2012R0966 — HU — 01.01.2016 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 966/2012/EU, EURATOM RENDELETE

(2012. október 25.)

az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

TARTALOMJEGYZÉK ELSŐ RÉSZ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK I. CÍM TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 1. cikk Tárgy 2. cikk Fogalommeghatározások 3. cikk A másodlagos jogszabályok megfeleltetése a rendeletnek 4. cikk Időtartamok, időpontok és határidők 5. cikk A személyes adatok védelme és alkalmazási terület II. CÍM KÖLTSÉGVETÉSI ELVEK 6. fejezet cikk Az költségvetési elvek tiszteletben tartása 1. Fejezet Az egységesség és a teljesség elve 7. fejezet cikk A költségvetés hatálya 8. fejezet cikk Az egységesség és a teljesség elvére vonatkozó szabályok 2. Fejezet Az évenkéntiség elve 9. fejezet cikk Fogalommeghatározás 10. fejezet cikk Az előirányzatok típusai 11. fejezet cikk A bevételek és az előirányzatok számvitelének szabályai z átláthatóság elve 12. cikk Kötelezettség vállalás az előirányzatokra 13. cikk Az előirányzatok megszüntetése és átvitele 14. cikk A címzett bevételek átvitelének szabályai 15. cikk Az előirányzatok visszavonása 16. cikk A költségvetés késői elfogadása esetén alkalmazandó szabályok 3. Fejezet Az egyensúly elve 17. cikk Fogalommeghatározás és hatály 18. cikk A pénzügyi év egyenlege 4. Fejezet Az elszámolási év elve 19. cikk Az euro használata 5. Fejezet A globális fedezet elve 20. cikk Fogalommeghatározás és hatály 21. cikk Címzett bevétel 22. cikk Adományok 23. cikk A levonások és árfolyam-kiigazítások szabályai 6. Fejezet Az egyediség elve 24. cikk Általános rendelkezések 25. cikk A Bizottságtól eltérő intézmények által végzett átcsoportosítások 26. cikk A Bizottság által végzett átcsoportosítások 27. cikk A Bizottság vagy más intézmény által végzett, az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett átcsoportosítások 28. cikk Az átcsoportosításokra vonatkozó egyedi szabályok 29. cikk Különös rendelkezése alapján végrehajtott átcsoportosítások 7. Fejezet A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás éve 30. cikk A gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elve 31. cikk Kötelező pénzügyi kimutatás 32. cikk A költségvetés végrehajtásának belső kontrollja 33. cikk Költséghatékony kontrollrendszerek 8. Fejezet Az átláthatóság elve 34. cikk A beszámolók, a költségvetés és a jelentések közzététele 35. cikk A végső kedvezményezettekre vonatkozó és egyéb információk III. CÍM A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE. 1. Fejezet A költségvetés összetevői 36. cikk Tervezett bevétele és kiadások 37. cikk A 208. cikkben említett szervek tervezett költségvetése 38. cikk Költségvetési tervezet 39. cikk A költségvetési tervezethez benyújtott módosító indítvány 40. cikk A költségvetés elfogadásából fakadó tagállami kötelezettségek 41. cikk Költségvetési-módosítási tervezetek 42. cikk A tervezett összegek és a költségvetési tervezetek korai továbbítása 2. Fejezet A költségvetés szerkezete és tartalma 43. cikk A költségvetés szerkezete 44. cikk A költségvetési nomenklatúra 45. cikk A negatív bevételek tilalma 46. cikk Előzetes irányzatok 47. cikk Negatív tartalék 48. cikk Sürgősségisegély-tartalék 49. cikk A költségvetés tartalma 50. cikk A személyzeti létszámtervekre vonatkozó szabályok 3. Fejezet Költségvetési fegyelem 51. cikk A költségvetés és a többéves pénzügyi keret összhangja 52. cikk Az uniós jogi aktusok összhangja a költségvetéssel IV. CÍM A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA 1. Fejezet Általános rendelkezések 53. cikk A költségvetés végrehajtása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban 54. cikk Alap-jogiaktus és kivételek 55. cikk A költségvetés végrehajtása más intézmények szerint 56. cikk A költségvetés végrehajtási hatáskörének átruházása 57. cikk Összeférhetetlenség 2. Fejezet Végrehajtási módszerek 58. cikk A költségvetés végrehajtásának módjai 59. cikk A tagállamokkal megosztott irányítás 60. cikk Közvetett irányítás 61. cikk Előzetes ellenőrzések és megállapodások közvetett irányítás esetén 62. cikk Végrehajtó ügynökségek 63. cikk A hatáskörök átruházásának korlátai 3. fejezet Pénzügyi szereplők 1. szakasz A feladatok elkülönítésének elve 64. cikk A feladatok elkülönítése 2. szakasz Az engedélyezésre jogosult tisztviselő 65. cikk Az engedélyezésre jogosult tisztviselő 66. cikk Az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogköre és feladatai 67. cikk Az uniós küldöttségvezetők jogköre és feladatai 3. szakasz A számvitelért felelős tisztviselő. 68. cikk A számvitelért felelős tisztviselő jogköre és feladatai 69. cikk A számvitelért felelős tisztviselő által átruházandó jogkörök 4. szakasz Az előlegszámla-kezelő 70. cikk Előlegszámlák 4. Fejezet A pénzügyi szereplők felelőssége 1. szakasz Általános szabályok 71. cikk Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek adott felhatalmazás felfüggesztése és visszavonása 72. cikk Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek jogellenes tevékenységekkel, csalással és korrupcióval kapcsolatos felelőssége 2. szakasz A megbízott és a közvetve megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőkre alkalmazandó szabályok 73.cikk Az engedélyezésre jogosult tisztviselőkre alkalmazandó szabályok 3. szakasz A számvitelért felelős tisztviselőre és az előlegszámla-kezelőkre alkalmazandó szabályok 74. cikk A számvitelért felelős tisztviselőkre alkalmazandó alapelvek 75. cikk Az előlegszámla-kezelőkre alkalmazandó szabályok 5. fejezet Bevételi műveletek 1. szakasz Saját források rendelkezésre bocsátása 76. cikk Saját források 2. szakasz A követelések megbecslése 77. cikk A követelésekre vonatkozó becslés 3. szakasz A követelések megállapítása 78. cikk A követelések megállapítása 4. szakasz A visszafizettetés engedélyezése 79. cikk A visszafizettetés engedélyezése 5. szakasz Visszafizettetés 80. cikk A visszafizettetésre vonatkozó szabályok 81. cikk Elévülési idő 82. cikk Az uniós jogosultságok kezelése a tagállamokban 83. cikk A Bizottság által kiszabott pénzbírságok, büntetések és felhalmozódott kamatok 6. fejezet Kiadási műveletek 84. cikk Finanszírozási döntések 1. szakasz Kiadásokra vállalt kötelezettség 85. cikk A kötelezettségvállalások típusai 86. cikk A kötelezettségvállalásokra alkalmazandó szabályok 87. cikk A kötelezettségvállalásokra alkalmazandó vizsgálatok 2. szakasz A kiadások jóváhagyása 88. cikk A kiadások jóváhagyása 3. szakasz A kiadások engedélyezése 89. cikk A kiadások engedélyezése 4. szakasz A kiadások kifizetése 90. cikk A kifizetések típusai 91. cikk A kifizetések rendelkezésre álló forrásokra történő korlátozása 5. szakasz A kiadási műveletekre vonatkozó határidők 92. cikk Határidők 7. fejezet Informatikai rendszerek és e-kormányzat 93. cikk A műveletek elektronikus kezelése 94. cikk Dokumentumtovábbítás 95. cikk e-kormányzat 8. fejezet Igazgatási alapelvek 96. cikk Jó igazgatás 97. cikk Jogorvoslati eszközök feltüntetése 9. fejezet A belső ellenőr 98. cikk A belső ellenőr kinevezése 99. cikk A belső ellenőr jogköre és feladata 100. cikk A belső ellenőr függetlensége V. CÍM KÖZBESZERZÉS ÉS KONCESSZIÓK 1. fejezet Általános rendelkezések 1. szakasz Hatály és az odaítélés alapelvei 101. cikk Fogalommeghatározások e cím alkalmazásában 102. cikk A közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó alapelvek 2. szakasz Közzététel 103. cikk Közzétételi intézkedések 3. szakasz Közbeszerzési eljárások 104. cikk Közbeszerzési eljárások 104a. cikk Intézményközi közbeszerzés és közös közbeszerzés 105. cikk A közbeszerzési eljárás előkészítése 105a. cikk Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a kockázatok felismerése és közigazgatási szankciók kiszabása révén 106. cikk Kizárási kritériumok és közigazgatási szankciók 107. cikk Elutasítás egy adott közbeszerzési eljárás során 108. cikk A korai felismerési és kizárási rendszer 110. cikk A szerződések odaítélése 111. cikk Benyújtás, elektronikus kommunikáció és értékelés 112. cikk Kapcsolattartás a közbeszerzési eljárás alatt 113. cikk A szerződés odaítéléséről szóló döntés, valamint a részvételre jelentkezők, illetve az ajánlattevők tájékoztatása 114. cikk A közbeszerzési eljárástól való elállás 114a. cikk A szerződés teljesítése és módosítása 4. szakasz Biztosítékok és korrekciós intézkedések 115. cikk Biztosítékok 116. cikk Lényeges hibák, szabálytalanságok vagy csalás 2. fejezet Az intézmények által saját felelősségükre odaítélt szerződésekre alkalmazandó rendelkezések 117. cikk Az ajánlatkérő szerv 118. cikk Alkalmazandó értékhatárok és várakozási időszak 119. cikk A közbeszerzéshez való hozzáférés szabályai 120. cikk A Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzési szabályai VI. CÍM VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK 1. fejezet A vissza nem térítendő támogatások alkalmazási köre és fajtái 121. cikk A vissza nem térítendő támogatások alkalmazási köre 122. cikk Kedvezményezettek 123. cikk A vissza nem térítendő támogatások fajtái 124. cikk Egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás 2. fejezet Elvek 125. cikk A vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazandó általános alapelvek 126. cikk Elszámolható költségek 127. cikk Természetben történő társfinanszírozás 128. cikk Átláthatóság 129. cikk A támogatások kumulálásának tilalma 130. cikk A visszaható hatály tilalmának elve 3. fejezet Az odaítélési eljárás 131. cikk Támogatás elnyerésére irányuló pályázatok 132. cikk Kiválasztási és odaítélési feltételek 133. cikk Értékelési eljárás 4. fejezet Kifizetés és kontroll 134. cikk Előfinanszírozási garancia 135. cikk A vissza nem térítendő támogatások kifizetése és kontrollja 136. cikk nyilvántartás-megőrzési időszakok 5. fejezet Végrehajtás 137. cikk Végrehajtási szerződések és a harmadik felek számára nyújtott támogatás VII. CÍM PÉNZDÍJAK 138. cikk Általános szabályok VIII. CÍM PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK 139. cikk Hatály 140. cikk A pénzügyi eszközökre alkalmazandó elvek és feltételek IX. CÍM A BESZÁMOLÓK TARTALMA ÉS A KÖNYVVEZETÉS 1. fejezet A beszámolók tartalma 141. cikk Az uniós beszámolók szerkesztése 142. cikk Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról 143. cikk A beszámolókra vonatkozó szabályok 144. cikk Számviteli alapelvek 145. cikk Pénzügyi kimutatások 146. cikk Költségvetésé-végrehajtásii jelentések 147. cikk Előzetes beszámolók 148. cikk A véglelges összevont beszámoló jóváhagyása 2. fejezet A költségvetés végrehajtására vonatkozó információk 149. cikk Jelentés a költségvetési biztosítékokról és kockázatokról 150. cikk Költségvetés-végrehajtási jelentés 3. fejezet Könyvvezetés 1. szakasz Common provisions Közös rendelkezések 151. cikk A számviteli rendszer 152. cikk Az intézmények számviteli rendszerére vonatkozó közös követelmények 2. szakasz General accountsÁltalános elszámolásokszámlák 153. cikk Az általános számlák 154. cikk Könyvviteli bejegyzések 155. cikk Számviteli kiigaztások 3. szakasz Költségvetési elszámolásokszámlák 156. cikk Költségvetési számvitel 4. fejezet Vagyonleltár 157. cikk Leltár X. CÍM KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS 1. fejezet Külső ellenőrzés 158. cikk A Számvevőszék által végzett külső ellenőrzés 159. cikk Az ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások 160. cikk Az értékpapírok és a készpénz ellenőrzése 161. cikk A Számvevőszék betekintési joga 162. cikk A Számvevőszék éves jelentése 163. cikk A Számvevőszék különjelentései 2. fejezet Mentesítés 164. cikk A mentesítési eljárás ütemterve 165. cikk A mentesítési eljárás 166. cikk Nyomonkövetési intézkedések 167. cikk Az EKSZ-re vonatkozó egyedi rendelkezések MÁSODIK RÉSZ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK I. CÍM EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI GARANCIAALAP 168. cikk Az Európai mezőgazdasági garanciaalpara alkalmazandó különös rendelkezések 169. cikk AZ EMGA- források lekötése 170. cikk AZ EMGA előirányzatainak terhére tett globális előzetes kötelezettségvállalások 171. cikk Az EMGA- források költségvetési kötelezettségvállalásainak tervezése és ütemezése 172. cikk Az EMGA- források könyvelése 173. cikk Az EMGA-előirányzatok átcsoportosítása 174. cikk Az EMGA címzett bevételei II. CÍM STRUKTURÁLIS ALAPOK, KOHÉZIÓS ALAP, EURÓPAI HALÁSZATI ALAP, EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI VIDÉKFEJLESZTÉSI ALAP, A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉGBEN LÉTREHOZOTT, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁSSAL IRÁNYÍTOTT ALAPOK ÉS AZ EURÓPAI HÁLÓZATFINANSZÍROZÁSI ESZKÖZ 175. cikk Különös rendelkezések 176. cikk A kötelezettségvállalási előirányzatok elosztásának tiszteletben tartása 177. cikk Hozzájárulások kifizetsée, időközi kifizetések és visszafizetések 178. cikk Előirányzatok visszavonása 178a. cikk Kötelezettségvállalási előirányzatok átvitele az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz esetében 179. cikk Előirányzatok átcsoportosítása 180. cikk kezeláés, kiválasztás és ellenőrzés III. CÍM KUTATÁS 181. cikk Kutatásra szánt források 182. cikk A kutatásra szánt források lekötése 183. cikk Közös Kutatóközpont IV. CÍM KÜLSŐ FELLÉPÉSEK 1. fejezet Általános rendelkezések 184. cikk Külső fellépések 2. fejezet Fellépések végrehajtása 1. szakasz Általános rendelkezések 185. cikk A külső fellépések végrehajtása 2. szakasz Költségvetés-támogatás és több adományozóra kiterjedő vagyonkezelői alapok 186. cikk A költségvetés támogatásának alkalmazása 187. cikk A külső fellépésekre képzett uniós vagyonkezelői alapok 3. szakasz Egyéb gazdálkodási módok 188. cikk A külső fellépések végrehajtása közvetett irányítással 189. cikk A külső fellépések végrehajtására vonatkozó finanszírozási megállapodások 3. fejezet Közbeszerzés 190. cikk Közbeszerzés külső fellépések esetében 191. cikk A közbeszerzéshez való hozzáférés szabályai 4. fejezet Vissza nem térítendő támogatások 192. cikk Külső fellépések teljes körű finanszírozása 193. cikk Külső fellépések keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazandó szabályok 5. fejezet Az elszámolások auditálásaellenőrzése 194. cikk Külső fellépések keretében nyújtott támogatások uniós auditálása V. CÍM EURÓPAI HIVATALOK 195. cikk Az európai hivatalok 196. cikk A hivatalokra vonatkozó előirányzatok 197. cikk Az intézményközi hivatalok engedélyezésre jogosult tisztviselői 198. cikk Az intézményközi hivatalok elszámolásai 199. cikk Az engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskör átruházása az intézményközi európai hivatalokra 200. cikk Harmadik félnek nyújtandó szolgáltatások VI. CÍM IGAZGATÁSI ELŐIRÁNYZATOK 201. cikk Általános rendelkezések 202. cikk Kötelezettségávllalások 203. cikk Az igazgatási előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezése VII. CÍM SZAKÉRTŐK 204. cikk Szakértők HARMADIK RÉSZ ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 205. cikk Átmeneti rendelkezések 206. cikk Az Európai Parlament és a Tanács információkérése 207. cikk Küszöbértékek és összegek 208. cikk Az EUMSZ és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott szervek költségvetési keretrendelete 209. cikk Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára 210. cikk A felhatalmazás gyakorlása 211. cikk Felülvizsgálat 212. cikk Hatályvesztés 213. cikk Az EKSZ-re vonatkozó felülvizsgálat 214. cikk Hatálybalépés MELLÉKLET MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT Együttes nyilatkozat a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos kérdésekről Együttes nyilatkozat az épületekkel kapcsolatos kiadásokról a 203. cikkel összefüggésben Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a 203. cikk (3) bekezdéséről







AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, tekintettel az Európai Számvevőszék véleményére ( 1 ), rendes jogalkotási eljárás keretében ( 2 ), mivel: (1) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet ( 3 ) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel további módosításokat – egyebek mellett a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését figyelembe vevő változtatásokat – kell végrehajtani, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet hatályát veszti, és helyébe az áttekinthetőség érdekében e rendelet lép. (2) A hatékony és eredményes gazdálkodást, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek kontrollját és védelmét szolgáló, és egyre nagyobb átláthatóságot biztosító, az Unió általános költségvetésének (a továbbiakban: a költségvetés) megállapítására és végrehajtására vonatkozó szabályokról rendelkező 1605/2002/EK, Euratom rendelet megállapította azokat a költségvetési elveket és pénzügyi szabályokat, amelyeket minden jogi aktusnak és minden intézménynek tiszteletben kell tartania. Az alapelveket, a rendelet szemléletét és szerkezetét, valamint a költségvetési és pénzgazdálkodás alapszabályait meg kell őrizni. Lehetőség szerint felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell az alapelvektől való eltéréseket, figyelembe véve, hogy azok továbbra is relevánsak-e, mekkora hozzáadott értéket jelentenek a költségvetés számára, és mekkora terhet rónak az érdekelt felekre. Meg kell őrizni és meg kell erősíteni a pénzügyi szabályok kulcsfontosságú elemeit: a pénzügyi szereplők feladatait, az operatív szolgálatoknál a kontrollfunkciók integrálását, a belső ellenőröket, a tevékenységalapú költségvetés-tervezést, a számviteli elvek és szabályok korszerűsítését és a vissza nem térítendő támogatások alapelveit. (3) E rendelet eltérő rendelkezései hiányában az Európai Központi Bankot (EKB) sajátos jellege és feladatai – különösen a saját pénzügyei irányításának tekintetében élvezett függetlensége – miatt ki kell zárni e rendelet alkalmazási köréből. (4) A gyakorlati tapasztalatok fényében szabályokat kell e rendeletbe foglalni a költségvetés-végrehajtás változó követelményeinek, például a más támogatókkal közösen végzett társfinanszírozásnak a követése, a külső segélyek hatékonyságának fokozása, a sajátos pénzügyi eszközök – ideértve az Európai Beruházási Bankkal (EBB) létrehozottakat is - használatának elősegítése és a köz- és magánszféra közötti partnerségeken (PPP-k) keresztül történő végrehajtás elősegítése érdekében. (5) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet a szerződésekkel összhangban lévő átfogó költségvetési elvek és pénzügyi szabályok megállapítására korlátozódott, miközben a végrehajtási rendelkezéseket az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet ( 4 ) állapította meg, a szabályok átláthatóbb hierarchiájának megteremtése és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet érthetőségének javítása érdekében. Az EUMSZ 290. cikkének értelmében a jogalkotási aktusokban felhatalmazás adható a Bizottság részére olyan nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit csak kiegészítik, illetve csak módosítják. Ennek következtében a 2342/2002/EK, Euratom rendeletben megállapított egyes rendelkezéseket ebbe a rendeletbe kell beépíteni. (6) A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés az Unió más szakpolitikáinak és belső fellépéseinek szerves részévé vált. Az erre a szakpolitikai területre alkalmazandó különös pénzügyi rendelkezések így már nem indokoltak, ezért azokat el kell hagyni e rendeletből. (7) Az átláthatóság biztosítása érdekében a költségvetésnek nyilván kell tartania az európai pénzügyi stabilitási eszköz és az európai pénzügyi stabilitási mechanizmus keretében az Unió által nyújtott, a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó garanciákat. (8) Az előfinanszírozási kifizetésekből származó kamatra vonatkozó jelenlegi szabályokat egyszerűsíteni kell, mivel ezek túlzott adminisztratív terhet jelentenek mind a végső kedvezményezettek, mind a Bizottság szolgálatai számára, és a Bizottság szolgálatai és a végső kedvezményezettek közötti félreértésekhez vezetnek. Az egyszerűsítés érdekében különösen a kedvezményezettek tekintetében és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban meg kell szüntetni az előfinanszírozási kifizetések tekintetében a kamatképzés és e kamatok visszafizetésének kötelezettségét. Az előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat programokra történő újrafelhasználása, az ilyen kamatoknak a kifizetési kérelmekből történő levonása vagy az ilyen kamatok visszafizettetése érdekében azonban lehetővé kell tenni, hogy a hatáskör-átruházási megállapodás tartalmazzon ilyen kötelezettséget. (9) A címzett bevételekre vonatkozó átviteli szabályoknak figyelembe kell venniük a külső és belső címzett bevételek közötti különbségtételt. A támogató által hozzárendelt célnak való megfelelés érdekében a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és fel kell használni az azon programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek befejezéséig, amelyhez azokat hozzárendelték. Biztosítani kell, hogy a program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók legyenek a következő program vagy fellépés első évében. Biztosítani kell, hogy a belső címzett bevételeket csak egy évre lehessen átvinni, kivéve, ha ez a rendelet másként rendelkezik. (10) Az ideiglenes tizenkettedekre vonatkozó szabályokat tisztázni kell mind a kérelmezhető további tizenkettedek száma, mind az olyan helyzetek tekintetében, amikor az Európai Parlament úgy határoz, hogy csökkenti a Tanács által elfogadott ideiglenes tizenkettedeken felüli további kiadások összegét. (11) Egyrészt az Európai Parlament és a Tanács által engedélyezett előirányzatokból származó belső címzett bevételek, másrészt a különböző támogatók által az egyes programokhoz vagy fellépésekhez rendelt és tőlük beszedett külső címzett bevételek sajátosságainak figyelembevétele érdekében módosítani kell a címzett bevételekre vonatkozó, a globális fedezet elvétől való eltérést. A külső támogatók számára lehetővé kell tenni, hogy külső – különösen humanitárius célú – műveleteket társfinanszírozzanak; ezt olyan esetekben is lehetővé kell tenni, amikor az alap-jogiaktus kifejezetten nem rendelkezik ilyen társfinanszírozásról. (12) A címzett bevételeket a költségvetési tervezetben átláthatóbb módon kell feltüntetni annak előírásával, hogy a címzett bevételeket olyan összeggel kell beállítani a költségvetési tervezetbe, amely összeg a költségvetési tervezet készítésekor biztosnak tekinthető. (13) Ami az egyediség elvét illeti, mivel már nincs megkülönböztetés a kötelező és a nem kötelező kiadások között, az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó szabályokat ennek megfelelően ki kell igazítani. (14) Az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó szabályokat szintén a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből következő változásokhoz kell igazítani. Továbbá, a közelmúlt tapasztalata azt mutatja, hogy – különösen a strukturális alapok esetében – fontos növelni a kifizetési előirányzatok év végi átcsoportosítását illető rugalmasságot. Biztosítani kell a költségvetés eredményesebb végrehajtását különösen a kifizetési előirányzatok, a címzett bevétel és a több címben közös igazgatási előirányzatok vonatkozásában. Ennek érdekében egyszerűsíteni kell az átcsoportosítások tipológiáját, és egyes átcsoportosítások jóváhagyási eljárását rugalmasabbá kell tenni. Különösen az bizonyult relevánsnak és hatékonynak, hogy a Bizottság nemzetközi humanitárius katasztrófák és válságok esetén dönthet a fel nem használt előirányzatok átcsoportosításáról. Ezt a lehetőséget ezért ki kell terjeszteni a költségvetési év december 1. napja után bekövetkező hasonló eseményekre. Ilyen esetekben az átláthatóság érdekében a Bizottságnak haladéktalanul értesítenie kell a fel nem használt előirányzatok átcsoportosításáról szóló döntéséről az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (15) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vonatkozó rendelkezések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a jogalkotási javaslatok készítésekor és a megfelelő irányítási és kontrollrendszerek felállításakor figyelembe kell vennie a hibakockázat várható szintjét, valamint a kontrollok költségét és hasznait. A megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentésében be kell számolnia a kontrollok eredményéről, költségeiről és hasznairól. A tagállamok által az uniós források irányításáért és kontrolljáért felelősként kijelölt szervek által benyújtott, e rendszerekkel kapcsolatos vezetői nyilatkozatok szerves részét képezik a nemzeti irányítási és kontrollrendszerek hatékonyságának. (16) Az EUMSZ 15. cikkében foglalt átláthatósági elv, amelynek értelmében az intézményeknek a lehető legnyitottabb módon kell működniük, a költségvetés végrehajtásának terén megköveteli, hogy a polgárok tudomást szerezhessenek arról, hogy az Unió hol és milyen célokra fordítja a forrásokat. Az ilyen információk előmozdítják a demokratikus vitát, hozzájárulnak a polgárok uniós döntéshozatali eljárásban történő részvételéhez, és megerősítik az uniós kiadásokkal kapcsolatos intézményi kontrollt és alapos vizsgálatot. Az ilyen célokat az uniós forrásokból részesülő végső szerződő felekkel és az uniós források kedvezményezettjeivel kapcsolatos vonatkozó információk – lehetőség szerint korszerű kommunikációs eszközök segítségével történő – közzététele révén kell megvalósítani, ami figyelembe veszi az ilyen szerződő felek és kedvezményezettek bizalmassághoz és biztonsághoz fűződő jogos érdekeit, természetes személyek esetében pedig a magánélethez való jogot és személyes adataik védelmét. Ezért az arányosság elvével összhangban az intézményeknek szelektív megközelítést kell alkalmazniuk az információk közzététele terén. Használható információk nyújtása érdekében a közzétételről szóló határozatoknak megfelelő szempontokon kell alapulniuk. (17) Az EUMSZ 316. cikkével összhangban az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak a költségvetés ugyanazon szakaszában kell szerepelnie. (18) Az EUMSZ szerinti éves költségvetési eljárásnak meg kell jelennie ebben a rendeletben. (19) A költségvetés megállapítása tekintetében fontos pontosan meghatározni a Bizottság által összeállított költségvetési tervezet szerkezetét és tartalmát. A költségvetési tervezetet megelőző általános bevezetés tartalmát pontosabban kell meghatározni. Szükséges továbbá rendelkezni a következő évekre vonatkozó pénzügyi programozásról és a Bizottságnak biztosított azon lehetőségről, hogy a költségvetési kérelmek támogatására munkadokumentumot nyújtson be. (20) A közös kül- és biztonságpolitika sajátosságaira tekintettel naprakésszé kell tenni az EUMSZ-nek és az EUSZ V. és VI. címének az alap-jogiaktusok formájára vonatkozó rendelkezéseit. Emellett összhangba kell hozni az EUMSZ-szel a külső fellépések terén végrehajtandó előkészítő intézkedések elfogadási eljárását. (21) A költségvetés végrehajtásának módjaira vonatkozó szabályok, amelyek különösen a végrehajtási hatáskörök harmadik felekre történő átruházásának feltételeit szabályozzák, az évek során túl összetettekké váltak, így ezeket egyszerűsíteni kell. Fenn kell tartani ugyanakkor az átruházás eredeti célját, amely annak biztosítása, hogy a kiadásokat a végrehajtás módjától függetlenül a kontroll és az átláthatóság olyan szintje mellett hajtsák végre, amely megegyezik a bizottsági szolgálatoktól elvárt szinttel. (22) Világos megkülönböztetést kell tenni azon helyzetek között, amikor a költségvetést közvetlenül – a Bizottság vagy végrehajtó ügynökségei – hajtják végre, amikor a költségvetést megosztott irányításban a tagállamok hajtják végre, illetve amikor a költségvetést harmadik felek által, közvetett módon hajtják végre. Ennek lehetővé kell tennie egy, a megosztott és közvetett irányításra vonatkozó harmonizált rendszer létrehozását, amely az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban kiigazítható, különösen abban az esetben, amikor a költségvetést megosztott irányításban a tagállamok hajtják végre. Egy ilyen harmonizált rendszernek tartalmaznia kell azokat az alapelveket, amelyeket a Bizottságnak tiszteletben kell tartania abban az esetben, ha úgy dönt, hogy a költségvetést megosztott irányításban vagy közvetett módon hajtja végre, valamint tartalmaznia kell a költségvetés végrehajtásának feladataival megbízott felek által tiszteletben tartandó alapelveket is. A Bizottságnak képesnek kell lennie az uniós szabályok és eljárások alkalmazására, vagy arra, hogy elfogadja a megbízott fél szabályainak és eljárásainak alkalmazását, feltéve, hogy ez utóbbi szavatolja az Unió pénzügyi érdekeinek egyenértékű védelmét. A Bizottság felügyeleti feladatainak részeként kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeket is meg kell határozni, ideértve az elszámolás ellenőrzését és elfogadását is valamennyi végrehajtási módszer esetében. (23) A felek és a közvetett irányításban költségvetés végrehajtásának feladataival megbízott szervezetek és személyek előzetes értékelésének szabályait oly módon kell kiigazítani, hogy azok biztosítsák, hogy minden megbízott szervezet vagy személy az e rendeletben előírttal egyenértékű szinten garantálja az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. (24) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikke alapján uniós szervekként intézményesített PPP-k tapasztalatai azt mutatják, hogy további PPP-kategóriákat kell létrehozni az eszközválaszték bővítése érdekében, és olyan szervek bevonása érdekében, amelyek szabályai rugalmasabbak és hozzáférhetőbbek a magánszférabeli partnerek számára, mint az uniós intézményekre vonatkozó szabályok. Ezeknek a további kategóriáknak ki kell terjedniük a tagállamok magánjoga által szabályozott szervezetekre és.a valamely alap-jogiaktussal létrehozott, pénzügyi szabályokkal rendelkező szervezetekre, amelyek tiszteletben tartják