gondatlanságból történt, az érintett vállalkozás teljes forgalmának 1 %-áig terjedő pénzbírsággal sújtható. Ezenkívül, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 8. cikke (6) bekezdésének a) pontja értelmében Bizottság visszavonhatja a bejelentett összefonódás összeegyeztethetőségéről szóló határozatát, ha az olyan téves információkon alapul, amelyekért a vállalkozások valamelyike felelős.

f) Ön írásban kérheti, hogy a Bizottság a bejelentést tekintse hiánytalannak annak ellenére, hogy Ön nem adott meg a CO-formanyomtatvány által előírt minden információt, amennyiben ezekhez az információkhoz Ön ésszerű kereteken belül – részben vagy egészben – nem fér hozzá (például azért nem, mert ellenséges felvásárlási ajánlat esetében egy megszerezni tervezett vállalkozással kapcsolatos adatok nem állnak rendelkezésre). A Bizottság mérlegeli az ilyen kérelmet, feltéve, hogy Ön megindokolja, miért nem hozzáférhető az információ, és a hiányzó adatokra a lehető legpontosabb becslést adja a becslés alapjául szolgáló források megjelölésével. Amennyiben lehetséges, meg kell jelölni azt a helyet, ahol az Ön által nem hozzáférhető információk bármelyike a Bizottság által megszerezhető.

g) A végrehajtási rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság eltekinthet a bejelentésben egyes meghatározott információk és dokumentumok benyújtására vonatkozó kötelezettségtől, vagy bármely más, a CO-formanyomtatványban részletezett követelménytől, amennyiben úgy értékeli, hogy az adott kötelezettség vagy követelmény teljesítése nem szükséges az ügy kivizsgálásához. Amennyiben Ön ennek megfelelően úgy véli, hogy valamely információ nem szükséges az ügy vizsgálatához, a bejelentést megelőző szakaszban írásban kérelmezheti, hogy a Bizottság tekintsen el az adott információk benyújtásának kötelezettségétől. A Bizottság tapasztalatai azt mutatják, hogy a CO-formanyomtatványon előírt egyes információcsoportok, jóllehet egyes esetekben szükségesek a bizottsági értékeléshez, számos más esetben nem elengedhetetlenek a vizsgálathoz. Ezeket az információkategóriákat a CO-formanyomtatvány külön is megjelöli (lásd a 15., 16., 18., 20., 23., 27., 28., 30. és 31. lábjegyzetet). Kérjük, hogy ezen információk tekintetében különösen fontolja meg felmentési kérelem benyújtását.

A felmentési kérelmet a CO-formanyomtatvány tervezetével együtt kell beadni annak érdekében, hogy a Bizottság meghatározhassa, szükség van-e az ügy vizsgálatához a felmentési kérelem tárgyát képező információkra. A felmentési kérelmet vagy magába a CO-formanyomtatvány tervezetének szövegébe kell beilleszteni, vagy az ügyért felelős tisztviselőnek és/vagy az illetékes egységvezetőnek címzett e-mail vagy levél formájában kell benyújtani.

A Bizottság abban az esetben mérlegeli a kérelmet, ha Ön megfelelően megindokolja, miért nem szükséges a szóban forgó információ az ügy vizsgálatához. A felmentési kérelmet a CO-formanyomtatvány tervezetének áttekintése során vizsgálja meg a Bizottság. Ennélfogva – összhangban a Versenypolitikai Főigazgatóság összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatáról szóló dokumentummal – a Versenypolitikai Főigazgatóságnak általában öt munkanap elteltével van módja megválaszolni a felmentési kérelmet.

A félreértések elkerülése érdekében megjegyzendő, hogy az a tény, hogy a Bizottság valamely összefonódással kapcsolatos (CO-formanyomtatvány szerinti) bejelentést hiánytalannak fogad el akkor is, ha az nem tartalmaz a CO-formanyomtatványban előírt minden információt, nem zárja ki, hogy a Bizottság ezeket az információkat a későbbiek folyamán bármikor, különösen az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikke szerinti információkérés alapján bekérje.

1.5. Hogyan kell bejelentést tenni?

A bejelentést az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén kell megtenni. Ez a nyelv lesz ezt követően az eljárás nyelve az összes bejelentő fél számára. Amennyiben a bejelentést az EGT-megállapodás 24. jegyzőkönyvének 12. cikke szerint az EFTA-államok valamelyik olyan hivatalos nyelvén teszik meg, amely az Uniónak nem hivatalos nyelve, akkor a bejelentéshez egyidejűleg mellékelni kell az Unió valamelyik hivatalos nyelvén készült fordítást.

A CO-formanyomtatványban kért információkat a CO-formanyomtatvány szakaszai és pontjai számának használatával kell felsorolni, a 11. szakaszban előírt nyilatkozatot alá kell írni, és mellékelni kell a csatolandó dokumentumokat. A CO-formanyomtatvány eredeti példányát minden egyes bejelentő fél részéről a fél képviseletére jogilag felhatalmazott személynek vagy a bejelentő fél vagy felek egy vagy több felhatalmazott külső képviselőjének kell aláírnia. A bejelentő feleket felkérjük, hogy a CO-formanyomtatvány 7–9. szakaszának kitöltése során mérlegeljék, hogy az egyértelműség érdekében e szakaszokat szám szerinti sorrendben vagy az információkat az összefonódás által érintett egyes piacok szerint (vagy az összefonódás által érintett piacok csoportjai szerint) csoportosítva célszerű-e kitölteni.

Az egyértelműség érdekében bizonyos információkat mellékletbe lehet foglalni. Elengedhetetlen azonban, hogy minden érdemi és lényeges információt, különösen a felek és legnagyobb versenytársaik piaci részesedésére vonatkozó információkat a CO-formanyomtatvány törzsrészében adjanak meg a bejelentők. Mellékletek csak a CO-formanyomtatványon megadott információk kiegészítése céljából alkalmazhatók.

A kapcsolattartáshoz szükséges információkat a Versenypolitikai Főigazgatóság által a főigazgatóság honlapján megadott formátumban kell benyújtani. A szabályszerű vizsgálat lefolytatása érdekében elengedhetetlen, hogy a kapcsolattartáshoz szükséges információk pontosak legyenek. Több helytelenül megadott kapcsolattartási információ esetében a bejelentést hiányosnak nyilváníthatja a Bizottság.

A mellékelt dokumentumokat azok eredeti nyelvén kell benyújtani; amennyiben ez az Uniónak nem hivatalos nyelve, akkor a dokumentumokat le kell fordítani az eljárás nyelvére (a végrehajtási rendelet 3. cikkének (4) bekezdése).

A mellékelt dokumentumok lehetnek eredeti példányok vagy azok másolatai. Utóbbi esetben a bejelentő félnek igazolnia kell, hogy a másolatok az eredetivel megegyezők és hiánytalanok.

A CO-formanyomtatványt és az ahhoz mellékelt dokumentumokat egy eredeti példányban, az előírt számú másolattal együtt kell benyújtani a Versenypolitikai Főigazgatósághoz. A benyújtandó másolatok előírt formátumát (papír- és/vagy elektronikus formátum) és számát a Bizottság időről időre közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján.

A bejelentést a végrehajtási rendelet 23. cikke (1) bekezdésében meghatározott címre kell kézbesíteni. Ezt a címet a Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és elérhetővé teszi a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján. A bejelentést a végrehajtási rendelet 24. cikkében meghatározott munkanapokon a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján megjelölt hivatali időben kell a Bizottságnak kézbesíteni. A Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közölt biztonsági utasításokat be kell tartani.

A CO-formanyomtatvány és a mellékelt dokumentumok valamennyi elektronikus példányát a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján meghatározott, használható és kereshető formátumban kell rendelkezésre bocsátani.

1.6. Bizalmas kezelés

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 17. cikkének (2) bekezdése, valamint az EGT-megállapodás megfelelő rendelkezései ( 14 ) előírják, hogy a Bizottság, a tagállamok, az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok, valamint tisztviselőik és egyéb alkalmazottaik nem hozhatnak nyilvánosságra olyan információkat, amelyekhez a rendelet alkalmazása során jutottak, és amelyekre szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik. Ezt az elvet a bejelentő felek között is alkalmazni kell a bizalmas információk védelmére.

Amennyiben az Ön véleménye szerint érdekei sérülnének, ha bármely benyújtandó információt nyilvánosságra hoznának, vagy az egyéb módon más felek tudomására jutna, akkor ezeket az információkat külön nyújtsa be, az „üzleti titok” megjelölés minden oldalon történő világos feltüntetésével. Meg kell továbbá indokolnia, hogy ezek az információk miért nem fedhetők fel, vagy miért nem hozhatók nyilvánosságra.

Összeolvadás vagy közös felvásárlások esetében, vagy más olyan esetben, amikor a bejelentést több félnek együttesen kell megtennie, az üzleti titkokat külön borítékban lehet benyújtani, és a bejelentésben arra mellékletként lehet hivatkozni. Annak érdekében, hogy a bejelentést hiánytalannak lehessen tekinteni, az összes ilyen mellékletnek a benyújtott dokumentumok között kell lennie.

1.7. Fogalommeghatározások és útmutató a CO-formanyomtatványhoz

Bejelentő fél/felek : olyan esetekben, ha a bejelentést csak egy vállalkozás nyújtja be a műveletben részt vevő vállalkozások közül, a „bejelentő felek” kifejezés csak arra a vállalkozásra vonatkozik, amelyik a bejelentést ténylegesen benyújtja.

Az összefonódásban részt vevő fél/felek vagy felek :

ezek a kifejezések egyaránt vonatkoznak a felvásárló és a felvásárolt felekre vagy az összeolvadó felekre, beleértve az összes olyan vállalkozást is, amelyben irányítást megalapozó részesedést szereznek, vagy amely nyilvános ajánlat tárgyát képezi.

Eltérő rendelkezés hiányában a „bejelentő fél/felek” és az „összefonódásban részt vevő fél/felek” kifejezések magukban foglalják az összes olyan vállalkozást, amely ugyanahhoz a csoporthoz tartozik, mint az említett felek.

Az összefonódás által érintett piacok : a CO-formanyomtatvány 6. szakasza előírja, hogy a bejelentő felek határozzák meg az érintett termékpiacokat, és nevezzék meg az érintett piacok közül azokat, amelyeket a bejelentett összefonódás valószínűleg érint. Az összefonódás által érintett piacnak ez a meghatározása a CO-formanyomtatványon szereplő sok más kérdésben kért információ alapjául szolgál. Ez a kifejezés utalhat akár termékek, akár szolgáltatások érintett piacaira.

Év :

eltérő rendelkezés hiányában az év szó a CO-formanyomtatványban valamennyi hivatkozásnál a naptári évet jelenti. Eltérő rendelkezés hiányában a CO-formanyomtatványban kért minden információ a bejelentést megelőző évre vonatkozik.

A 4. szakaszban kért pénzügyi adatokat euróban kell megadni, a szóban forgó évekre vagy egyéb időszakokra érvényes átlagárfolyamokon számítva.

A CO-formanyomtatványban előforduló valamennyi jogszabályi hivatkozás – eltérő rendelkezés hiányában – az összefonódás-ellenőrzési rendelet megfelelő cikkeire és bekezdéseire vonatkozik.

1.8. Az érintett vállalkozások által gyűjtött mennyiségi gazdasági adatok ismertetése

Azokban az esetekben, amikor az összefonódás által érintett piacokra vonatkozó mennyiségi gazdasági elemzés hasznosnak bizonyulhat, célszerű röviden ismertetnie az egyes érintett vállalkozások által a szokásos üzletvitel során gyűjtött és tárolt, és az ilyen elemzés céljára hasznosítható adatokat.

A következőkben három olyan eset példáját említjük, amely hasznos adatokat szolgáltathat mennyiségi gazdasági elemzés céljára: olyan szolgáltatásokat nyújtó két fél közötti összefonódás, amelyeket üzleti felhasználók a potenciális szolgáltatók közötti versenyeztetésen alapuló strukturált beszerzési eljárás alapján vásárolnak meg, és ahol a szolgáltatók vagy a vevők gyűjtik a versenyeztetéssel kapcsolatos adatokat, azaz a korábbi beszerzési eljárások résztvevőire, a benyújtott ajánlatokra és az eljárások eredményeire vonatkozó adatokat; olyan kiskereskedelmi cikkek gyártói közötti összefonódás, amely cikkeket végfelhasználók számára értékesítenek, és ahol hosszú távon gyűjtenek az üzletekben történt értékesítésre vonatkozó, elektronikusan leolvasott adatokat (scanning data); végfelhasználók számára szolgáltató mobiltelefon-szolgáltatók közötti összefonódás, ahol a távközlési szabályozó hatóságok gyűjtik az ügyfelek szolgáltatóváltásaira vonatkozó adatokat.

Az adatleírásnak ki kell terjednie különösen a szóban forgó adatok típusára (pl. az értékesítésre, az ajánlatokra, a haszonkulcsra, a beszerzési eljárás részleteire vonatkozó adatok), az adatok bontásának szintjére (pl. országra, termékre, vevőkre, szerződésre lebontott adatok), a vizsgált időszakra és az adatok formátumára.

Az e pontban kért információk benyújtása nem képezi feltételét a CO-formanyomtatvány hiánytalanságának. Mindazonáltal a jogszabályban foglalt uniós összefonódás-ellenőrzési határidőkre tekintettel, a bejelentő feleknek e leírásokat célszerű mielőbb benyújtaniuk azokban az esetekben és azon piacok tekintetében, amelyek vonatkozásában a mennyiségi elemzés hasznosnak bizonyulhat.

Az érintett vállalkozások a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett, rendszeresen frissített „Best Practices for the submission of economic evidence and data collection in cases concerning the application of articles 101 and 102 TFEU and in merger cases” című dokumentumban találnak további útmutatást.

1.9. A Bizottság és más versenyhatóságok közötti nemzetközi együttműködés

A Bizottság ösztönzi az érintett vállalkozásokat arra, hogy segítsék elő a Bizottság és az ugyanazt az összefonódást vizsgáló más versenyhatóságok közötti nemzetközi együttműködést. A Bizottság tapasztalatai szerint a Bizottság és az EGT területén kívül joghatósággal rendelkező versenyhatóságok közötti jó együttműködés jelentős előnyökkel jár az érintett vállalkozások számára. Ennek érdekében a Bizottság arra ösztönzi a bejelentő feleket, hogy a CO-formanyomtatvánnyal együtt nyújtsák be az EGT területén kívüli azon joghatóságok listáját, ahol az összefonódás – létrejöttét megelőzően vagy azt követően – az alkalmazandó összefonódás-ellenőrzési szabályok értelmében szabályozói jóváhagyás hatálya alá tartozik.