az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához szükséges elveket. (25) Az EUMSZ 317. cikkének alkalmazásában e rendeletnek szigorítania kell a költségvetést megosztott irányításban végrehajtó tagállamokra vonatkozó alapvető kontroll-és ellenőrzési kötelezettségeket, mivel ilyen kötelezettségeket jelenleg csak az ágazatspecifikus szabályok tartalmaznak. Ezért minden érintett szakpolitikai terület tekintetében koherens keretet létrehozó rendelkezéseket kell alkotni a harmonizált, nemzeti szintű igazgatási rendszerekről. Ez a keret nem hozhat létre további kontrollrendszereket, hanem lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy az uniós források iránításával és kontrolljával megbízott szerveket jelöljön ki. Ennek a rendeletnek továbbá rendelkeznie kell az e rendszerekre irányadó közös irányítási és kontrollkötelezettségekről, az éves vezetői nyilatkozatról, amelyben a gazdálkodók felelősséget vállalnak a rájuk bízott uniós források kezeléséért, az elszámolás ellenőrzéséről és elfogadásáról, valamint a Bizottság által működtetett felfüggesztési és korrekciós mechanizmusokról az általános jogbiztonságot és a kontrollok és válaszfellépések hatékonyságát fokozó, az Unió pénzügyi érdekeit szolgáló egységes jogalkotási keret megteremtése érdekében. A részletes rendelkezéseket továbbra is az ágazatspecifikus rendeletekben kell meghatározni. Az egységes ellenőrzési megközelítés összefüggésében és az ismételt kontrollokból eredő további adminisztratív teher csökkentése érdekében a tagállamok – alkotmányos rendelkezéseikkel összhangban – nemzeti vagy regionális szinten aláírt nyilatkozatokat juttathatnak el a Bizottsághoz. (26) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai tekintetében pontosítani kell néhány, különösen a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő által létrehozott előzetes és utólagos kontrollokra, illetve jelentéstételi kötelezettségére vonatkozó rendelkezést. Ebben a tekintetben naprakésszé kell tenni a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentésének tartalmát azzal a gyakorlattal összhangban, amely szerint a jelentés tartalmazza azokat a pénzügyi és irányítási információkat, amelyek a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatainak ellátásáról szóló megbízhatósági nyilatkozat alátámasztásához szükségesek. (27) Pontosítani kell a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének feladatait. Meg kell határozni különösen azt, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az egyetlen személy, aki jogosult a számviteli szabályok és a harmonizált számlatükör megállapítására, míg a többi intézmény számvitelért felelős tisztviselői saját intézményük számviteli eljárásait határozzák meg. (28) Egyes programok vagy fellépések különösen pénzügyi intézmények által történő végrehajtását elősegítendő, e rendeletnek rendelkeznie kell a vagyonkezelői számlák nyitásának lehetőségéről. Ilyen számlákat a Bizottság nevében vagy megbízásából kell nyitni valamely pénzügyi intézményben. A számlákat az illető pénzügyi intézménynek kell kezelnie az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége mellett, és lehetővé kell tenni, hogy e számlák pénzneme eurón kívül más is lehessen. (29) A bevételi műveletek tekintetében a költségvetési szükségletek figyelembevétele érdekében ésszerűsíteni kell a követelések megbecslésének szabályait. A nyilvántartásba vételnek akkor kell kötelezőnek lennie, amikor a bevétel meghatározott valószínűséggel várható, és ésszerű közelítéssel számszerűsíthető. Az egyszerűsítés érdekében rendelkezéseket kell alkotni a követelések megbecslése kiigazításának vagy törlésének eljárásairól. (30) Pontosítani kell, és meg is kell erősíteni a visszafizettetés szabályait. Ennek keretében világosan meg kell határozni, hogy a megállapított követelés törlése nem vonja maga után az Unió valamely megállapított jogosultságáról való lemondást. Ezen túlmenően, az Unió pénzügyi érdekei védelmét megerősítendő, a tagállamok az visszatérítendő uniós forrásokat nem kezelhetik a területükön működő állami szervezetek követeléseinél kevésbé kedvezően. (31) A pénzbírságok, büntetések és szankciók útján ideiglenesen befolyt összegek, valamint az ezek által létrejött bevételek kezelésével összefüggő kockázatok csökkentésének szükségességére figyelemmel ezeket az összegeket a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ezeket kivető határozat elleni valamennyi jogorvoslati lehetőség kimerülését követő pénzügyi évben kell bevételként elszámolni. (32) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban világosan meg kell határozni a kifizetések különböző típusait. Továbbá, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által meghatározott elszámolási szabályokkal összhangban rendszeresen el kell számolnia az előfinanszírozási kifizetéseket. Ennek érdekében a szerződéseknek, vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatoknak, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásoknak és a hatáskör-átruházási megállapodásoknak megfelelő rendelkezéseket kell tartalmazniuk. (33) Ennek a rendeletnek elő kell mozdítania az e-kormányzat célkitűzését, és különösen az elektronikus adatok használatát az intézmények és harmadik felek közötti információcsere során. (34) Bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni közös közbeszerzési eljárások folytatását az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (az EFTA) államaival vagy az Unió tagjelölt országaival. (35) Az Unió pénzügyi érdekei védelmének erősítése érdekében különösen tökéletesíteni kell a közbeszerzési eljárásban való részvételből történő kizárásra vonatkozó szabályokat. (36) Mivel az EKB és az EBB saját forrásainak felhasználása érinti az Unió pénzügyi érdekeit, hozzáférést kell biztosítani számukra az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében létrehozott, kizárásokat tartalmazó központi adatbázisban tárolt információkhoz. (37) A közigazgatási és pénzügyi szankciókat alkalmazó – különösen a közbeszerzést érintő – határozatok közzététele tekintetében szilárd jogalapot kell megállapítani az adatvédelmi követelményekkel összhangban. Adatvédelmi és jogbiztonsági okokból e közzétételnek választhatónak kell lennie. (38) A szerződő feleket terhelő biztosítéknyújtási követelmény már nem lehet automatikus, hanem azt kockázatelemzéstől kell függővé tenni. (39) A jogbiztonság érdekében a vissza nem térítendő támogatások és pénzügyi eszközök alkalmazási körét pontosítani kell. A vissza nem térítendő támogatások, valamint a pénzügyi eszközök különös feltételeinek részletes meghatározásának hozzá kell járulnia a kétféle pénzügyi támogatás hatásának maximalizálásához. (40) A kifejezetten egy tevékenység céljából létrehozott jogalanyokra vonatkozó, a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos szabályokat összhangba kell hozni az uniós forrásokhoz való hozzáférésnek és a vissza nem térítendő támogatásoknak a vonatkozó nemzeti joggal összhangban létrehozott társaság vagy társulás keretein belül együttműködni kívánó jelentkezők vagy kedvezményezettek általi kezelésének megkönnyítése érdekében, különösen azokban az esetekben, amikor a választott jogi forma szilárd és megbízható együttműködési környezetet tesz lehetővé. Ezen túlmenően, az Unió pénzügyi kockázatainak korlátozott volta és annak fényében, hogy szükséges elkerülni a már meglévő strukturális megállapodásoknak a szerződési feltételek szintjével való kibővítését, az egy kedvezményezettel állandó jogi vagy tőkekapcsolatban álló jogalanyokat fel kell jogosítani arra, hogy az elszámolható költségeket a kedvezményezettet terhelő összes kötelezettség teljesítése nélkül nyújthassák be. (41) Az egyösszegű átalányok és átalányfinanszírozás alkalmazása terén szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy ezek a finanszírozási formák jelentősen egyszerűsítették az adminisztratív eljárásokat és jelentős mértékben csökkentették a tévedések kockázatát. Ezen túlmenően, az eredményalapú pénzügyi támogatás egyes tevékenységtípusok esetében megfelelőnek bizonyult. Ebben az összefüggésben a vissza nem térítendő támogatások egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányok alapján meghatározott egyszerűsített fajtáinak alkalmazására vonatkozó feltételeket rugalmasabbá kell tenni. Különösen az összegek kedvezményezettenkénti meghatározására kell lehetőséget teremteni, beleértve azt is, ha a kedvezményezett ezeket az összegeket a szokásos költség-elszámolási gyakorlatával összhangban számolja el a kifejezetten az Unió felé történő pénzügyi jelentéstétel tekintetében a kedvezményezett által viselt adminisztrációs teher és költségek könnyítése érdekében. (42) A szükséges szakértelemmel rendelkező, de nem munkabérben fizetett személyek (ilyen lehet a kis struktúrákban foglalkoztatottak esete) uniós vissza nem térítendő támogatási programokban való részvétele akadályainak eltávolítása érdekében a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos szabályoknak figyelembe kell venniük a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban ( 5 ) meghatározott, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) által alkalmazott egyedi javadalmazási konstrukciókat. (43) A nonprofit elvet és a társfinanszírozási elvet ki kell igazítani a gyakorlati tapasztalatok, valamint annak fényében, hogy az ilyen elvek eltérő értelmezései és alkalmazása hibákhoz és alkalmanként az elérni kívánt hatással ellentétes hatásokhoz vezet. A kedvezményezettek általi jelentéstétel egyszerűsítése, és a finanszírozási források diverzifikálására való ösztönzésük érdekében a haszon meghatározásakor különösen az elszámolható költségekre és a kifejezetten ezen költségek finanszírozására szolgáló bevételekre kell összpontosítani. A Bizottságnak ezen túlmenően nem szabad azt feltételeznie, hogy más támogatók nem fogják visszafizettetni a saját hozzájárulásuk nyomán keletkező esetleges többletet, és ezért csak saját vissza nem térítendő támogatása arányában fizettetheti vissza a nyereséget. Végezetül, a degresszivitás elve nem bizonyult hatékony eszköznek arra, hogy csökkentse a vissza nem térítendő működési támogatások kedvezményezettjeinek az uniós forrásoktól való függőségéből eredő kockázatokat. Ezen túlmenően, a degresszivitás elvének alkalmazhatósága jelentősen csökkent, miután számos alap-jogiaktus és a vissza nem térítendő támogatások egyszerűsített fajtái esetében szükségszerűen kivételek bevezetésére került sor. E hátulütők tükrében a vissza nem térítendő működési támogatásokra alkalmazandó degresszivitási követelményt meg kell szüntetni. (44) A korlátozott adminisztratív forrásokkal rendelkező szervezetek - amelyek bizonyos vissza nem térítendő támogatási rendszerek esetében az elsődlegesen célzott társadalmi csoportokat képviselhetik, és amelyek az uniós szakpolitikák célkitűzéseinek megvalósításához nélkülözhetetlenek - uniós forrásokhoz való hozzáférését a kis összegű vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozó eljárások további egyszerűsítése révén elő kell segíteni. (45) A jogbiztonság biztosítása és olyan egységes pénzügyi alapszabályok meghatározása érdekében, amelyekre a kedvezményezettek valamennyi uniós program esetében hivatkozhatnak, e rendeletben meg kell határozni a költségek elszámolhatóságának feltételeit és a költségek egyes kategóriáira vonatkozó egyedi feltételeket, továbbá rendelkezni kell azok következetes alkalmazásáról. (46) A természetben történő hozzájárulások harmadik féltől való, társfinanszírozásként történő elfogadására és az ilyen hozzájárulások értékének meghatározására vonatkozó feltételeket a hibakockázat és a perek számának csökkentése érdekében harmonizálni kell. (47) Az átláthatóság, valamint a rájuk jellemző tervezési korlátok figyelembevétele érdekében a vissza nem térítendő támogatást igénylőket a pályázati felhívásban tájékoztatni kell arról, hogy mikorra várható a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása, illetve az, hogy a vissza nem térítendő támogatás odaítéléséről szóló határozatról őket tájékoztatják. Ugyanebből a célból ennek a rendeletnek a tapasztalatok és a bevezetett egyszerűsítési intézkedések várt hatásai alapján meg kell állapítania egy referencia-határidőt. (48) Amennyiben rendszerszintű vagy visszatérő, számos vissza nem térítendő támogatásra lényegi hatással levő szabálytalanságokra derül fény, az ellenőrzés megállapításait a helyszíni kontrollokból és ellenőrzésekből adódó pénzügyi és adminisztratív költségek csökkentése érdekében szigorú feltételek mellett az érintett nem ellenőrzött vissza nem térítendő támogatásokra is ki kell terjeszteni. A Bizottság a rendszerszintű vagy visszatérő hibák által bizonyítottan érintett vissza nem térítendő támogatásokra alkalmazott csökkentési vagy visszafizettetési arány extrapolációjához csak akkor folyamodhat, ha arányos mértékű erőfeszítéssel nem lehetséges vagy nem kivitelezhető minden egyes érintett vissza nem térítendő támogatás esetében az el nem számolható költségek pontos számszerűsítése. (49) E rendeletnek szabványos határidőket kell megállapítania az uniós vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos dokumentumok kedvezményezettek általi megőrzésére vonatkozóan eltérő vagy aránytalan szerződési feltételek elkerülése érdekében, de egyúttal a Bizottságnak és a Számvevőszéknek elegendő időt hagyva az ilyen adatokhoz és dokumentumokhoz való hozzáférés megszerzésére, valamint az unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges utólagos vizsgálatok és ellenőrzések elvégzésére. (50) A többek között számos, csak több lépcsős vissza nem térítendő támogatásokkal elérhető természetes személyeket célzó programok helyes végrehajtásának megkönnyítése érdekében bizonyos feltételek mellett ki kell terjeszteni azt a lehetőséget, hogy a kedvezményezettek harmadik felek számára pénzügyi támogatást nyújtsanak. Mindazonáltal fent kell tartani azt az elvet, amely szerint a kedvezményezett nem mérlegelhet, amikor harmadik felek számára nyújt pénzügyi támogatást, különösen az ellentmondások elkerülése érdekében a kedvezményezettek számára biztosított azon lehetőségek között, amellyel felelősségi körükben kialakíthatnak és végrehajthatnak pénzügyi támogatást, mint támogatható tevékenységet is magában foglaló tevékenységeket, illetve aközött a lehetőség között, hogy megosztott vagy közvetett irányítás keretében költségvetési végrehajtási feladatokkal bízzanak meg egyes szerveket, szervezeteket vagy személyeket. (51) A pénzdíjak alkalmazását, mint a pénzügyi támogatás hasznos módját, elő kell mozdítani, és a vonatkozó szabályokat a vissza nem térítendő támogatások rendszerétől való elválasztás és a várható költségekre való bárminemű utalás kiiktatása révén egyértelműsíteni kell. Mindazonáltal a pénzdíjak alkalmazása nem minden uniós szakpolitikai célkitűzés esetén helyénvaló, ezért azokat a többi finanszírozási eszköz – például a vissza nem térítendő támogatások – kiegészítésére, nem pedig kiváltására szolgáló lehetőségnek kell tekinteni. (52) A pénzügyi eszközök szerepet játszhatnak az uniós források hatásainak multiplikálásában, amennyiben ezeket a forrásokat más forrásokkal vonják össze, és azok tőkeáttételi hatással bírnak. Mivel e pénzügyi eszközök nem építhetők be a szolgáltatások vagy vissza nem térítendő támogatások rendszerébe, a pénzügyi támogatás új típusát kell létrehozni. A pénzügyi eszközöket csak szigorú feltételek mellett szabad alkalmazni annak érdekében, hogy a költségvetésre nézve ne alakuljon ki költségvetési kockázat, és hogy ne keletkezzen az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetetlen piaci torzulás. (53) Az Európai Parlament és a Tanács által egy adott programra jóváhagyott éves előirányzatok keretében a pénzügyi eszközöket kiegészítő jelleggel, olyan előzetes értékelés alapján kell alkalmazni, amely bizonyítja, hogy a pénzügyi eszközök az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítását hatékonyabban szolgálják, mint más uniós finanszírozási formák, köztük a vissza nem térítendő támogatások. (54) A pénzügyi eszközöket mindenekelőtt céljukat és időtartamukat meghatározó alap-jogiaktus révén kell elfogadni. Amennyiben a pénzügyi eszközöket kellően indokolt esetben alap-jogiaktus nélkül fogadják el, azokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetésben jóvá kell hagynia. (55) Meg kell határozni az esetlegesen az első rész VIII. címe hatálya alá eső eszközök, úgymint kölcsönök, biztosítékok, tulajdonviszonyt, illetve részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések és kockázat-megosztási eszközök fogalmát. A kockázat-megosztási eszközök fogalmának magába kell tudni foglalni a projektkötvények hitelminőség-javítását, amely kölcsön vagy garancia formájában nyújtott hitelminőség-javítás révén fedezi egy projekt adósságszolgálati kockázatát és enyhíti a kötvénytulajdonosok hitelkockázatát. (56) Az éves visszafizetések – köztük a tőke-visszafizetések, a felszabadított biztosítékok és a kölcsönök tőkeösszegének visszafizetése – belső címzett bevételnek minősülnek. A bevételeket, köztük az osztalékokat, a tőkenyereséget, a garanciadíjakat, valamint a kölcsönök és a vagyonkezelői számlákon szereplő összegek kamatát az igazgatási díjak és költségek levonása után fel kell venni a költségvetésbe. Ebben a rendeletben meg kell határozni a pénzügyi eszközökre vonatkozó elveket és feltételeket, valamint az Unió pénzügyi felelősségvállalására, a csalással és a pénzmosással szembeni fellépésekre, a pénzügyi eszközök megszüntetésére és a jelentéstételre vonatkozó szabályokat. (57) Egyszerűsíteni kell a beszámolók tartalmát annak megállapítása révén, hogy az uniós beszámolók csak az összevont pénzügyi beszámolót és az aggregált költségvetési számlákat tartalmazzák. Pontosítani kell azt is, hogy az összevont beszámolók készítésének folyamata csak az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező, az uniós költségvetés terhére hozzájárulásokban részesülő intézményeket és szerveket, illetve azon egyéb szerveket érinti, amelyek beszámolóit a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott könyvelési szabályokkal összhangban konszolidálni kell. (58) Ahogyan azt az uniós számviteli szabályok alapjául szolgáló nemzetközileg elfogadott számviteli standardok előírják, a nyugdíjfizetési kötelezettségeket és a munkavállalói juttatásokat illető egyéb kötelezettségeket az uniós könyvelésben rögzíteni kell, és azokat az Unió mérlegében külön tételként kell megjeleníteni, valamint a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben ki kell fejteni. (59) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője és az összevonásban szereplő intézmények vagy az EUMSZ vagy az Euratom szerződés alapján létrejött, és jogi személyiséggel rendelkező, a költségvetésből finanszírozott szervek, valamint azon szervek számvitelért felelős tisztviselői feladatainak és felelősségei körének világos szétválasztása érdekében amelyek könyvelését a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott könyvelési szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a pénzügyi év költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentést minden intézménynek vagy szervnek a következő pénzügyi év március 31-ig el kell készítenie, és el kell küldenie az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék számára. (60) Az Unió számviteli szabályai és elvei, valamint a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület szabályai közötti konzisztencia biztosítása érdekében naprakésszé kell tenni az Unió számviteli szabályait és elveit. (61) A Számvevőszéknek gondoskodnia kell arról, hogy azon megállapításait, amelyek hatással lehetnek az ellenőrzött felek végleges beszámolójára vagy a mögöttes tranzakciók jogszerűségére vagy szabályszerűségére, az érintett intézménynek vagy szervnek időben küldjék meg, annak érdekében, hogy az ellenőrzött feleknek elegendő idő álljon rendelkezésükre ahhoz, hogy tanulmányozzák a a megállapításokat. (62) Naprakésszé kell tenni az előzetes és a végleges beszámolókra vonatkozó szabályokat, különösen a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének elküldendő beszámolókhoz konszolidációs célból csatolandó, beszámolásra vonatkozó információk meghatározása érdekében. (63) A Bizottság által a mentesítés kapcsán benyújtandó információk tekintetében a Bizottságnak különösen egy az Unió pénzügyi helyzetét értékelő jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, az EUMSZ 318. cikkével összhangban. (64) A strukturális alapokra, a Kohéziós Alapra, az Európai Halászati Alapra, az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapra és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben létrehozott, megosztott irányításban irányított alapokra vonatkozó különös rendelkezések tekintetében a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelethez ( 6 ) mellékelt bizottsági nyilatkozatban foglalt, az előfinanszírozási kifizetések visszafizetésére és az előirányzatok újbóli hozzáférhetővé tételére vonatkozó rendelkezést fenn kell tartani. Ezen túlmenően az átvitelre vonatkozó szabálytól eltérve lehetővé kell tenni a Bizottság számára a pénzügyi év végén rendelkezésre álló, az előfinanszírozási kifizetések visszafizetéséből keletkező kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelét a program lezárásáig, és azok felhasználását, amennyiben más kötelezettségvállalási előirányzatok már nem állnak rendelkezésre. (65) Pontosítani kell a Közös Kutatóközpont (Joint Research Centre – JRC) közbeszerzési és vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos eljárásokban való részvételét. Ezen túlmenően a kapcsolódó feladatok eredményes teljesítése érdekében az ilyen eljárásokban való részvételből származó bevételeket kivételesen külső címzett bevételnek kell tekinteni. (66) A külső fellépések végrehajtására vonatkozó különös rendelkezéseket hozzá kell igazítani a végrehajtási módszerek változtatásaihoz, valamint differenciált megközelítést kell alkalmazni arra az esetre, amikor az Uniónak humanitárius szükséghelyzetekre, nemzetközi válságokra vagy a demokratikus átmenet folyamatában lévő harmadik országok szükségleteire kell reagálnia. (67) E rendeletben meg kell határozni, hogy milyen általános feltételek mellett lehet a költségvetési támogatást külső fellépések eszközeként felhasználni. Az ilyen feltételeknek az államháztartási gazdálkodás kellő átláthatóságának, megbízhatóságának és hatékonyságának biztosítására kell vonatkozniuk. A Bizottságnak továbbá finanszírozási döntés ben kell rögzítenie, hogy a költségvetési támogatás folyósítása milyen célkitűzésekhez és várt eredményekhez kapcsolódik. Az ilyen részleteket, valamint a költségvetési támogatás visszatérítésének feltételeit a kedvezményezett országgal kötött finanszírozási megállapodásba bele kell foglalni. (68) Az Unió külső fellépések és fejlesztés terén betöltött nemzetközi szerepének megerősítése, valamint láthatóságának és hatékonyságának növelése céljából a Bizottság számára engedélyezni kell vészhelyzeti, vészhelyzetet követő és tematikus intézkedések céljára szolgáló uniós vagyonkezelői alapok létrehozását és irányítását. Jóllehet ezek az alapok nem képeznék részét a költségvetésnek, irányításuk során az uniós alapokból származó források felhasználásának biztonsága és átláthatósága által szükségessé tett mértékben e rendelettel összhangban kell eljárni. Ebből a célból a minden egyes vagyonkezelői alap esetében a támogatók képviseletét biztosító és az alapok felhasználásáról döntő igazgatótestületek elnökségét a Bizottságnak kell betöltenie. Ezenfelül az egyes vagyonkezelői alapok számvitelért felelős tisztviselőjének tisztét minden esetben a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének kell betöltenie. (69) A közvetett irányítás keretében külső fellépések végrehajtásával megbízott jogalanyok esetében a szerződések és a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodások megkötésére rendelkezésre álló időszakot különös rendkívüli és külső körülmények hiányában a hatáskör-átruházási megállapodás Bizottsággal történő aláírásától számított legfeljebb három évben kell meghatározni. E határidő azonban nem alkalmazandó a strukturális alapokra vonatkozó eljárás szerint végrehajtott többéves programokra. Az ilyen többéves programok esetében az előirányzatok visszavonásának részletes szabályait ágazatspecifikus rendelkezésekben kell megállapítani. (70) A külső fellépésekre alkalmazandó különös közbeszerzési szabályok tekintetében engedélyezni kell harmadik országok a kedvezményezett országban letelepedett állampolgárainak részvételét a közbeszerzési eljárásban alap-jogiaktus nélküli programvégrehajtás esetén, és megfelelően indokolt rendkívüli körülmények fennállásakor is. (71) Javítani kell annak módját, ahogyan az intézmények az ingatlanprojekteket illetően jelenleg jelentést tesznek az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az intézményeknek a jövőbeni ingatlanprojektjeikről előzetesen, továbbá a projektek egyes szakaszaiban is tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A költségvetési szempontból jelentős ingatlanprojektekről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nemcsak véleményt kell nyilvánítaniuk, hanem azokat jóvá is kell hagyniuk. (72) Lehetővé kell tenni, hogy az intézmények hosszú távú ingatlanpolitikát alakítsanak ki, és kihasználják az Unió kedvező pénzpiaci hitelminősítéséből következő alacsonyabb kamatlábakat. Ennek érdekében engedélyezni kell az intézmények számára, hogy ingatlanvásárlás céljából hiteleket vegyenek fel. Ez lehetővé tenné a jelenlegi bonyolult rendszer egyszerűsítését, miközben biztosítaná a költségek csökkentését és a nagyobb átláthatóságot. (73) A tapasztalatok fényében ebben a rendeletben pontosítani kell a szakértők szerepére kiválasztott természetes személyek tevékenységi körét, valamint a rájuk vonatkozó kiválasztási eljárásokat és javadalmazási feltételeket. (74) E rendelet egyes vonatkozásainak kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Az egyes felhatalmazások tartalmát és alkalmazási körét a vonatkozó cikkek tartalmazzák részletesen. Különösen fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. (75) Ezt a rendeletet csupán szükség esetén, és legkésőbb a 2013 utáni első többéves pénzügyi keret vége előtt két évvel kell felülvizsgálni. A túlzottan gyakori felülvizsgálat aránytalan költségeket okoz az igazgatási struktúrák és eljárások új szabályokhoz való igazítása során. Továbbáaz idő túl rövid lehet ahhoz, hogy helytálló következtetéseket vonhassunk le a hatályos szabályok alkalmazásából. (76) Átmeneti rendelkezésekre is szükség van. Ez a rendelet csak az alkalmazási szabályokról rendelkező felhatalmazáson alapuló jogi aktusok várhatóan 2012. decemberi hatályba lépését követően alkalmazható. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletet az év utolsó hónapjában alkalmazni kelljen, a hatálybalépését 2013. január 1-jére kell halasztani. Az ágazati szabályozással való összhang biztosítása érdekében a végrehajtás módszereire és a pénzügyi eszközökre vonatkozó rendelkezések alkalmazásának kezdő időpontját 2014. január 1-jére kell halasztani. Végezetül annak érdekében, hogy a 2012. évi költségvetésre már alkalmazhatóak legyenek, a strukturális alapok kifizetési előirányzatainak év végi átcsoportosítására vonatkozó rendelkezéseket a rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. (77) Ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, annak érdekében, hogy az e rendelet szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat időben el lehessen fogadni. E rendelet időben történő hatályba lépése szükséges a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított szabályok 2013. január 1-jétől való alkalmazhatósága érdekében –, és hogy el lehessen kerülni a költségvetési szabályoknak a pénzügyi év közben történő módosításából adódó nehézségeket. (78) A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelet ( 7 ) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztettek az európai adatvédelmi biztossal, aki 2011. április 15-én véleményt ( 8 ) adott, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