A Bizottság továbbá arra is ösztönzi az érintett vállalkozásokat, hogy a bizalmas kezelés kötelezettsége alóli felmentés révén járuljanak hozzá ahhoz, hogy információkat osszon meg az adott összefonódást vizsgáló, az EGT területén kívüli más versenyhatóságokkal. Az ilyen felmentés elősegíti az összefonódás közös értékelését és elemzését, mivel lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy információkat – köztük az érintett vállalkozásoktól származó bizalmas üzleti információkat – osszon meg az adott összefonódást vizsgáló másik versenyhatósággal. Ennek érdekében a Bizottság arra kéri az érintett vállalkozásokat, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzétett, rendszeresen frissített felmentésmintát vegyék igénybe.

1.10. Tájékoztatás az alkalmazottak és képviselőik részére

A Bizottság fel kívánja hívni a figyelmet azokra a kötelezettségekre, amelyek az összefonódásban részt vevő felekre az összefonódás természetű műveletekről az alkalmazottaknak és/vagy azok képviselőinek nyújtandó tájékoztatásról és a velük folytatott konzultációról szóló uniós és/vagy nemzeti jogszabályok értelmében vonatkoznak.

1. SZAKASZ

Az összefonódás bemutatása

1.1. Adjon rövid összefoglalást az összefonódásról, megnevezve az összefonódásban részt vevő feleket, az összefonódás jellegét (pl. összeolvadás, felvásárlás vagy közös vállalat létrehozása), az összefonódásban részt vevő felek tevékenységi területeit, a piacokat, amelyekre az összefonódás hatással lesz (beleértve az összefonódás által érintett fő piacokat ( 15 )), és ismertesse az összefonódás stratégiai és gazdasági logikáját.

1.2. Foglalja össze (legfeljebb 500 szóban) az 1.1. szakaszban nyújtott információkat. Ezt az összefoglalót a Bizottság a bejelentést követően közzé kívánja tenni a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján. Az összefoglalót úgy kell megfogalmazni, hogy ne tartalmazzon bizalmas információt vagy üzleti titkot.

2. SZAKASZ

A felekre vonatkozó információk

2.1. A bejelentő félre/felekre és az összefonódásban részt vevő egyéb felekre vonatkozó információk ( 16 )

Adja meg minden bejelentő fél és az összefonódásban részt vevő minden egyéb fél esetében a következőket:

2.1.1. a vállalkozás neve;

2.1.2. a megfelelő kapcsolattartó személy neve, címe, telefonszáma, faxszáma, e-mail címe és beosztása; a megadott címnek olyan kézbesítési címnek kell lennie, amelyre dokumentumok és különösen bizottsági határozatok és egyéb eljárási iratok postázhatók, és a megadott kapcsolattartónak olyan személynek kell lennie, aki jogosult a kézbesített dokumentumok átvételére;

2.1.3. amennyiben a vállalkozásnak egy vagy több meghatalmazott külső képviselője van, a dokumentumok és különösen a bizottsági határozatok és egyéb eljárási iratok átvételére jogosult képviselő vagy képviselők tekintetében: 2.1.3.1. az egyes képviselők neve, címe, telefonszáma, faxszáma, e-mail címe és beosztása; valamint 2.1.3.2. az egyes képviselők meghatalmazását bizonyító okirat eredeti példánya (a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján található meghatalmazásminta alapján).

2.2. A felek üzleti tevékenységének jellege

Ismertesse az egyes bejelentő felek és az összefonódásban részt vevő más felek üzleti tevékenységének jellegét.

3. SZAKASZ

Az összefonódásra, valamint a tulajdonosi és az irányítási struktúrára vonatkozó részletes adatok ( 17 )

Az e szakaszban kért információk a vállalkozásoknak az összefonódást megelőző és azt követő tulajdonosi és irányítási struktúráját bemutató szervezeti felépítési ábrák vagy diagramok segítségével illusztrálhatók.

3.1. Ismertesse a bejelentett összefonódás jellegét. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet és az összefonódás-ellenőrzési rendelet szerinti egységes jogalkalmazással foglalkozó bizottsági közlemény ( 18 ) megfelelő kritériumaira való hivatkozással: 3.1.1. azonosítsa az érintett vállalkozásokban közvetett vagy közvetlen, kizárólagos vagy közös irányítást gyakorló vállalkozásokat vagy személyeket, és mutassa be az egyes érintett vállalkozásoknak az összefonódás előtti tulajdonosi és irányítási szerkezetét; 3.1.2. ismertesse a tervezett összefonódás típusát: i. teljes összeolvadás; ii. kizárólagos vagy közös irányítás megszerzése; vagy iii. olyan szerződés vagy egyéb eszköz, amely közvetett vagy közvetlen irányítási jogokat alapoz meg, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében; iv. egy teljes feladatkört ellátó közös vállalkozás feletti közös irányítás megszerzése az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében; amennyiben ez az eset áll fenn, ismertesse, mely okokból tekintendő a közös vállalkozás teljes feladatkört ellátónak ( 19 ); 3.1.3. ismertesse az összefonódás végrehajtásának módját (megállapodáskötés, nyilvános ajánlattétel stb.); 3.1.4. az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozással ismertesse, hogy a bejelentés időpontjában az összefonódás megvalósulása érdekében megtörtént-e: i. a megállapodás megkötése; ii. az irányítást megalapozó részesedés szerzése; iii. a nyilvános ajánlat (szándékának) bejelentése; vagy iv. a jóhiszemű szerződéskötési szándék igazolása az érintett vállalkozások részéről; 3.1.5. adja meg az összefonódás végrehajtásához vezető legfontosabb lépések tervezett időrendjét; 3.1.6. ismertesse az érintett vállalkozások összefonódást követően létrejövő tulajdonosi és irányítási szerkezetét.

3.2. Ismertesse az összefonódás gazdasági logikáját.

3.3. Adja meg az ügylet értékét (a vételárat [vagy adott esetben az érintett eszközök összértékét] és azt, hogy a kifizetés részvény, készpénz vagy más eszközök formájában történik-e).

3.4. Ismertesse a felek bármelyike által állami hatóságoktól kapott pénzügyi vagy egyéb támogatásokat, valamint azok jellegét és mértékét.

3.5. Az összefonódásban részt vevő (az eladón kívüli) felekre vonatkozóan sorolja fel mindazokat az összefonódás által érintett piacokon tevékenykedő egyéb vállalkozásokat, amelyekben a csoporthoz tartozó vállalkozások vagy személyek egyedileg vagy együttesen a szavazati jogok, a kibocsátott részvénytőke vagy más értékpapírok legalább 10 %-át birtokolják; adja meg a tulajdonos nevét és a tulajdon százalékos arányát ( 20 ); valamint

3.6. mutassa be részletesen az összefonódás által érintett piacokon tevékenykedő vállalkozásoknak a 2.1. szakaszban megnevezett csoportjai által az elmúlt három évben végrehajtott felvásárlásokat ( 21 ).