ELSŐ RÉSZ

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK







I

CÍM

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

(1) Ez a rendelet meghatározza az Európai Unió általános költségvetésének megállapítására és végrehajtására, valamint az elszámolások bemutatására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.

(2) Ez a rendelet alkalmazandó az Euratom Ellátási Ügynökség költségvetésének végrehajtására.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) „Unió” : az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, vagy - a szövegkörnyezettől függően - mindkettő;

b) „intézmény” : az Európai Parlament, az Európai Tanács, a Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Unió Bírósága és az Európai Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az európai ombudsman, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ); az Európai Központi Bank nem tekintendő uniós intézménynek;

c) „költségvetés” : az az eszköz, amely minden pénzügyi évre előre jelzi és engedélyezi az Unió számára szükségesnek tartott összes bevételt és kiadást;

d) „alap-jogiaktus” : olyan jogi aktus, amely jogalapot biztosít az intézkedésekhez és a költségvetésbe beállított megfelelő kiadások végrehajtásához. Az alap-jogiaktus az alábbi formákat öltheti: i. az Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ) és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (az Euratom-Szerződés) végrehajtásában az EUMSZ 288. cikke értelmében vett rendelet, irányelv vagy határozat; vagy ii. az Európai Unióról szóló szerződés (az EUSZ) V. címének végrehajtásában az EUSZ 26. cikkének (2) bekezdésében, 28. cikkének (1) bekezdésében, 29. cikkében, 31. cikkének (2) bekezdésében, 33. cikkében, valamint 37. cikkében meghatározott formák valamelyike. Az ajánlások és vélemények nem minősülnek alap-jogiaktusnak;

e) „végrehajtási módszer” : az 58., 59. és 60. cikkben meghatározott költségvetés-végrehajtási módszerek;

f) „hatáskör-átruházási megállapodás” : az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának i–viii. pontja alapján költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízott szervezetekkel vagy személyekkel megkötött megállapodás;

g) „kedvezményezett” : az a természetes vagy jogi személy, akivel vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodást írtak alá, vagy akit értesítettek arról, hogy javára vissza nem térítendő támogatásról szóló határozat született;

h) „szerződő fél” : az a természetes vagy jogi személy, akivel közbeszerzési szerződést írtak alá;

i) „végső kedvezményezett” : az a kedvezményezett, szerződő fél vagy az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy pénzügyi eszköz révén pénzdíjat vagy támogatást kap;

j) „pénzdíj” : versenyt követően díjként odaítélt pénzügyi hozzájárulás;

k) „kölcsön” : olyan megállapodás, mely kötelezi a kölcsön folyósítóját, hogy a megállapodásban szereplő időre bocsássa rendelkezésre a kölcsön felvevője számára a megállapodásban szereplő pénzösszeget, és amely alapján a kölcsön felvevője az említett összeget köteles a megállapodásban szereplő időpontig visszafizetni;

l) „biztosíték” : egy harmadik fél adósságának, kötelezettségének, illetve sikeres teljesítésének egészéért vagy egy részéért való felelősségvállalásra vonatkozó írásbeli kötelezettségvállalás a biztosíték érvényesíthetővé válásának – például a tartozás meg nem fizetésének – esetére;

m) „tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés” : közvetlen vagy közvetett tőkejuttatás egy cég számára a cég teljes vagy részleges tulajdonlása ellenében, ahol a tőkebefektető bizonyos irányítási jogkört is szerezhet a cégben, és részesülhet a cég nyereségéből;

n) „részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés” : a saját tőke és az idegen tőke között álló finanszírozási forma, amely az elsőhelyi adósságnál magasabb, de a törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár. A részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés strukturálható jellemzően biztosíték nélküli és alárendelt, és egyes esetekben tőkévé alakítható adásságként, vagy elsőbbségi tőkeként;

o) „kockázatmegosztási eszköz” : olyan pénzügyi eszköz, amely lehetővé teszi egy meghatározott kockázat két vagy több szervezet közötti megosztását, adott esetben megállapodás szerinti díjazás ellenében.

p) „pénzügyi eszközök” : a költségvetésből kiegészítő jelleggel nyújtott uniós pénzügyi támogatási intézkedések, amelyek célja, hogy egy vagy több konkrét uniós szakpolitikai célkitűzést szolgáljanak. Ezek az eszközök tulajdonviszonyt, illetve részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések, kölcsönök vagy biztosítékok, vagy más kockázatmegosztási eszközök formáját ölthetik, és adott esetben vissza nem térítendő támogatásokkal kombinálhatók.

q) „személyzeti szabályzat” : a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben meghatározott, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek ( 9 );

r) „kontroll” : minden, a fellépések hatékonyságáról, eredményességéről és gazdaságosságáról, a jelentések megbízhatóságáról, az eszközök és információk védelméről, a csalás és a szabálytalanságok megelőzéséről, feltárásáról és korrekciójáról, valamint azok nyomon követéséről, kellő bizonyosságot adó intézkedés, és az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét. A kontroll több vizsgálatból is állhat, valamint az első mondatban említett célkitűzések eléréséhez szükséges szakpolitikák és eljárások végrehajtását is magában foglalhatja;

s) „vizsgálat” : a bevételi és kiadási műveletek egy meghatározott aspektusának vizsgálata.

3. cikk

A másodlagos jogszabályok megfeleltetése a rendeletnek

(1) A költségvetés bevételeinek és kiadásainak végrehajtására vonatkozó, és valamely alap-jogiaktusban foglalt rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az első rész II. címében meghatározott költségvetési alapelveket.

(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a jogalkotó hatóságnak benyújtott valamennyi javaslatban és javaslat-módosításban egyértelműen utalni kell az első rész II. címének rendelkezéseitől vagy az e rendelet értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoktól való eltérést tartalmazó rendelkezésekre, valamint valamennyi ilyen javaslat bevezető hivatkozásaiban és indokolásában meg kell nevezni ezen eltérések pontos okait.

4. cikk

Időtartamok, időpontok és határidők

Eltérő rendelkezés hiányában az e rendeletben megállapított határidőkre az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK/Euratom tanácsi rendelet ( 10 ) vonatkozik.

5. cikk

A személyes adatok védelme

Ez a rendelet nem sérti sem a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 11 ), sem a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásait.







II.

CÍM

KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

6. cikk

A költségvetési alapelvek tiszteletben tartása

A költségvetést az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést igénylő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság e rendeletben megállapított elvével összhangban kell elkészíteni és végrehajtani.







1.

FEJEZET

Az egységesség és a teljesség elve

7. cikk

A költségvetés hatálya

(1) A költségvetés a következőket foglalja magában:

a) az Unió bevételei és kiadásai, beleértve azon igazgatási kiadásokat, amelyek a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatosan az EUSZ rendelkezései alapján keletkeztek az intézményeknél, valamint az említett rendelkezések végrehajtása által előidézett operatív kiadásokat, amennyiben azok a költségvetést terhelik;

b) az Európai Atomenergia-közösség bevételei és kiadásai.

(2) A 49. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összhangban a költségvetésnek nyilván kell tartania az európai pénzügyi stabilitási eszköz és az európai pénzügyi stabilitási mechanizmus keretében az Unió által nyújtott, a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó garanciákat.

8. cikk

Az egységesség és a teljesség elvére vonatkozó különös rendelkezések

(1) A 83. cikk sérelme nélkül, bevétel nem szedhető be, és kiadás nem teljesíthető, amíg azt a költségvetés egy tételére nem könyvelték le.

(2) Az engedélyezett előirányzatokat meghaladó kiadás nem teljesíthető, illetve nem engedélyezhető.

(3) Előirányzat nem szerepelhet a költségvetésben, amennyiben nem tartozik egy szükségesnek ítélt kiadási tételhez.

(4) A költségvetésből biztosított előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat nem az Uniót illeti, kivéve akkor, ha erről a hatáskör-átruházási megállapodások –a harmadik országokkal vagy az általuk kijelölt szervekkel kötött megállapodások kivételével – eltérően rendelkeznek. Ilyen rendelkezések esetén az ilyen kamatot vagy újra fel kell használni a megfelelő fellépésre, a 23. cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban a kifizetési kérelmekből levonva, vagy vissza kell fizettetni.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat elszámolásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.







2.

FEJEZET

Az évenkéntiség elve

9. cikk

Fogalommeghatározás

A költségvetésben szereplő előirányzatokat egy pénzügyi évre engedélyezik, amely január 1-jétől december 31-ig tart.

10. cikk

Az előirányzatok típusai

(1) A költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból álló differenciált előirányzatokat, valamint nem differenciált előirányzatokat tartalmaz.

(2) A kötelezettségvállalási előirányzatok a pénzügyi évben tett jogi kötelezettségvállalások összes költségét fedezik, a 86. cikk (4) bekezdésére és a 189. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel.

(3) A kifizetési előirányzatok a pénzügyi évben vagy a korábbi pénzügyi években vállalt jogi kötelezettségek teljesítésére szolgáló kifizetéseket fedezik.

(4) E cikk (1) és (2) bekezdése nem érinti a második rész I., IV. és VI. címének különös rendelkezéseit, és nem akadályozza sem globális kötelezettségvállalások létrehozását, sem a költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekben történő teljesítését.

11. cikk

A bevételek és az előirányzatok számvitele

(1) A pénzügyi év bevételeit az adott pénzügyi év során beszedett összegek alapján kell a pénzügyi év könyvelésében feltüntetni. A következő pénzügyi év január hónapjára vonatkozó saját források azonban az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet ( 12 ) értelmében előzetesen is befizethetőek.

(2) A hozzáadottérték-adó saját források, a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló kiegészítő forrás és bármely pénzügyi hozzájárulás tekintetében a tételek az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban kiigazíthatók.

(3) Az egy adott pénzügyi évre engedélyezett előirányzatok kizárólag arra használhatók fel, hogy az adott pénzügyi évre vállalt és kifizetett kiadásokat és az előző pénzügyi évek kötelezettségvállalásaival szemben esedékes összegeket fedezzék.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az adott pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.

(4) A kötelezettségvállalásokat a december 31-ig vállalt jogi kötelezettségvállalások alapján kell elszámolni. A 86. cikk (3) bekezdésében említett globális költségvetési kötelezettségvállalásokat és a 189. cikk (2) bekezdésében említett, harmadik országokkal megkötött finanszírozási megállapodásokat kivételes módon a december 31-ig fennálló költségvetési kötelezettségvállalások alapján elszámolni

(5) A kifizetéseket a számvitelért felelős tisztviselő által az adott év december 31-éig teljesített kifizetések alapján kell elszámolni a pénzügyi évre.

(6) A (3), (4) és (5) bekezdéstől eltérve, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap kiadásait a második rész I. címében megállapított szabályokkal összhangban kell elszámolni a pénzügyi évre.

12. cikk

Kötelezettségvállalás az előirányzatokra

A költségvetésben szereplő előirányzatokra január 1-jével kezdődő hatállyal lehet kötelezettséget vállalni, amennyiben a költségvetést véglegesen elfogadták, kivéve, ha a második rész I. címe és VI. címe másként rendelkezik.

13. cikk

Előirányzatok megszüntetése és átvitele

(1) Azokat az előirányzatokat, amelyeket nem használtak fel azon pénzügyi év végéig, amelyben szerepeltették őket, meg kell szüntetni.

Kizárólag a következő pénzügyi évre azonban átvihetőek, egy, az érintett intézmény által február 15-ig meghozott határozattal a (2) és (3) bekezdéssel összhangban, vagy átvihetőek automatikusan a (4) bekezdéssel összhangban.

(2) A differenciált kötelezettségvállalási előirányzatok és azon nem differenciált előirányzatok, amelyeket a pénzügyi év végéig még nem kötöttek le, a következő összegek tekintetében átvihetőek:

a) az olyan kötelezettségvállalási előirányzatoknak vagy ingatlanprojektekkel kapcsolatos, nem differenciált előirányzatoknak megfelelő összegek, amelyekre vonatkozóan a kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszainak legnagyobb része december 31-ig lezajlott. Az ilyen összegeket a következő év március 31-éig, ingatlanprojektekkel kapcsolatos összegek esetén pedig a következő év december 31-éig le lehet kötni;

b) azon összegek, amelyek akkor szükségesek, ha a jogalkotó hatóság a pénzügyi év utolsó negyedévében fogadott el alap-jogiaktust, és a Bizottság nem tudta lekötni az e célra meghatározott előirányzatokat december 31-ig;

▼M1

c) a sürgősségisegély-tartalékra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelő összegek.

Az első albekezdés c) pontjában említett összegek csak a következő pénzügyi évre vihetők át.

▼B

(3) A kifizetési előirányzatok átvihetők azon összegek tekintetében, amelyek a meglévő kötelezettségvállalások vagy az áthozott kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások fedezéséhez szükségesek, amennyiben a következő évi költségvetésben a vonatkozó sorokon meghatározott kifizetési előirányzatok nem fedezik a szükségleteket.

Az érintett intézmény először a folyó költségvetési évre engedélyezett előirányzatokat használja fel, és az áthozott előirányzatokat nem használja fel addig, amíg az előbbieket ki nem meríti.

(4) A pénzügyi év végéig szabályszerűen vállalt kötelezettségeknek megfelelő nem differenciált előirányzatokat automatikusan csak a következő pénzügyi évre lehet átvinni.

(5) Az érintett intézmény március 15-ig tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az átvitelre vonatkozóan meghozott határozatról, és minden költségvetési tételről közli, hogy a (2) és (3) bekezdés kritériumait hogyan alkalmazta az egyes átvitelekre.

▼M1

(6) E cikk (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjának és a 14. cikknek a sérelme nélkül, a tartalékba helyezett előirányzatok és a személyzeti kiadások előirányzatai nem vihetők át. E cikk alkalmazásában a személyzeti kiadások magukban foglalják az intézmények azon tagjai és személyzete részére járó béreket és juttatásokat, akikre a személyzeti szabályzat alkalmazandó.

▼B

(7) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előirányzatok megszüntetésével és átvitelével kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.

14. cikk

A címzett bevételek átvitelének szabályai

A 21. cikkben említett címzett bevételek, valamint az e bevételekből eredő, fel nem használt és december 31-én rendelkezésre álló előirányzatok átvitelekor be kell tartani a következő szabályokat:

a) a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és teljes mértékben fel kell használni az adott programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek lezárásáig. A program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók a következő program vagy fellépés első évében;

b) a belső címzett bevételeket csak egy évre lehet átvinni, kivéve a 21. cikk (3) bekezdésének g) pontjában meghatározott belső címzett bevételt, amelyet automatikusan át kell vinni a következő évre.