4. SZAKASZ

Forgalom

Az érintett vállalkozások mindegyike vonatkozásában tüntesse fel az utolsó pénzügyi évre vonatkozó következő adatokat ( 22 ):

4.1. világméretű forgalom;

4.2. EU-n belüli forgalom;

4.3. EGT-n belüli forgalom (EU és EFTA);

4.4. az egyes tagállamokon belüli forgalom (jelölje meg azt a tagállamot – ha van ilyen –, ahol az EU-n belüli forgalom több mint kétharmada realizálódik);

4.5. EFTA-n belüli forgalom;

4.6. az egyes EFTA-államokon belüli forgalom (jelölje meg azt az EFTA-államot – ha van ilyen –, ahol az EFTA-n belüli forgalom több mint kétharmada realizálódik; jelölje meg azt is, hogy az érintett vállalkozások EFTA-államokon belüli együttes forgalma eléri vagy meghaladja-e az EGT-n belüli összforgalmuk 25 %-át).

A forgalmi adatokat a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapjáról elérhető űrlap kitöltésével kell megadni.

5. SZAKASZ

Mellékelt dokumentumok

A bejelentő feleknek a következő dokumentumokat kell benyújtaniuk:

5.1. az összefonódást akár az összefonódásban részt vevő felek megállapodása, akár irányítást megalapozó részesedés megszerzése, akár nyilvános ajánlat útján létrehozó minden dokumentum végleges vagy legutolsó változatának másolatai;

5.2. nyilvános ajánlat esetében az ajánlati dokumentum másolata; ha ez a bejelentés időpontjában nem hozzáférhető, a nyilvános ajánlattételi szándékot igazoló legutóbbi dokumentumot kell csatolni, és az ajánlati dokumentum egy másolatát a lehető leghamarabb, de legkésőbb a részvényeseknek történő megküldésével egyidejűleg kell benyújtani;

5.3. az összefonódásban részt vevő felek legutolsó éves jelentéseinek és legutolsó éves pénzügyi beszámolóinak elérhetőségét biztosító weboldal internetcíme vagy ilyen cím hiányában az összefonódásban részt vevő felek legutolsó éves jelentéseinek és legutolsó éves pénzügyi beszámolóinak másolata; valamint

5.4. a vállalat igazgatási struktúrájának megfelelően az igazgatóság, az igazgatótanács vagy a felügyelőbizottság tagja(i) vagy a hasonló hatásköröket gyakorló (vagy az ilyen hatáskörökkel felruházott) egyéb személy(ek) vagy a részvényesi közgyűlés által vagy részére készített, illetve ezek rendelkezésére bocsátott következő dokumentumok másolatai: i. az igazgatóság, igazgatótanács, felügyelőbizottság azon üléseinek és a részvényesek azon közgyűléseinek jegyzőkönyvei, amelyek napirendjén szerepelt az ügylettel kapcsolatos kérdés, vagy ezen jegyzőkönyveknek az ügyletre vonatkozó részei; ii. az összefonódást annak logikája, a piaci részesedések, a versenyfeltételek, az (aktuális és potenciális) versenytársak, az értékesítési lehetőségek vagy a más földrajzi és termékpiacokon való piacszerzés lehetőségeinek és/vagy az általános piaci feltételeknek a tekintetében értékelő vagy elemző jelentések, elemzések, tanulmányok, felmérések, prezentációk és hasonló dokumentumok (beleértve az ügyletet az esetleges egyéb akvizíciós lehetőségekhez képest tárgyaló dokumentumokat) ( 23 ); iii. az összefonódás által érintett bármely piacot ( 24 ) a piaci részesedések, a versenyfeltételek, az (aktuális és potenciális) versenytársak és/vagy az értékesítési lehetőségek vagy a más földrajzi és termékpiacokon való piacszerzés lehetőségeinek a tekintetében értékelő, az utóbbi két évből származó elemzések, jelentések, tanulmányok, felmérések és hasonló dokumentumok ( 25 ).

Be kell nyújtani emellett a jelen 5.4. szakaszban említett dokumentumok jegyzékét is, minden dokumentum esetében feltüntetve annak keltét és a címzett nevét és beosztását.

6. SZAKASZ

A piacok meghatározása

Az érintett termékpiacok és földrajzi piacok annak a körnek a meghatározására szolgálnak, amelyen belül az összefonódás eredményeként létrejött új piaci szereplő piaci erejét értékelni kell ( 26 ). Az érintett termékpiacok és földrajzi piacok bemutatásakor a bejelentő félnek/feleknek az általuk relevánsnak tekintett termékpiac- és földrajzipiac-meghatározáson túl be kell mutatniuk valamennyi lehetséges alternatív termékpiac- és földrajzipiac-meghatározást. A lehetséges alternatív termék- és földrajzi piacok korábbi bizottsági határozatok és uniós bírósági ítéletek alapján, valamint (különösen abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre korábbi bizottsági határozatok vagy bírósági ítéletek) iparági jelentésekből, piaci tanulmányokból és a bejelentő felek belső dokumentumaiból kiindulva határozhatók meg.

A bejelentő félnek/feleknek a CO-formanyomtatványban kért adatokat a következő meghatározások figyelembevételével kell megadniuk:

6.1. Érintett termékpiacok

Egy érintett termékpiac mindazokból a termékekből és/vagy szolgáltatásokból áll, amelyeket a fogyasztó a termékek jellemzői, ára és rendeltetése alapján egymással felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek tekint. Egy érintett termékpiac egyes esetekben számos egyedi termékből és/vagy szolgáltatásból állhat, amelyek nagymértékben egyező fizikai vagy műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és egymással felcserélhetők.

Az érintett termékpiac értékelése szempontjából lényeges tényezők közé tartozik annak elemzése, hogy az e piacon jelen lévő termékek vagy szolgáltatások a fenti meghatározás alapján – és figyelembe véve például a termékek és szolgáltatások helyettesíthetőségét, az árakat, a kereslet keresztár-rugalmasságát vagy egyéb releváns tényezőket (például adott esetben a kínálati oldali helyettesíthetőséget) – miért vonhatók be az érintett piacba, illetve mások miért zárhatók ki belőle.

6.2. Érintett földrajzi piacok

Az érintett földrajzi piac arra a területre terjed ki, ahol az érintett vállalkozások keresletet támasztanak az érintett termékek vagy szolgáltatások iránt, vagy kínálatot biztosítanak ezekben, továbbá ahol a versenyfeltételek kellő mértékben homogének, és amely megkülönböztethető a szomszédos földrajzi területektől, különösen mivel a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek ezeken a területeken.

Az érintett földrajzi piac értékelése szempontjából fontos tényezőnek számítanak egyebek mellett a következők: az érintett termékek vagy szolgáltatások jellege és jellemzői, piacra lépési korlátok jelenléte, a fogyasztói preferenciák, a vállalkozások által elért piaci részesedések közötti érzékelhető különbségek az egymással szomszédos földrajzi területeken vagy a jelentős árkülönbségek.

6.3. Az összefonódás által érintett piacok

A CO-formanyomtatványban előírt információk alkalmazásában összefonódás által érintett piacnak minősül valamennyi érintett termékpiac és földrajzi piac, valamint valamennyi lehetséges alternatív érintett termékpiac és földrajzi piac, amelyek tekintetében az EGT területén:

a) kettő vagy több, az összefonódásban részt vevő fél ugyanazon az érintett piacon folytat üzleti tevékenységet, és az összefonódás 20 %-os vagy azt meghaladó együttes piaci részesedéshez vezet (horizontális kapcsolat);

b) az összefonódásban részt vevő egy vagy több fél olyan érintett piacon folytat üzleti tevékenységet, amely a termelési vagy forgalmazási lánc megelőző (upstream) vagy következő (downstream) szakaszában helyezkedik el egy olyan érintett piachoz képest, amelyen az összefonódásban részt vevő valamely másik fél tevékenykedik, és egyedi vagy együttes piaci részesedésük bármely szinten eléri vagy meghaladja a 30 %-ot, függetlenül attól, hogy van-e vagy nincs az összefonódásban részt vevő felek között szállító-vevő kapcsolat ( 27 ) (vertikális kapcsolat).

A 6. szakaszban szereplő meghatározások és piaci részesedési küszöbértékek alapján határozza meg az összefonódás által érintett egyes piacokat ( 28 ).

6.4. Egyéb piacok, amelyekre a bejelentett művelet jelentős hatással lehet

A 6. szakaszban szereplő meghatározások alapján mutassa be a 6.1. szakaszban meghatározott, az összefonódás által érintett piacokon kívüli, valamennyi lehetséges alternatív piacmeghatározás alapján megállapított azon piacok termékkörét és földrajzi kiterjedését, amelyekre a bejelentett művelet jelentős hatással lehet, azaz például, ahol:

a) az összefonódásban részt vevő bármelyik fél piaci részesedése meghaladja a 30 %-ot, és az összefonódásban részt vevő bármely másik fél ezen a piacon potenciális versenytárs. Egy fél különösen akkor tekinthető potenciális versenytársnak, ha azt tervezi, hogy belép a piacra vagy ilyen tervet dolgozott ki, vagy erre törekedett az elmúlt három évben;

b) az összefonódásban részt vevő bármelyik fél piaci részesedése meghaladja a 30 %-ot, és az összefonódásban részt vevő bármely másik fél szellemi tulajdonhoz fűződő jelentős jogokkal rendelkezik ezen a piacon;

c) az összefonódásban részt vevő valamelyik fél jelen van egy termékpiacon, amely egy olyan termékpiaccal szoros kapcsolatban álló szomszédos piac, ahol az összefonódásban részt vevő bármely másik fél tevékenykedik, és e felek egyedi vagy együttes piaci részesedése bármelyik említett piacon eléri vagy meghaladja a 30 %-ot. A termékpiacok akkor szoros kapcsolatban álló szomszédos piacok, ha a termékek egymást kiegészítik ( 29 ), vagy ha olyan termékskálába tartoznak, amelyet általában ugyanaz a vevőkör vásárol rendszeresen ugyanarra a végső felhasználási célra ( 30 ).

Annak érdekében, hogy a Bizottság kezdettől fogva figyelembe vehesse a tervezett összefonódás versenyre gyakorolt hatását a 6.4. szakaszban meghatározott piacokon, felkérjük a bejelentő feleket, hogy ezekre a piacokra vonatkozóan is adják meg a CO-formanyomtatvány 7. és 8. szakasza szerinti információkat.

7. SZAKASZ

Az összefonódás által érintett piacokra vonatkozó információk

Az összefonódás által horizontálisan érintett minden egyes piacra vonatkozóan, az összefonódás által vertikálisan érintett minden egyes piacra vonatkozóan és minden olyan egyéb piacra vonatkozóan, amelyre a bejelentett művelet jelentős hatással lehet, adja meg a következőket az elmúlt három év minden egyes évére vonatkozóan ( 31 ):

7.1. az összefonódásban részt vevő minden egyes fél tekintetében és piaconként a vállalkozás által folytatott üzleti tevékenység természete, az aktív leányvállalatok és/vagy a használt márkák, terméknevek és/vagy védjegyek;

7.2. a piac teljes méretére vonatkozó becslés az értékesítés értékében (euróban) és mennyiségében (egységben) kifejezve ( 32 ). Jelölje meg a számítások alapját és forrásait, valamint, amennyiben rendelkezésre állnak, csatoljon dokumentumokat e számítások alátámasztására;

7.3. az összefonódásban részt vevő minden egyes fél tekintetében a fél értékesítéseinek értéke és mennyisége, valamint a fél becsült piaci részesedése;

7.4. a figyelembe vett érintett piacon legalább 5 %-os részesedéssel rendelkező valamennyi versenytárs (az importőröket is beleértve) értékben (és megfelelő esetben mennyiségben) kifejezett piaci részesedésére vonatkozó becslés. Nevezze meg az e piaci részesedések kiszámításához használt forrásokat, és amennyiben rendelkezésre állnak, nyújtson be dokumentumokat a számítás alátámasztására;

7.5. a teljes uniós és EGT-szintű kapacitásra vonatkozó becslés. Adja meg, hogy az elmúlt három évben ennek a kapacitásnak mekkora hányada jutott az összefonódásban részt vevő egyes felekre, és külön-külön milyen kapacitáskihasználási arány jellemezte őket. Adott esetben jelölje meg az összefonódásban részt vevő mindegyik fél gyártási létesítményeinek helyét és kapacitását az összefonódás által érintett piacokon ( 33 ).

8. SZAKASZ

Az összefonódás által érintett piacok kínálati struktúrája

8.1. Ismertesse röviden a kínálat szerkezetét az összefonódás által érintett egyes piacokon. Ennek során adja meg különösen a következőket: a) az összefonódásban részt vevő felek milyen módon állítják elő, árazzák és értékesítik a termékeket és/vagy szolgáltatásokat (pl. helyi szinten gyártanak, értékesítenek és áraznak-e); b) az összefonódásban részt vevő egyes felek vertikális integrációjának jellege és mértéke a legnagyobb versenytársaikkal összehasonlítva; c) a piacon uralkodó forgalmazási rendszerek és azok jelentősége, illetve az, hogy milyen mértékben végzik a forgalmazást harmadik felek és/vagy a felekkel azonos csoporthoz tartozó vállalkozások, továbbá a kizárólagos forgalmazási szerződések és egyéb hosszú lejáratú szerződések jelentősége; valamint d) az e piacokon jelen lévő legjelentősebb vevőszolgálati hálózatok (például karbantartás és javítás) és ezek jelentősége e piacokon. Milyen mértékben végzik ezeket a szolgáltatásokat harmadik felek és/vagy a felekkel azonos csoporthoz tartozó vállalkozások? Amennyiben úgy ítéli meg, hogy más megfontolások is lényegesek lehetnek a kínálati oldalon, akkor ezeket is részletezze.

Az összefonódás által érintett piacok keresleti struktúrája

8.2. Ismertesse röviden a kereslet szerkezetét az összefonódás által érintett egyes piacokon. Ennek során adja meg különösen a következőket: a) a piaci fázisok, például a felfutás, a bővülés, az érettség és a hanyatlás szakaszai, illetve a kereslet növekedési ütemére vonatkozó előrejelzés; b) a vásárlói preferenciák fontossága például a márkahűség, a vásárlást megelőzően és azt követően biztosított vevőszolgálat, a teljes termékskála biztosítása, valamint hálózati hatások; c) a szállítóváltás vevőknél felmerülő (időben és kiadásokban mért) költségeinek szerepe i. létező termékek; és ii. létező terméket felváltó új termékek vonatkozásában (a vevői szerződések szokásos időhorizontjának figyelembevételével); d) a vevők koncentrációjának vagy szóródásának mértéke; e) a szóban forgó termékek vevők általi beszerzésének módja, különös tekintettel arra, hogy alkalmaznak-e ajánlati felhívásokat, versenyeztetést vagy hasonló beszerzési technikákat.

Termékdifferenciálás és a verseny szorossága

8.3. Ismertesse röviden a termékdifferenciálás mértékét az összefonódás által érintett egyes piacokon. Ennek során adja meg különösen a következőket: a) a minőség („vertikális differenciálás”) és egyéb termékjellemzők szerinti („horizontális”, ill. „térbeli differenciálás”) termékdifferenciálás szerepe és jelentősége; b) a vevők különböző csoportokba történő szegmentálódása, és az egyes csoportokra jellemző „tipikus vevő” tulajdonságainak leírása; valamint c) az összefonódásban részt vevő felek közötti vetélkedés általában, illetve az összefonódásban részt vevő felek termékei közötti helyettesíthetőség szorossága, egyebek mellett a b) pontban azonosított vevőcsoportok és „tipikus vevők” tekintetében.

A piacra lépés és az onnan való kivonulás

8.4. Az elmúlt öt év során belépett-e jelentősebb szereplő az összefonódás által érintett piacok valamelyikére? Amennyiben igen, nevezze meg e belépőket, és külön-külön becsülje meg jelenlegi piaci részesedésüket.

8.5. A bejelentő felek véleménye szerint vannak-e olyan vállalkozások (beleértve azokat is, amelyek jelenleg csak az Unión vagy az EGT-n kívül tevékenykednek), amelyek valószínűleg be fognak lépni az összefonódás által érintett valamelyik piacra? Amennyiben igen, indokolja meg, hogy miért valószínű ez a belépés, valamint adjon becslést arról, hogy mennyi időn belül valószínű e piacra lépés.

8.6. Ismertesse röviden az összefonódás által érintett minden egyes piacra történő belépést befolyásoló főbb tényezőket mind földrajzi, mind termékszempontból vizsgálva a belépést. Ennek során megfelelő esetben vegye figyelembe a következőket: a) a piacra lépés teljes költsége (kutatás-fejlesztés, forgalmazási rendszerek létrehozása, promóció, reklám, szerviz stb.) egy jelentős, életképes versenytárssal megegyező mértéket tekintve, megjelölve az ilyen versenytárs piaci részesedését; b) a piacra lépés bármely jogi vagy szabályozási korlátja, úgymint kormányzati engedély vagy esetleges szabványok; c) a vevők elérését akadályozó, például termékminősítési eljárásokból fakadó korlátok, vagy a hírnév fontossága és a sokévi tapasztalat igazolásának szükségessége; d) szabadalomhoz, know-how-hoz vagy más szellemi tulajdonhoz fűződő joghoz való hozzáférés megszerzésének szükségessége és lehetősége e piacokon; e) az összefonódásban részt vevő felek milyen mértékben birtokosai, licenciavevői vagy licenciaadói szabadalmaknak, know-how-nak és egyéb jogoknak az összefonódás által érintett piacokon; f) a méret- és választékgazdaságosság, illetve a hálózati hatások fontossága a termékek és/vagy szolgáltatások előállítása vagy forgalmazása szempontjából az összefonódás által érintett piacokon; valamint g) a beszerzési források elérhetősége, úgymint a nyersanyagok és a szükséges infrastruktúra hozzáférhetősége.

8.7. Részletezze, hogy vannak-e az összefonódásban részt vevő valamelyik félnek vagy valamelyik versenytársnak fejlesztés alatt álló, várhatóan rövid vagy középtávon piacra kerülő termékei, vagy az összefonódás által érintett piacok valamelyikén tervezik-e a termelési vagy értékesítési kapacitás bővítését. Amennyiben igen, adjon becslést az összefonódásban részt vevő felek által tervezett értékesítés és piaci részesedés nagyságáról az elkövetkező három-öt évben.

8.8. Az elmúlt öt év során kilépett-e szereplő az összefonódás által érintett piacok valamelyikéről? Amennyiben igen, nevezze meg e kilépőket, és becsülje meg a kilépés évét megelőző évi piaci részesedésüket.

Kutatás-fejlesztés

8.9. Ismertesse a kutatás-fejlesztés szerepét egy az összefonódás által érintett piacokon működő vállalkozás hosszú távú versenyképessége szempontjából. Mutassa be az összefonódásban részt vevő vállalkozások által az összefonódás által érintett piacokon folytatott kutatás-fejlesztési tevékenység jellegét. Ennek során megfelelő esetben vegye figyelembe a következőket: a) a kutatás-fejlesztés trendjei és intenzitása ( 34 ) ezeken a piacokon és az összefonódásban részt vevő feleknél; b) a technológiai fejlődés folyamata e piacokon megfelelő hosszúságú időszak tekintetében (beleértve az új termékek és/vagy szolgáltatások bevezetésének gyakoriságát, a termékek és/vagy szolgáltatások, termelési eljárások, forgalmazási rendszerek stb. fejlesztését); valamint c) a felek saját kutatási tervei és prioritásai az elkövetkező három év vonatkozásában.

Együttműködési megállapodások

8.10. Milyen mértékben léteznek (horizontális, vertikális vagy egyéb) együttműködési megállapodások az összefonódás által érintett piacokon?

8.11. Releváns esetben ismertesse részletesen azokat a legfontosabb együttműködési megállapodásokat, amelyeknek az összefonódásban részt vevő felek részesei az összefonódás által érintett piacokon (például kutatás-fejlesztési, licenciaadási, közös termelési, szakosítási, forgalmazási, hosszú távú szállítási és információcsere-megállapodások), és amennyiben hasznosnak ítéli meg, mellékeljen egy másolatot ezekről a megállapodásokról ( 35 ).

Tagállamok közötti kereskedelem és EGT-n kívüli országokból származó behozatal

8.12. Ismertesse, hogy a szóban forgó termékekkel az EGT területén belül folytatott kereskedelmet mennyiben befolyásolják a szállítási és egyéb költségek.

8.13. Az összefonódás által érintett piacok tekintetében becsülje meg az EGT területén kívülről származó behozatal összértékét, mennyiségét, valamint forrását, továbbá adja meg a következőket: a) az olyan behozatal aránya, amely azon csoportokból ered, amelyekhez az összefonódásban részt vevő felek tartoznak; b) becslés arról, hogy ezt a behozatalt a kontingensek, a vámok és a nem vám jellegű kereskedelmi korlátok milyen mértékben befolyásolják; valamint c) becslés arról, hogy ezt a behozatalt milyen mértékben befolyásolják a szállítási és egyéb költségek.

Szakmai szövetségek

8.14. Az összefonódás által érintett piacok szakmai szövetségeivel összefüggésben: a) jelölje meg azokat, amelyeknek az összefonódásban részt vevő felek a tagjai; b) jelölje meg azokat a legfontosabb szakmai szövetségeket, amelyekhez az összefonódásban részt vevő felek vevői tartoznak; valamint c) adja meg a jelen szakaszban felsorolt összes szakmai szövetség tekintetében a megfelelő kapcsolattartó személy nevét, címét, telefonszámát és faxszámát és e-mail címét ( 36 ).

Elérhetőség

8.15. Adja meg a következők tekintetében a jogi osztály vezetőjének (vagy a hasonló feladatot ellátó személynek, vagy abban az esetben, ha nincs ilyen személy, akkor a vezető tisztségviselőnek) a nevét, címét, telefonszámát, faxszámát és e-mail címét ( 37 ): a) a 7.4. szakaszban megjelölt versenytársak; b) az egyes felek öt legnagyobb vevője az összefonódás által érintett minden egyes piacon; c) a 8.4. szakaszban megjelölt, közelmúltban piacra lépett szereplők; valamint d) a 8.5. szakaszban megjelölt potenciális piacra lépők. Az elérhetőségeket a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapjáról elérhető űrlap kitöltésével kell megadni.

9. SZAKASZ

Hatékonysági elemek

Ha Ön úgy kívánja ( 38 ), hogy a Bizottság már a kezdettől kifejezetten vizsgálja meg azt, hogy az összefonódás által elért hatékonyságjavulás nyomán a létrejövő új entitás feltehetően jobban képes lesz-e versenybarát, a fogyasztók érdekében történő fellépésre, és nagyobb motivációval rendelkezik-e majd erre, akkor kérjük, ismertesse a felek várakozásai szerint a tervezett összefonódás eredményeként az egyes érintett termékekre vonatkozóan megvalósuló hatékonyságjavulási elemeket, és csatolja az azokra vonatkozó dokumentumokat (ideértve a költségmegtakarítást, új termékek bevezetését és szolgáltatás- vagy termékfejlesztéseket) ( 39 ).

Mindegyik hatékonyságjavulásra vonatkozó állítás tekintetében:

i. adjon részletes magyarázatot arról, hogy miként fogja a tervezett összefonódás lehetővé tenni az új entitás hatékonyságjavulását. Részletezze azokat a lépéseket, amelyeket a felek tenni szándékoznak a hatékonyságjavulás érdekében, a hatékonyságjavulás elérésének kockázatait, valamint az eléréséhez szükséges időt és költségeket;

ii. ha ésszerűen lehetséges, számszerűsítse a hatékonyságjavulás mértékét, és adjon részletes magyarázatot a számításról. Ahol lehetséges, adjon becslést is a hatékonyságjavulásnak új termékek bevezetésével vagy minőségjavulásokkal kapcsolatos jelentőségéről. Költségmegtakarító hatékonyságjavulás esetén külön jelölje meg az egyszeri állandó költségmegtakarítást, az ismétlődő állandó költségmegtakarítást és a változó költségmegtakarítást (euró/egységben és euró/évben);

iii. a vevők valószínűsíthetően milyen mértékben fogják hasznát látni a hatékonyságjavulásnak, és részletes magyarázat arról, hogyan jutott erre a következtetésre; valamint

iv. indokolja meg, hogy a fél vagy felek miért nem tudták ezt a hatékonyságjavulást hasonló mértékben elérni a tervezett összefonódáson kívül más eszközzel és olyan módon, hogy az ne okozzon a versennyel kapcsolatos aggályokat.

10. SZAKASZ

A közös vállalat kooperatív hatásai

Közös vállalat esetében az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában válaszolja meg a következő kérdéseket:

a) Két vagy több anyavállalat jelentős mértékben fenntartja-e tevékenységét a közös vállalatéval azonos piacon vagy egy olyan piacon, amely a termelési vagy forgalmazási láncban a közös vállalat piacához képest feljebb (upstream) vagy lejjebb (downstream) található, vagy egy olyan szomszédos piacon, amely szorosan kapcsolódik ehhez a piachoz ( 40 )? Amennyiben a válasz igenlő, kérjük, jelölje meg mindegyik itt említett piac esetében a következőket: — az egyes anyavállalatok forgalma az előző pénzügyi évben, — a közös vállalat tevékenységeinek gazdasági jelentősége e forgalomhoz viszonyítva, — az egyes anyavállalatok piaci részesedése.

b) Amennyiben az a) pontban foglalt kérdésre adott válasz igenlő, és álláspontja szerint a közös vállalat létrehozása nem vezet független vállalkozások között olyan egyeztetéshez, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 101. cikkének (1) bekezdése és – adott esetben – az EGT-megállapodás vonatkozó rendelkezései ( 41 ) szerint korlátozná a versenyt, kérjük, álláspontját indokolja meg.

c) Az a) és b) pontra adott válaszoktól függetlenül és az ügy Bizottság általi hiánytalan értékelésének lehetőségét biztosítandó, amennyiben álláspontja szerint az EUMSZ 101. cikke (3) bekezdésében meghatározott kritériumok és – adott esetben – az EGT-megállapodás vonatkozó rendelkezései ( 42 ) alkalmazandók, ezen álláspontját indokolja meg. Az EUMSZ 101. cikke (3) bekezdésének értelmében a 101. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazásától el lehet tekinteni, ha a tevékenység: i. hozzájárul az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához; ii. lehetővé teszi a fogyasztók méltányos részesedését a belőle eredő előnyből; iii. nem ró az érintett vállalkozásokra olyan korlátozásokat, amelyek e célok eléréséhez nem nélkülözhetetlenek; valamint iv. nem teszi lehetővé ezeknek a vállalkozásoknak, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt.

11. SZAKASZ

Nyilatkozat

A bejelentésnek a következő nyilatkozattal kell zárulnia, amelyet az összes bejelentő félnek vagy a nevükben eljáró személyeknek alá kell írni:

„A bejelentő fél vagy felek kijelentik, hogy az e bejelentésben szolgáltatott információk a legjobb tudásuk és meggyőződésük szerint megfelelnek a valóságnak, helytállóak és hiánytalanok. Kijelentik továbbá, hogy a CO-formanyomtatványban kért valamennyi dokumentum eredetivel egyező és hiánytalan másolatát rendelkezésre bocsátották, hogy valamennyi becslést becsült adatként megjelöltek, és e becslések az alapul szolgáló tények lehető legjobb közelítését képviselik, valamint hogy minden véleményt őszinte meggyőződésből nyilvánítottak ki.

A bejelentő fél vagy felek tudatában vannak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 14. cikke (1) bekezdése a) pontja rendelkezéseinek.”









II. MELLÉKLET

EGYSZERŰSÍTETT CO-FORMANYOMTATVÁNY A 139/2004/EK RENDELETNEK MEGFELELŐ ÖSSZEFONÓDÁS BEJELENTÉSÉHEZ

BEVEZETÉS

1.1. Az egyszerűsített CO-formanyomtatvány célja

Az egyszerűsített formanyomtatvány azokat az információkat határozza meg, amelyeket a bejelentő feleknek versennyel kapcsolatos aggályokat előreláthatóan nem okozó, tervezett összeolvadás, felvásárlás vagy más összefonódás Európai Bizottságnak történő bejelentése során be kell nyújtaniuk.

A nyomtatvány kitöltése kapcsán felhívjuk a figyelmét a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletre ( 43 ) (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet) és a 802/2004/EK bizottsági rendeletre ( 44 ) (a továbbiakban: a végrehajtási rendelet), amelynek ez az egyszerűsített CO-formanyomtatvány a mellékletét képezi. E rendeletek szövege egyéb vonatkozó dokumentumokkal együtt megtalálható az Európai Bizottság versenypolitikai honlapján. Felhívjuk a figyelmet továbbá az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás ( 45 ) (a továbbiakban: EGT-megállapodás) vonatkozó rendelkezéseire. Ezen egyszerűsített CO-formanyomtatvány kitöltése tekintetben felhívjuk a figyelmet az egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló bizottsági közleményre ( 46 ).

Általános szabályként az egyszerűsített CO-formanyomtatvány olyan összefonódások bejelentésére használható, amelyek a következő feltételek valamelyikének megfelelnek:

1. közös vállalat esetében a közös vállalat jelenleg vagy előreláthatóan nem vagy csak elhanyagolható mértékben folytat tevékenységet az Európai Gazdasági Térségben (EGT). Ilyen esetek, ha: a) a közös vállalat forgalma és/vagy a neki átadott tevékenységekből származó forgalom a bejelentés időpontjában kevesebb mint 100 millió EUR az EGT területén; valamint b) ha a közös vállalatnak átadott eszközök összértéke a bejelentés időpontjában kevesebb mint 100 millió EUR az EGT területén;

2. két vagy több vállalkozás összeolvad, vagy egy vagy több vállalkozás kizárólagos vagy közös irányítást szerez egy másik vállalkozás felett, és az összefonódásban részt vevő felek egyike sem folytat üzleti tevékenységet azonos földrajzi vagy termékpiacon ( 47 ) vagy olyan termékpiacon, amely a termelési vagy forgalmazási lánc megelőző (upstream) vagy következő (downstream) szakaszában helyezkedik el egy olyan termékpiachoz képest, amelyen az összefonódásban részt vevő valamely másik fél tevékenykedik ( 48 ) ( 49 );

3. két vagy több vállalkozás összeolvad, vagy egy vagy több vállalkozás kizárólagos vagy közös irányítást szerez egy másik vállalkozás felett, és: a) az összefonódásban részt vevő, ugyanazon a termék- és földrajzi piacon üzleti tevékenységet folytató (horizontális kapcsolatban álló) valamennyi fél együttes piaci részesedése 20 %-nál alacsonyabb ( 50 ); valamint b) az összefonódásban részt vevő valamennyi olyan fél egyedi vagy együttes piaci részesedése, amelyek olyan termékpiacon folytatnak üzleti tevékenységet, amely a termelési vagy forgalmazási lánc megelőző (upstream) vagy következő (downstream) szakaszában helyezkedik egy olyan termékpiachoz képest, amelyen az összefonódásban részt vevő valamely másik fél tevékenykedik (vertikális kapcsolat), nem éri el a 30 %-ot ( 51 ); Ami a 3. pont a) és b) alpontjában foglalt feltételt illeti, közös irányítás megszerzése esetén a kizárólag a közös irányítást szerző vállalkozások közötti kapcsolatok az egyszerűsített CO-formanyomtatvány alkalmazása szempontjából nem minősülnek sem horizontális, sem vertikális kapcsolatnak, mindamellett összefonódásként kezelhetők, amennyiben egyeztetés kérdése merül fel;

4. az egyik fél kizárólagos irányítást készül szerezni egy olyan vállalkozás felett, amelyben már közös irányítást gyakorol.

A Bizottság akkor is elfogadhatja az egyszerűsített CO-formanyomtatványt, ha az összefonódásban részt vevő két vagy több fél között van horizontális kapcsolat ( 52 ), azonban a Herfindahl-Hirschman index (HHI) az összefonódásból eredő növekedési (delta) értéke 150 alatt marad ( 53 ), továbbá a felek együttes piaci részesedése nem éri el az 50 %-ot ( 54 ). A Bizottság eseti alapon határoz arról, hogy az ügyre vonatkozó adott körülmények között a HHI delta értéke által jelzett piackoncentráció-növekedés mellett elfogadható-e egyszerűsített CO-formanyomtatvány benyújtása. Csökkenti az egyszerűsített CO-formanyomtatvány elfogadásának az esélyét az, ha a horizontális összefonódások értékeléséről szóló bizottsági iránymutatásban megjelölt bármely különleges körülmény fennáll ( 55 ), egyebek mellett ide tartozik az, amikor a piac már koncentrált, amikor az összefonódás jelentős versenytényező megszűnéséhez vezet, amikor az innovációban fontos szerepet játszó két szereplő fonódik össze, vagy amikor az összefonódásban ígéretes, közvetlenül a bevezetés előtt álló új termékek előállítója vesz részt.

A Bizottság bármikor előírhatja a CO-formanyomtatványon történő bejelentést, amennyiben úgy tűnik, hogy az egyszerűsített CO-formanyomtatvány használatához szükséges feltételek nem teljesülnek, vagy kivételes esetben, ha teljesülnek, de a Bizottság ennek ellenére úgy ítéli meg, hogy a CO-formanyomtatvány szerinti bejelentés szükséges a versennyel kapcsolatos esetleges aggályok kielégítő vizsgálatához.

CO-formanyomtatványon történő bejelentés lehet például szükséges olyan összefonódási esetekben, amikor nehéz meghatározni az érintett piacokat (például a kialakulóban lévő piacokon vagy ott, ahol nincs kialakult esetgyakorlat); ha a fél új vagy potenciális belépő a piacon, vagy jelentős szabadalom birtokosa; ha nem lehetséges a felek piaci részesedésének kielégítő meghatározása; magas belépési korlátokkal rendelkező olyan piacokon, ahol nagyfokú a koncentráció vagy közismert problémák vannak a versennyel kapcsolatban; ha az összefonódásban részt vevő felek közül legalább kettő szorosan kapcsolódó szomszédos piacokon van jelen ( 56 ); valamint olyan összefonódási esetekben, amelyekben felmerül az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében említett egyeztetés kérdése. CO-formanyomtatvány szerinti részletes bejelentés lehet szükséges abban az esetben is, amikor az egyik fél kizárólagos irányítást szerez egy olyan közös vállalatban, amelyben jelenleg közös irányítással rendelkezik, ha a közös vállalat és a felvásárló fél együttesen erős piaci pozícióval rendelkezik, vagy a közös vállalat és a felvásárló fél erős piaci pozíciókkal rendelkezik vertikális kapcsolatban lévő piacokon ( 57 ).

1.2. Visszatérés a rendes eljáráshoz és a CO-formanyomtatvány szerinti részletes bejelentéshez

Annak megállapítása során, hogy az összefonódás bejelenthető-e az egyszerűsített CO-formanyomtatványon, a Bizottság biztosítja, hogy minden lényeges körülményt kellő egyértelműséggel állapítsanak meg. Ebből a szempontból a helytálló és hiánytalan információk szolgáltatásának felelőssége a bejelentő feleket terheli.

Amennyiben az összefonódás bejelentése után a Bizottság úgy dönt, hogy az eset nem felel meg az egyszerűsített CO-formanyomtatványon történő bejelentés feltételeinek, megkövetelheti a CO-formanyomtatvány szerinti teljes, vagy ha indokolt, részleges bejelentést. Erre a következő esetekben kerülhet sor:

a) úgy tűnik, hogy az egyszerűsített CO-formanyomtatvány használatának feltételei nem teljesülnek;

b) habár az egyszerűsített CO-formanyomtatvány használatának feltételei teljesülnek, a CO-formanyomtatvány szerinti teljes vagy részleges bejelentés szükségesnek tűnik a versennyel kapcsolatos esetleges aggályok kivizsgálása, vagy annak megállapítása érdekében, hogy az ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke értelmében vett összefonódás-e;

c) az egyszerűsített formanyomtatvány helytelen vagy félrevezető információt tartalmaz;

d) valamely tagállam vagy EFTA-állam a bejelentett összefonódást illetően indokláss