15. cikk

Előirányzatok visszavonása

A 178. és a 182. cikk sérelme nélkül, amennyiben a kötelezettségvállalásokat az előirányzatok költségvetésben történő megjelenítését követő bármely pénzügyi évben visszavonják azon fellépések megvalósításának teljes vagy részleges elmaradása miatt, amelyekre azokat előirányozták, az érintett előirányzatokat meg kell szüntetni.

16. cikk

A költségvetés késői elfogadása esetén alkalmazandó szabályok

(1) Ha a költségvetést a pénzügyi év kezdetén még nem fogadták el véglegesen, úgy az EUMSZ 315. cikkének első bekezdésében említett eljárást (ideiglenes tizenkettedek rendszere) kell alkalmazni. Kötelezettségek és kifizetések az e cikk (2) bekezdésében megállapított kereteken belül vállalhatók.

(2) Kötelezettségeket alcímenként az előző pénzügyi év megfelelő alcímében lévő összes jóváhagyott előirányzat legfeljebb egynegyedére lehet vállalni, plusz minden eltelt hónap után egy tizenkettedre.

A költségvetési tervezetben meghatározott előirányzatok felső korlátja nem léphető túl.

Kifizetéseket havonta alcímenként a megelőző pénzügyi év megfelelő alcímében lévő engedélyezett előirányzatok legfeljebb egy tizenkettedére lehet vállalni. Ennek során azonban nem lehet túllépni a költségvetési tervezet ugyanazon alcímében meghatározott előirányzat egy tizenketted részét.

(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott, a megelőző pénzügyi év megfelelő alcímében lévő engedélyezett előirányzatokat a költségvetés megszavazott – a költségvetés-módosításokat és az említett pénzügyi évben végzett átcsoportosításokkal járó kiigazítást is tartalmazó – előirányzatainak kell tekinteni.

(4) Ha az Unió fellépésének folytonossága és az irányítási követelmények megkívánják, a Tanács – a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva – mind a kötelezettségvállalásokra, mind a kifizetésekre vonatkozóan egy ideiglenes tizenkettedre engedélyezhet többletkiadásokat, de ezek – a kellően indokolt eseteket kivéve – nem haladhatják meg négy ideiglenes tizenketted összegét, azokon felül, amelyek az (1) és a (2) bekezdéssel összhangban automatikusan rendelkezésre állnak. A Tanács az engedélyezésről szóló határozatot haladéktalanul továbbítja az Európai Parlamentnek.

A határozat az elfogadásától számított harmincadik napon lép hatályba, kivéve, ha az Európai Parlament:

a) e határidőn belül a képviselők többségével e kiadás csökkentéséről határoz, amely esetben a Bizottságnak új javaslatot kell benyújtania; vagy

b) a Tanácsot és a Bizottságot arról tájékoztatja, hogy nem kívánja csökkenteni a kiadást, mely esetben a határozat a harminc napos határidő lejárta előtt hatályba lép.

A további tizenkettedeket egyben kell engedélyezni, és azok nem oszthatók fel.

(5) Ha egy adott alcím esetében négy ideiglenes tizenketted, amelyet a (4) bekezdéssel összhangban engedélyeztek, nem elegendő ahhoz, hogy fedezze az uniós tevékenység megszakadásának elkerüléséhez szükséges kiadásokat a szóban forgó alcímben foglalt területen, úgy kivételesen engedélyezhető az előző pénzügyi év költségvetésének megfelelő alcímében szereplő előirányzatok összegének túllépése. Az Európai Parlament és a Tanács a (4) bekezdéssel összhangban jár el. Az előző pénzügyi év költségvetésében rendelkezésre álló vagy a költségvetési tervezetben javasolt összes előirányzat teljes összegét azonban semmilyen körülmények között nem lehet túllépni.







3.

FEJEZET

Az egyensúly elve

17. cikk

Fogalommeghatározás és hatály

(1) A bevételeknek és a kifizetési kötelezettségvállalásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(2) Az Unió és a 208. cikkben említett szervek nem vehetnek fel kölcsönöket a költségvetés keretén belül.

18. cikk

A pénzügyi év egyenlege

(1) Minden pénzügyi év egyenlege többlet esetén bevételként, hiány esetén kifizetési előirányzatként szerepel a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetésben.

(2) Az ilyen bevételek és kifizetési előirányzatok tervezett összegét a költségvetési eljárás során egy, a 39. cikknek megfelelően benyújtott módosító indítvány útján kell beállítani a költségvetésbe. A tervezett összegeket az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban kell kidolgozni.

(3) Az egyes pénzügyi évekre vonatkozó ideiglenes beszámolók benyújtását követően az ideiglenes beszámolók és a tervezet közötti esetleges eltéréseket a következő pénzügyi év költségvetésébe kell beállítani egy kizárólag az érintett eltérésre vonatkozó költségvetés-módosítás útján. Ilyen esetekben a Bizottság a költségvetés-módosítási tervezetet az előzetes beszámoló benyújtását követő 15 napon belül egyidőben benyújtja az Európai Parlamentnek és Tanácsnak.







4.

FEJEZET

Az Elszámolási egység elve

19. cikk

Az euro használata

(1) A többéves pénzügyi keretet és a költségvetést euróban kell kidolgozni és végrehajtani, és az elszámolás is euróban történik. A 68. cikk (1) bekezdésében említett pénzforgalmi célokból kifolyólag azonban a számvitelért felelős tisztviselő, előlegszámlák esetében az előlegszámla-kezelők, valamint a Bizottság és az EKSZ adminisztratív irányításának vonatkozásában felmerülő igényeik esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felhatalmazást kap a műveletek egyéb pénznemben történő végrehajtására az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározottak szerint.

(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az euro és egyéb valuták közötti átváltási árfolyammal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.







5.

FEJEZET

A globális fedezet elve

20. cikk

Fogalommeghatározás és hatály

A 21. cikk sérelme nélkül, az összes bevételnek fedeznie kell az összes kifizetési előirányzatot. A 23. cikk sérelme nélkül, minden bevételt és kiadást teljes egészében, egymással szembeni kiigazítás nélkül kell feltüntetni.

21. cikk

Címzett bevétel

(1) A külső címzett bevételeket és a belső címzett bevételeket meghatározott kiadási tételek finanszírozására kell felhasználni.

(2) A külső címzett bevételek közé a következők tartoznak:

a) a tagállamok pénzügyi hozzájárulásai egyes kutatási programokhoz az 1150/2000/EK, Euratom rendelet értelmében;

b) a tagállamok, harmadik országok – beleértve mindkét esetben állami szerveiket –, valamint szervezetek vagy természetes személyek által az Unió által finanszírozott és nevében a Bizottság által kezelt bizonyos külső támogatási projektekhez vagy programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások;

c) a betétek kamata és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletben ( 13 ) előírt pénzbírságok;

d) meghatározott rendeltetésű bevételek, úgymint az alapítványoktól, támogatásokból, ajándékokból és hagyatékokból származó jövedelem, beleértve az egyes intézményekre meghatározott címzett bevételeket;

e) harmadik országok vagy nem uniós szervek b) pont alá nem tartozó pénzügyi hozzájárulásai az uniós tevékenységekhez;

f) a 181. cikk (2) bekezdésében és a 183. cikk (2) bekezdésében említett címzett bevételek;

g) a (3) bekezdésben említett belső címzett bevétel, amennyiben az kiegészíti az e bekezdésben említett egyéb bevételt.

(3) A belső címzett bevételek közé a következők tartoznak:

a) harmadik felektől származó, áruk, szolgáltatások vagy a harmadik fél kérésére elvégzett munka tekintetében keletkező bevételek;

b) olyan járművek, berendezések, felszerelések, anyagok és tudományos és technikai készülékek értékesítéséből származó bevételek, amelyeket lecserélnek vagy leselejteznek, miután könyv szerinti értéküket nullára leírták;

c) a jogtalanul kifizetett összegeknek a 80. cikkel összhangban történő visszafizetéséből származó bevételek;

d) az előfinanszírozási kifizetések nyomán keletkező kamatból származó bevételek a 8. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel;

e) áru, szolgáltatás vagy munkavégzés intézményen belüli más szervezeti egységek, más intézmények vagy szervek részére történő biztosításából származó bevételek, beleértve a más intézmények vagy szervek által a nevükben megfizetett kiküldetési ellátmányok visszatérítését;

f) befolyt biztosítási díjak;

g) bérleti jogviszonyból származó bevételek;

h) kiadványok és filmek – ideértve az elektronikus adathordozón tároltakat is – értékesítéséből származó bevételek;

i) pénzügyi eszközök visszafizetése a 140. cikk (6) bekezdése értelmében;

j) későbbi adó-visszatérítések nyomán keletkező bevétel a 23. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében;

(4) Alap-jogiaktus szintén hozzárendelheti azt a bevételt, amelyről rendelkezik, meghatározott kiadási tételekhez. Ha erről az alap-jogiaktus másképp nem rendelkezik, e bevételek belső címzett bevételt képeznek.

(5) A költségvetés tartalmaz olyan sorokat, amelyeken a külső címzett bevételek és a belső címzett bevételek szerepelnek, és amennyiben lehetséges, feltünteti a megfelelő összegeket.

A költségvetési tervezet csak azon összegek erejéig tartalmazhat címzett bevételeket, amelyek a költségvetési tervezet megállapítása idején biztosak.

(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a külső és a belső címzett bevételek szerepeltetése és a vonatkozó előirányzatok biztosítása struktúrájának létrehozására, valamint a kutatási programokhoz nyújtott tagállami hozzájárulásra vonatkozó szabályok megállapítására vonatkozóan. A Bizottság felhatalmazást kap továbbá arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az EUMSZ 126. cikkének (11) bekezdése szerinti szankciókból eredő bevételekre, valamint EFTA-államok egyes uniós programokban való részvételéből adódó címzett bevételekre vonatkozóan.

22. cikk

Adományok

(1) A Bizottság bármely, az Uniónak tett adományt elfogadhat, úgymint alapítványokat, támogatásokat, ajándékokat és hagyatékokat.

(2) Az 50 000 EUR vagy azt meghaladó értékű adományok elfogadásához, amely az adomány értékének 10 %-át meghaladó pénzügyi költséget — beleértve az utólagos költségeket is — von maga után, az Európai Parlament és a Tanács engedélye szükséges, amely intézmények az üggyel kapcsolatban a Bizottság kérelmének kézhezvételétől számított két hónapon belül járnak el. Ha ezen időszak alatt nem emelnek kifogást, úgy a Bizottság végleges döntést hoz az adomány elfogadásáról.

(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az Uniónak nyújtott adományok elfogadásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.

23. cikk

A levonások és árfolyam-kiigazítások szabályai

(1) Az alábbi levonásokra kerülhet sor a kifizetési kérelmekből, amelyeket azután a nettó összeggel kell elszámolni:

a) a közbeszerzési szerződésekben részt vevő felekre és a kedvezményezettekre kirótt büntetések;

b) az egyedi számlákkal és a költségkimutatásokkal kapcsolatos engedmények, visszatérítések és egyéb levonások;

c) az előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat;

d) a jogtalanul kifizetett összegek miatti kiigazítások.

Az első albekezdés d) pontjában említett kiigazítások történhetnek közvetlen levonással ugyanazon kedvezményezett részére teljesített új időközi vagy záró kifizetésből azon alcím, jogcímcsoport és pénzügyi év alapján, amely tekintetében a többletkifizetésre sor került.

Az első albekezdés c) és d) pontjában említett levonásokra az uniós számviteli szabályokat kell alkalmazni.

(2) Az Unió számára értékesített termékeknek és nyújtott szolgáltatásoknak az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv értelmében a tagállamok által visszatérített adókat magában foglaló költségei az adó nélküli összeggel terhelik meg a költségvetést.

(3) Az Unió számára értékesített termékeknek és nyújtott szolgáltatásoknak a vonatkozó megállapodások alapján harmadik országok által visszatérített adókat magában foglaló költségei:

a) az adó nélküli összeggel, vagy

b) az adót magában foglaló összeggel terhelhetik meg a költségvetést. Ilyen esetben a későbbi adó-visszatérítéseket belső címzett bevételként kell kezelni.

(4) A költségvetés végrehajtása során felmerülő árfolyamkülönbségek tekintetében a költségvetésben kiigazítások hajthatók végre. A végleges nyereséget vagy veszteséget az évi mérleg foglalja magában.

(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a visszafizetendő adók nyilvántartására szolgáló számlákkal kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.







6.

FEJEZET

Az egyediség elve

24. cikk

Általános rendelkezések

Az előirányzatokat meghatározott célokhoz kell rendelni, cím és alcím szerint. Az alcímeket jogcímcsoportokra és jogcímekre kell tovább bontani.

25. cikk

A Bizottságtól eltérő intézmények által végzett átcsoportosítások

(1) Bármely intézmény – kivéve a Bizottságot – a költségvetésben a saját szakaszán belül átcsoportosíthat előirányzatokat:

a) egyik címből a másikba azon éves előirányzatok 10 %-át meg nem haladó mértékig, amelyek azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik;

b) korlátozás nélkül egyik alcímből a másikba és egyik jogcímcsoportból a másikba.

(2) Három héttel az (1) bekezdésben említett átcsoportosítás végrehajtása előtt az intézmények tájékoztatják szándékaikról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Ezen időszakon belül akár az Európai Parlament, akár a Tanács által felvetett megfelelő indok esetén a 27. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.

(3) Bármely intézmény – kivéve a Bizottságot – javasolhat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a saját költségvetési szakaszán belül az egyik címből egy másikba történő olyan átcsoportosítást, amely meghaladja azon előirányzatok 10 %-át, amelyek az adott évben azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás végzendő. Az említett átcsoportosítások a 27. cikkben megállapított eljárás hatálya alá tartoznak.

(4) Bármely intézmény – kivéve a Bizottságot – a költségvetésben a saját szakaszán belül átcsoportosításokat végezhet a jogcímcsoportokon belül anélkül, hogy erről az Európai Parlamentet és a Tanácsot előzetesen tájékoztatná.

(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a Bizottságtól eltérő intézmények által végzett átcsoportosítások százalékos arányának kiszámításával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.

26. cikk

A Bizottság által végzett átcsoportosítások

(1) A Bizottság a költségvetésben a saját szakaszán belül önállóan:

a) előirányzatokat csoportosíthat át az egyes alcímeken belül;

b) a több címben közös személyzeti és igazgatási kiadások tekintetében előirányzatokat csoportosíthat át egyik címből a másikba azon előirányzatok legfeljebb 10 %-áig, amelyek az adott pénzügyi évben azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik, és azon előirányzatok legfeljebb 30 %-áig, amelyek az adott pénzügyi évben azon a soron szerepelnek, amelybe az átcsoportosítás történik;

c) az operatív kiadások tekintetében ugyanazon címen belül az alcímek között előirányzatokat csoportosíthat át azon előirányzatok legfeljebb 10 %-áig, amelyek az adott évben azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik.

Három héttel az első albekezdés b) pontban említett átcsoportosítások végrehajtása előtt a Bizottság tájékoztatja szándékáról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Ezen időszakon belül akár az Európai Parlament, akár a Tanács által felvetett megfelelő indok esetén a 27. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.

A második albekezdéstől eltérően, a pénzügyi év utolsó két hónapjában a Bizottság saját hatáskörben a személyzettel, külső személyzettel és egyéb alkalmazottakkal kapcsolatos kiadásokat érintő, egyik címből a másikba történő átcsoportosításokat hajthat végre az adott év előirányzatainak 5 %-án belül. A Bizottság az ezen átcsoportosításokról szóló határozatát követő két héten belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2) A Bizottság a költségvetés rá vonatkozó szakaszában dönthet az előirányzatok egyik címből egy másikba történő következő átcsoportosításáról, amennyiben döntéséről haladéktalanul értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot:

a) előirányzatok átcsoportosítása a 46. cikkben említett előzetes előirányzatok címből, ha az EUMSZ 294. cikkének értelmében a tartalék felszabadításának egyetlen feltétele alap-jogiaktus elfogadása;

b) a költségvetési év decemberének 1. napja után előforduló nemzetközi humanitárius katasztrófák és válságok kellően indokolt, kivételes eseteiben a Bizottság a többéves pénzügyi keret 4. fejezetéhez tartozó költségvetési címek keretében még rendelkezésre álló, az adott költségvetési évre vonatkozó fel nem használt költségvetési előirányzatokat átcsoportosíthatja a költségvetés válságkezelési segélyre és a humanitárius segítségnyújtási műveletekre vonatkozó címeihez.

(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a Bizottság belső átcsoportosításai százalékos arányának kiszámításával és az átcsoportosítási kérelmek megindokolásával kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.

27. cikk

Az intézmények által az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett átcsoportosítási javaslatok

(1) Valamennyi intézmény egyidejűleg nyújtja be átcsoportosítási javaslatait az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács az e cikk (3)–(6) bekezdésében meghatározottak szerint határoz az előirányzatok átcsoportosításáról, kivéve, ha a második rész I. címe másként rendelkezik.

(3) A sürgős eseteket kivéve az Európai Parlament és a Tanács – ez utóbbi minősített többséggel eljárva –,attól az időponttól számított hat héten belül tanácskozik az átcsoportosítási javaslatról, amikor azt mindkét intézmény megkapta.

(4) Az átcsoportosítási javaslatot jóvá kell hagyni, ha a hathetes időszakon belül a következők valamelyike megtörténik:

a) az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyja azt;

b) az Európai Parlament vagy a Tanács jóváhagyja azt, és a másik intézmény tartózkodik az intézkedéstől;

c) mind az Európai Parlament, mind a Tanács tartózkodik az intézkedéstől, vagy egyikük sem hoz az átcsoportosítási javaslat módosítására vagy elutasítására irányuló határozatot.

(5) A (3) bekezdésben említett hathetes időszak a következő esetekben három hétre csökken, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács ezzel ellentétes tartalmú kérést terjeszt elő:

a) az átcsoportosítás az abban a költségvetési sorban szereplő előirányzatoknak, amelyből az átcsoportosítás történik, a 10 %-ánál kevesebbre vonatkozik, és nem haladja meg az 5 000 000 EUR-t;

b) az átcsoportosítás csak kifizetési előirányzatokra vonatkozik, és teljes összege nem haladja meg a 100 000 000 EUR-t.

(6) Amennyiben akár az Európai Parlament, akár a Tanács módosítja az átcsoportosítás összegét, miközben a másik intézmény jóváhagyja azt, vagy tartózkodik az intézkedéstől, vagy amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács módosítja az átcsoportosítás összegét, az alacsonyabb összeget kell jóváhagyottnak tekinteni, kivéve, ha az érintett intézmény visszavonja átcsoportosítási javaslatát.

28. cikk

Az átcsoportosításokra vonatkozó egyedi szabályok

(1) Az előirányzatokat kizárólag azon költségvetési sorokra lehet átcsoportosítani, amelyekre a költségvetés engedélyezett előirányzatokat, vagy amelyeknél a „pro memoria” bejegyzés szerepel.

(2) A címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokat kizárólag akkor lehet átcsoportosítani, ha e bevételek megőrzik célhoz kötöttségüket.

29. cikk

Különös rendelkezések alapján végrehajtott átcsoportosítások

(1) A költségvetésnek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalaphoz, a strukturális alapokhoz, a Kohéziós Alaphoz, az Európai Halászati Alaphoz, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz és a kutatáshoz rendelt címei közötti átcsoportosításokra a második rész I., II. és III. címének különös rendelkezései vonatkoznak.

(2) A sürgősségisegély-tartalék felhasználására jogosító átcsoportosításról szóló döntést a Bizottság javaslatára az Európai Parlament és a Tanács hozza meg. Valamennyi sürgősségi intézkedésre külön javaslatot kell benyújtani.

E bekezdés alkalmazásában a 27. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács nem ért egyet a bizottsági javaslattal, és nem jutnak közös álláspontra e tartalék felhasználásáról, úgy tartózkodik a Bizottság átcsoportosítási javaslatának ügyében való intézkedéstől.

(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a sürgősségisegély-tartalékból történő átcsoportosításokra irányuló kérelmekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.







7.

FEJEZET

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve

30. cikk

A gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elve

(1) Az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, nevezetesen a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvével összhangban kell felhasználni.

(2) A gazdaságosság elve megköveteli, hogy az intézmény által a tevékenységei folytatására felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, illetve a legjobb áron álljanak rendelkezésre.

A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra vonatkozik.

Az eredményesség elve az egyes kitűzött célok megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.

(3) Meghatározott, mérhető, elérhető, releváns és időzített célokat kell a költségvetésben foglalt minden tevékenységi ágra megszabni. E célkitűzések megvalósítását minden tevékenység tekintetében teljesítménymutatókkal kell ellenőrizni, és a 38. cikk (3) bekezdésének e) pontjában említett információkról a költségvetési kiadásokért felelős hatóságoknak tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Ezen információkat évente kell biztosítani, legkésőbb a költségvetési tervezet mellékleteiben.

(4) A döntéshozatal javítása érdekében az intézmények mind előzetes, mind pedig utólagos értékeléseket készítenek a Bizottság által nyújtott útmutatással összhangban. Ezen értékeléseket minden olyan programra és tevékenységre alkalmazni kell, amelyek jelentős kiadással járnak, és az értékelések eredményeit az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a kiadásokért felelős közigazgatási hatóságokkal közölni kell.

(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az előzetes, félidős és utólagos értékelésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.

31. cikk

Kötelező pénzügyi kimutatás

(1) Bármely, a jogalkotó hatóságnak a Bizottság, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a főképviselő) vagy a tagállamok által benyújtott olyan javaslathoz vagy kezdeményezéshez, amely hatással van a költségvetésre, beleértve az álláshelyek számában történő változásokat, pénzügyi kimutatást és a 30. cikk (4) bekezdésében előírt előzetes értékelést kell mellékelni.

A jogalkotó hatóságnak benyújtott javaslat vagy kezdeményezés bármely olyan módosításához, amely jelentős hatással lehet a költségvetésre, beleértve az álláshelyek számában történő változásokat, a módosítást javasló intézménynek pénzügyi kimutatást kell mellékelnie.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a pénzügyi kimutatással kapcsolatos követelmények részletes szabályaira vonatkozóan.

(2) A költségvetési eljárás során a Bizottság – figyelemmel a jogalkotó hatóságnak benyújtott javaslatról vagy kezdeményezésről szóló tanácskozások során elért eredményekre – biztosítja a szükséges előirányzatok változásai és a pénzügyi kimutatásban szereplő eredeti előrejelzések összehasonlításához szükséges információkat.

(3) A csalás vagy szabálytalanság kockázatának mérséklése érdekében az (1) bekezdésben említett pénzügyi kimutatás tájékoztatást nyújt a létrehozott belső kontrollrendszerről, a rendszer által végzett kontrollok költségeiről és hasznairól, a vonatkozó hibakockázat szintjének értékeléséről és a meglévő és tervezett megelőző és védelmi intézkedésekről.

Az értékelésnek figyelembe kell vennie a hibák valószínűsíthető nagyságrendjét és típusát, valamint az érintett szakpolitikai területre jellemző konkrét feltételeket és az arra alkalmazandó szabályokat.

32. cikk

A költségvetés végrehajtásának belső kontrollja

(1) A költségvetést az egyes végrehajtási módszereknek megfelelő, hatékony és eredményes belső kontrollal és a vonatkozó ágazati szabályozással összhangban kell végrehajtani.

(2) A költségvetés végrehajtásának alkalmazásában a belső kontroll az irányítás minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja a következő célkitűzések elérésének ésszerű biztosítása:

a) a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága;

b) a jelentéstétel megbízhatósága;

c) az eszközök és információk védelme;

d) a csalás és a szabálytalanságok megelőzése, felderítése, korrekciója, és nyomon követése,;

e) az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések