02017R1151 — HU — 25.01.2020 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1151 RENDELETE (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 175, 2017.7.7., 1. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1151 RENDELETE

(2017. június 1.)

a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)







1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a 715/2007/EK rendelet végrehajtására vonatkozó intézkedéseket határoz meg.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1. „járműtípus a kibocsátások és a járműjavítási és -karbantartási információk tekintetében” : olyan járművek csoportja, amelyek: a) a XXI. melléklet 5.6. pontja szerinti „interpolációs családot” meghatározó szempontok tekintetében nem különböznek egymástól; ▼M3 b) ugyanabba a XXI. melléklet 6. almellékletének 2.3.2. pontja szerinti „CO2-interpolációs tartományba” tartoznak; ▼B c) nem különböznek egymástól a kipufogógáz-kibocsátásra nem elhanyagolható hatást gyakoroló jellemzők tekintetében, mint például többek között a következők: — a kibocsátáscsökkentő berendezések (pl. hármas hatású katalizátor, oxidációs katalizátor, soványkeverékes NOx-csapda, szelektív redukciós katalizátor, soványkeverékes NOx-katalizátor, részecskeszűrő vagy ezek kombinációja egyetlen egységben) típusa és sorrendje; — kipufogógáz-visszavezetés (van vagy nincs, belső/külső, hűtött/nem hűtött, alacsony/magas nyomáson);

2. „jármű EK-típusjóváhagyása a kibocsátások és a járműjavítási és -karbantartási információk tekintetében” : a kibocsátások és a járműjavítási és -karbantartási információk tekintetében egy járműtípusba tartozó járművek EK-típusjóváhagyása a kipufogógáz-kibocsátás, a forgattyúsházból származó kibocsátások, a párolgási kibocsátások, a tüzelőanyag-fogyasztás, továbbá a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járműjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáférés tekintetében;

▼M2

3. „kilométer-számláló” : olyan műszer, amely a jármű által a gyártása óta megtett teljes távolságot mutatja a járművezetőnek;

▼B

4. „indító segédberendezés” : izzítógyertyák, az injektálás vezérlésének módosítása és más eszközök, amelyek a levegő/tüzelőanyag keverék dúsítása nélkül segítik a motor indítását;

5. „motortérfogat” : az alábbiak valamelyike: a) alternáló dugattyús motorok esetében a névleges lökettérfogat; b) forgódugattyús (Wankel) motorok esetében a névleges teljes lökettérfogat kétszerese;

▼M3

6. „periodikusan regeneráló rendszer” : olyan kipufogógáz-kibocsátást szabályozó berendezés (pl. katalitikus átalakító, részecskeszűrő), amely szabályos időközönként regenerálást igényel;

▼B

7. „eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezés” : olyan, az e rendelet I. mellékletének 4. függelékében felsorolt típusú kibocsátáscsökkentő berendezés vagy ilyen kibocsátáscsökkentő berendezésekből álló rendszer, amelyet a járműtípus-jóváhagyás jogosultja a piacon önálló műszaki egységként kínál;

8. „kibocsátáscsökkentő berendezés típusa” : olyan katalitikus átalakítók és részecskeszűrők, amelyek a következő alapvető szempontokból nem különböznek egymástól: a) a hordozórétegek száma, szerkezete és anyaga; b) az egyes hordozórétegek működésének típusa; c) térfogat, a homlokfelület és a hordozóréteg hosszának aránya; d) a katalizáló anyag mennyisége; e) a katalizáló anyag aránya; f) cellasűrűség; g) méretek és alak; h) hővédelem;

9. „egyfajta tüzelőanyaggal működő jármű” : olyan jármű, amely tervezése alapján elsődlegesen egyfajta tüzelőanyagot használ;

10. „egyfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű jármű” : olyan jármű, amely elsődlegesen LPG-t, földgázt/biometánt vagy hidrogént használ, azonban – csak szükséghelyzetek esetére vagy indításra – benzinrendszerrel is rendelkezhet, ha a benzintartálya legfeljebb 15 liter benzin tárolására alkalmas;

▼M3

11. „kétfajta tüzelőanyaggal működő jármű” : olyan, két különálló tüzelőanyag-tároló rendszerrel rendelkező jármű, amely tervezése alapján egyszerre csak az egyik tüzelőanyagot használja elsődlegesen;

12. „kétfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű jármű” : olyan, kétfajta tüzelőanyaggal működő jármű, amelynek a két tüzelőanyaga benzin (benzinüzem) és vagy LPG, földgáz/biometán, vagy hidrogén;

▼B

13. „rugalmas tüzelőanyag-felhasználású jármű” : olyan jármű, amely egy tüzelőanyag-tároló rendszerrel rendelkezik, és képes két vagy több tüzelőanyag különböző keverékeivel működni;

14. „rugalmas tüzelőanyag-felhasználású, etanollal működő jármű” : olyan rugalmas tüzelőanyag-felhasználású jármű, amely benzinnel vagy legfeljebb 85 % etanolt tartalmazó benzin/etanol keverékkel (E85) működik;

15. „rugalmas tüzelőanyag-felhasználású, biodízellel működő jármű” : olyan rugalmas tüzelőanyag-felhasználású jármű, amely ásványi dízellel vagy ásványi dízel–biodízel keverékkel működik;

16. „hibrid elektromos jármű” (HEV) : olyan hibrid jármű, amelynek az egyik meghajtóenergia-átalakítója egy elektromos gép;

17. „megfelelő karbantartás és használat” : a vizsgált jármű szempontjából azt jelenti, hogy a jármű megfelel a 83. sz. ENSZ EGB-előírás ( 1 ) 3. függelékének 2. szakaszában rögzített, a kiválasztott jármű elfogadásához szükséges feltételeknek;

18. „kibocsátáscsökkentő rendszer” : a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel (OBD) összefüggésben az elektronikus motorvezérlő egység és a kipufogó- vagy a párolgási rendszerben található, kibocsátással kapcsolatos azon alkatrészek, amelyek adatokat küldenek a motorvezérlő egységhez, illetve adatokat fogadnak tőle;

19. „hibajelző” (MI) : olyan fény- vagy hangjelző készülék, amely egyértelműen tájékoztatja a jármű vezetőjét bármely, az OBD-rendszerhez csatlakoztatott, a kibocsátással kapcsolatos alkatrésznek vagy magának az OBD-rendszernek a működési hibájáról;

20. „működési hiba” : a kibocsátással kapcsolatos valamely alkatrész vagy rendszer olyan meghibásodása, amely a XI. melléklet 2.3. pontjában meghatározott határértékeket meghaladó kibocsátást eredményezhet, vagy olyan eset, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem képes eleget tenni a XI. mellékletben meghatározott alapvető ellenőrzési követelményeknek;

21. „másodlagos levegő” : a kipufogórendszerbe szivattyú, szívószelep vagy más eszköz segítségével bevezetett levegő, amely arra szolgál, hogy segítse a kipufogógáz-áramban lévő szénhidrogén és szén-monoxid oxidációját;

22. „menetciklus” : a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszerei tekintetében olyan folyamat, amely a motor beindításából, egy menetüzemmódból – amelynek során észlelhető az esetleges működési hiba (ha van ilyen) – és a motor leállításából áll;

23. „információhoz való hozzáférés” : a jármű összes fedélzeti diagnosztikai információjához, valamint járműjavítási és -karbantartási információjához való hozzáférés, amely szükséges a jármű ellenőrzéséhez, diagnosztizálásához, szervizeléséhez vagy javításához;

24. „hiányosság” : a fedélzeti diagnosztikai rendszer szempontjából az, ha az ellenőrzött alkatrészek vagy rendszerek közül legfeljebb kettő olyan ideiglenes vagy tartós működési jellemzőket mutat, amelyek hátrányosan befolyásolják ezeknek az alkatrészeknek vagy rendszereknek a fedélzeti diagnosztika által történő, egyébként hatékony ellenőrzését, vagy nem felelnek meg a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel szemben támasztott összes többi részletes követelménynek;

25. „lerontott kibocsátáscsökkentő csereberendezés” : a 715/2007/EK rendelet 3. cikkének (11) bekezdésében meghatározott olyan kibocsátáscsökkentő berendezés, amelyet a 83. sz. ENSZ EGB-előírás XI. melléklete 1. függelékének 1. szakaszában meghatározott követelményeknek megfelelő mértékben elöregítettek vagy mesterségesen lerontottak;

26. „jármű fedélzeti diagnosztikai információja” : a jármű valamely elektronikus rendszerének fedélzeti diagnosztikai rendszerével kapcsolatos információ;

27. „reagens” : a járműben tárolt anyag, a tüzelőanyag kivételével, amelynek a kipufogógáz-utókezelő rendszerbe történő adagolását a kibocsátáscsökkentő rendszer szabályozza;

28. „menetkész tömeg” : a jármű tömege a tüzelőanyag-tartály(ok) legalább a tárolókapacitása (tárolókapacitásuk) 90 %-áig feltöltve, a járművezető, a tüzelőanyag, a folyadékok és a gyártó előírásai szerinti alapfelszerelés tömegével együtt, és adott esetben a felépítmény, a vezetőfülke, a csatlakozó-alkatrész és a pótkerék (pótkerekek), valamint a szerszámok tömegét is beleértve;

29. „gyújtáskihagyás” : a szikragyújtású motor hengerében szikra hiánya, rossz tüzelőanyag-adagolás, gyenge kompresszió vagy bármely más ok miatt be nem következett elégés;

30. „hidegindító rendszer vagy berendezés” : olyan rendszer, amely ideiglenesen dúsítja a motor levegő-tüzelőanyag keverékét, ezzel segítve a motor indítását;

31. „teljesítményleadó tengely vagy egység” : a motor által meghajtott egység, amely a járműre szerelt segédberendezéseket hajtja;

▼M1

32. „kis sorozatú gyártó” : olyan járműgyártó, amelynek éves termelése világviszonylatban nem éri el a 10 000 darabot a típusjóváhagyás megadásának évét megelőző évben, és: a) nem tagja kapcsolt gyártók csoportjának; vagy b) olyan kapcsolt gyártók csoportjának tagja, amelyek éves termelése világviszonylatban nem éri el a 10 000 darabot a típusjóváhagyás megadásának évét megelőző évben; vagy c) kapcsolt gyártók csoportjának tagja, de saját gyártóüzemet és tervezési központot üzemeltet;

▼M1

32a. „saját gyártóüzem” : a gyártó által a gyártó számára készülő új járművek – beleértve adott esetben a kivitelre szánt járműveket is – gyártásához vagy összeszereléséhez használt gyártó- vagy összeszerelő üzem;

32b. „saját tervezési központ” : olyan, a gyártó ellenőrzése alatt álló és használatában lévő létesítmény, amelyben a jármű egészének tervezése és fejlesztése történik;

32c. „ultrakis sorozatú gyártó” : olyan, a 32. pont szerinti kis sorozatú gyártó, amely a típusjóváhagyás megadásának évét megelőző évben 1 000 -nél kevesebb járművét vették nyilvántartásba a Közösségben;

▼M2 —————

▼M3

33. „tisztán belső égésű motorral felszerelt jármű” : olyan jármű, melynek valamennyi meghajtóenergia-átalakítója belső égésű motor;

▼B

34. „tisztán elektromos jármű” (PEV) : olyan erőátviteli rendszerrel felszerelt jármű, amely meghajtóenergia-átalakítóként kizárólag elektromos gépeket és meghajtóenergia-tároló rendszerként kizárólag újratölthető energiatároló rendszereket foglal magában;

35. „tüzelőanyag-cella” : olyan energiaátalakító, amely a kémiai energiát elektromos energiává alakítja át, vagy fordítva;

36. „tüzelőanyag-cellás jármű” (FCV) : olyan erőátviteli rendszerrel felszerelt jármű, amely kizárólag tüzelőanyag-cellá(ka)t és meghajtóenergia-átalakítóként elektromos gépe(ke)t foglal magában;

37. „hasznos teljesítmény” : próbapadon a forgattyústengely vagy annak megfelelője végén, segédberendezéseknek megfelelő motorsebességnél vagy fordulatszámnál, a XX. melléklet (Az elektromos hajtáslánc hasznos teljesítményének és legnagyobb 30 perces teljesítményének mérése) szerint mért és a légköri referenciaviszonyok mellett meghatározott teljesítmény;

▼M3

38. „névleges motorteljesítmény” (Prated) : a motor vagy elektromos motor legnagyobb hasznos teljesítménye kW-ban a XX. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelően mérve;

▼B

39. „legnagyobb 30 perces teljesítmény” : az elektromos hajtásláncnak a 85. sz. ENSZ EGB-előírás 5.3.2. szakasza szerint meghatározott, egyenáramon mért legnagyobb hasznos teljesítménye ( 2 );

40. „hidegindítás” : a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok használat közbeni működési arányával összefüggésben a motor hűtőközegének hőmérséklete (vagy azzal egyenértékű hőmérséklet) a motor indításakor legfeljebb 35 °C, és legfeljebb 7 °C-kal magasabb a környezeti hőmérsékletnél (amennyiben az ismert);

41. „valós vezetési feltételek melletti kibocsátás” (RDE) : a gépjármű szokásos használati körülmények között keletkező kibocsátása;

42. „hordozható kibocsátásmérő rendszer” (PEMS) : a IIIA. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeknek megfelelő, hordozható kibocsátásmérő rendszer;

43. „kibocsátáscsökkentési alapstratégia” (BES) : olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely a gépjármű teljes sebesség- és terheléstartományában mindaddig kifejti hatását, amíg valamelyik kibocsátáscsökkentési segédstratégia működésbe nem lép;

44. „kibocsátáscsökkentési segédstratégia” (AES) : olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely valamely konkrét cél érdekében és a környezeti és/vagy üzemállapotok valamely együttesére válaszként lép működésbe, és kizárólag e feltételek fennállásának ideje alatt felváltja vagy módosítja a kibocsátáscsökkentési alapstratégiát;

▼M3

45. „tüzelőanyag-tartály rendszer” : a tüzelőanyag tárolására szolgáló eszközök, beleértve a tüzelőanyag-tartályt, a tüzelőanyag-töltő csövet, a tanksapkát és a tüzelőanyag-szivattyút, amennyiben azt a tüzelőanyag-tartályba vagy a tüzelőanyag-tartályra szerelték fel;

46. „áteresztési tényező” (PF) : adott időtartam alatti szénhidrogén veszteségek alapján meghatározott és a végleges párolgási kibocsátások meghatározására szolgáló tényező;

47. „egyrétegű nem fém tartály” : egyetlen nem fém anyagrétegből álló tüzelőanyag-tartály, ideértve a fluorozott/szulfonált anyagokat;

48. „többrétegű tartály” : legalább két különböző anyagréteg használatával kialakított tüzelőanyag-tartály, melyben a rétegek egyike a szénhidrogének számára áthatolhatatlan;

▼M2

49. „tehetetlenségi kategória” : a jármű vizsgálati tömegének az ENSZ EGB 83. sz. előírása 4a. mellékletének A4a/3 táblázatában meghatározottal azonos tehetetlenségnek megfelelő kategóriája, ha a vizsgálati tömeg a referenciatömeggel egyenlő.

▼B

3. cikk

A típusjóváhagyásra vonatkozó követelmények

▼M3

(1) A kibocsátás és a járműjavítási és -karbantartási információk tekintetében történő EK-típusjóváhagyás megszerzéséhez a gyártónak igazolnia kell, hogy a járművek a IIIA–VIII., XI., XIV., XVI., XX., XXI. és XXII. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárások szerint vizsgálva megfelelnek e rendelet követelményeinek. A gyártónak arról is gondoskodnia kell, hogy a referencia-tüzelőanyagok megfeleljenek a IX. mellékletben ismertetett specifikációknak.

▼B

(2) A járművön az I. melléklet I.2.4. ábráján meghatározott vizsgálatokat kell elvégezni.

(3) A II., V–VIII., XI., XVI. és XXI. melléklet előírásainak alternatívájaként a kis sorozatú gyártók kérhetnek EK-típusjóváhagyást olyan járműtípusra, amelyet egy harmadik ország hatósága már jóváhagyott az I. melléklet 2.1. pontjában szereplő jogszabályok alapján.

A kibocsátások, valamint a járműjavítási és -karbantartási információk tekintetében történő EK-típusjóváhagyás e bekezdés szerinti megszerzéséhez ugyanakkor ez esetben is el kell végezni a IV. mellékletben előírt, a közúti közlekedésre való alkalmasság megállapításához szükséges kibocsátási vizsgálatokat, a XXI. mellékletben a tüzelőanyag-fogyasztásra és a szén-dioxid-kibocsátásra előírt vizsgálatokat, illetve teljesíteni kell a XIV. mellékletben a jármű fedélzeti diagnosztikai információinak, valamint a járműjavítási és -karbantartási információknak az elérhetőségére vonatkozó előírásokat.

A jóváhagyó hatóság tájékoztatja a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott minden egyes típusjóváhagyás feltételeiről.

(4) A tüzelőanyag-tartály töltőelemeire és az elektronikus rendszerek biztonságára vonatkozó egyedi előírásokat az I. melléklet 2.2. és 2.3. pontja tartalmazza.

(5) A gyártónak olyan műszaki megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek szokásos üzemi körülmények között a jármű teljes szokásos élettartama alatt biztosítják a kipufogógáz- és a párolgási kibocsátások e rendeletnek megfelelő hatékony korlátozását.

Ezek közé tartozik a kibocsátáscsökkentő rendszerekben használt tömlők és csatlakozók biztonsága is, amelyeket úgy kell kialakítani, hogy megfeleljenek az eredetileg tervezett célnak.

(6) A gyártó biztosítja, hogy az e rendeletben meghatározott vizsgálati feltételek mellett végzett kibocsátásvizsgálat eredményei megfeleljenek a vonatkozó határértékeknek.

▼M3

(7) A XXI. mellékletben meghatározott 1. típusú vizsgálat esetében az LPG- vagy földgáz-/biometán-üzemű járműveknél az 1. típusú vizsgálat során meg kell vizsgálni az LPG vagy földgáz/biometán tüzelőanyag összetételének változását a 83. sz. ENSZ EGB-előírás 12. mellékletében a szennyező anyag-kibocsátás tekintetében előírtak szerint, a hasznos teljesítmény méréséhez használt tüzelőanyaggal, e rendelet XX. mellékletének megfelelően.

A mind benzinnel vagy LPG-vel, mind pedig földgázzal/biometánnal is üzemeltethető járműveket mindkét tüzelőanyaggal meg kell vizsgálni, és az LPG vagy földgáz/biometán tüzelőanyag használatával végzett vizsgálatok során a 83. sz. ENSZ EGB-előírás 12. mellékletében előírtak szerint ellenőrizni kell azok összetételének változását, továbbá meg kell őket vizsgálni a hasznos teljesítmény méréséhez e rendelet XX. mellékletének megfelelően használt tüzelőanyaggal is.

▼B

(8) A IV. melléklet 1. függelékében ismertetett 2. típusú vizsgálat esetében a normál alapjárati fordulatszámon a legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalom az, amelyet a járműgyártó a kipufogógáz legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalmaként megadott. A legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalom azonban nem haladhatja meg a 0,3 térfogatszázalékot.

Magas alapjárati fordulatszámon a szén-monoxidnak a kipufogógáz térfogatára vonatkoztatott mennyisége nem haladhatja meg a 0,2 térfogatszázalékot akkor, amikor a fordulatszám legalább 2 000 min–1 és a lambda 1 ± 0,03 vagy a gyártó specifikációi szerinti.

(9) A gyártó biztosítja, hogy az V. mellékletben ismertetett 3. típusú vizsgálat esetében a motor szellőztető rendszere ne engedjen kartergázokat a levegőbe.

(10) A VIII. mellékletben ismertetett, alacsony hőmérsékleten kibocsátásokat mérő 6. típusú vizsgálatot dízelüzemű járművekre nem kell alkalmazni.

A típusjóváhagyás kérésekor azonban a gyártónak be kell nyújtania a jóváhagyó hatósághoz olyan információkat, amelyek bizonyítják, hogy az NOx-utókezelő elegendően nagy hőmérsékletet ér el ahhoz, hogy a 6. típusú vizsgálatban leírt –7 °C-os hidegindítás után 400 másodpercen belül hatékonyan működjön.

Ezenkívül a gyártónak információkat kell szolgáltatnia a jóváhagyó hatóság számára a kipufogógáz-visszavezető rendszer működési stratégiájáról, beleértve az alacsony hőmérsékleteken való működéssel kapcsolatos információkat is.

Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a kibocsátásokra gyakorolt hatások leírását is.

A jóváhagyó hatóság nem adhatja meg a típusjóváhagyást, ha a benyújtott információ nem elégséges annak igazolására, hogy az utókezelő a megadott időn belül ténylegesen eléri a hatékony működéshez elegendően magas hőmérsékletet.

A Bizottság kérésére a jóváhagyó hatóság információkat ad az NOx-utókezelő és a kipufogógáz-visszavezető rendszer alacsony hőmérsékleteken való működéséről.

(11) A gyártónak biztosítania kell, hogy a 715/2007/EK rendelet szerinti típusjóváhagyással rendelkező gépjárművek szokásos élettartama alatt a gépjárműveknek a IIIA. mellékletben foglalt követelmények alapján meghatározott és az említett mellékletnek megfelelően elvégzett RDE-vizsgálat során keletkező kibocsátásai ne haladják meg az említett mellékletben foglalt értékeket.

A 715/2007/EK rendelet szerinti típusjóváhagyást csak akkor lehet megadni, ha a gépjármű a IIIA. melléklet 7. függeléke alapján tagja a hitelesített PEMS-vizsgálati családok valamelyikének.

▼M1

A IIIA. melléklet követelményei nem alkalmazandók az ultrakis sorozatú gyártók számára a 715/2007/EK rendelet szerint megadott kibocsátási típusjóváhagyásokra.

▼B

4. cikk

A fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintetében történő típusjóváhagyásra vonatkozó követelmények

(1) A gyártó biztosítja, hogy az összes jármű el legyen látva fedélzeti diagnosztikai rendszerrel.

(2) A fedélzeti diagnosztikai rendszereket úgy kell kialakítani, legyártani és a járműbe beépíteni, hogy képesek legyenek a jármű teljes élettartama alatt a funkciócsökkenések vagy működési hibák típusainak felismerésére.

(3) A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a szokásos használati körülmények között meg kell felelnie e rendelet előírásainak.

(4) A XI. melléklet 1. függeléke szerinti hibás alkatrésszel történő vizsgálat során a fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzőjének be kell kapcsolódnia.

A fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelzője a XI. melléklet 2.3. pontjában megadott diagnosztikai küszöbértékek alatti kibocsátások esetén is bekapcsolódhat ebben a vizsgálatban.

(5) A gyártó biztosítja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer minden észszerűen feltételezhető vezetési körülmény között megfeleljen a használat közbeni működésre e rendelet XI. melléklete 1. függelékének 3. pontjában előírt követelményeknek.

(6) A gyártó biztosítja a használat közbeni működésre vonatkozó, a jármű fedélzeti diagnosztikai rendszere által a 83. sz. ENSZ EGB-előírás XI. melléklete 1. függelékének 7.6. szakasza szerint tárolt és továbbított adatok kódolás nélküli könnyű elérhetőségét a nemzeti hatóságok és független gazdasági szereplők számára.

▼M3

4a. cikk

A tüzelőanyag- és/vagy elektromosenergia-fogyasztás nyomon követését szolgáló eszközök típusjóváhagyására vonatkozó előírások

A gyártó gondoskodik arról, hogy a következő M1 és N1 kategóriájú járműveket szereljék fel a jármű üzemeltetése érdekében felhasznált tüzelőanyag és/vagy elektromos energia mennyiségére vonatkozó adatok meghatározására, tárolására és rendelkezésre bocsátására szolgáló eszközzel:

1. a kizárólag ásványi dízellel, biodízellel, benzinnel, etanollal vagy ezek bármely kombinációjával meghajtott, tisztán belső égésű motorral felszerelt járművek és nem külső feltöltésű hibrid hajtású elektromos járművek (NOVC-HEV);

2. az elektromos árammal és az 1. pontban említett tüzelőanyagok bármelyikével meghajtott, külső feltöltésű hibrid hajtású elektromos járművek (OVC-HEV).

A tüzelőanyag és/vagy elektromosenergia-fogyasztás ellenőrzését szolgáló eszköznek meg kell felelnie a XXII. mellékletben meghatározott előírásoknak.

▼B

5. cikk

Járműnek a kibocsátások, valamint a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő EK-típusjóváhagyására irányuló kérelem

(1) A gyártó benyújtja a jóváhagyó hatósághoz a járműnek a kibocsátások, valamint a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő EK-típusjóváhagyása iránti kérelmét.

(2) Az (1) bekezdésben említett kérelmet az I. melléklet 3. függelékében mintaként szereplő adatközlő lapnak megfelelően kell összeállítani.

(3) A gyártó benyújtja továbbá a következő információkat:

a) szikragyújtású motorral felszerelt járművek esetében a gyártó nyilatkozata a gyújtáskihagyásoknak arról a legkisebb számáról az összes gyújtási esemény százalékában, amelyek – ha az e rendelet XI. mellékletében leírt 1. típusú vizsgálatnál annak kezdetétől fogva előfordulnak – a XI. melléklet 2.3. pontjában megadott kibocsátási határértékek túllépését okozhatják, vagy pedig a kipufogórendszer katalizátorának vagy katalizátorainak visszafordíthatatlan károsodáshoz vezető túlhevülését okozhatják;

b) részletes írásbeli információ, amely teljeskörűen leírja a fedélzeti diagnosztikai rendszer funkcionális működési jellemzőit, beleértve a jármű kibocsátáscsökkentő rendszere minden olyan elemének felsorolását, amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőriz;

c) leírás arról a hibajelzőről, amellyel a fedélzeti diagnosztikai rendszer hiba előfordulását jelzi a járművezetőnek;

d) a gyártó nyilatkozata arról, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az észszerűen feltételezhető vezetési körülmények között megfelel a használat közbeni működés tekintetében a XI. melléklet 1. függelékének 3. szakaszában előírt követelményeknek;

e) egy olyan terv, amely részletesen leírja a számláló és a nevező megnövelésének műszaki kritériumait és annak indoklását azokban az ellenőrző rutinokban, amelyeknek meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-előírás előírás XI. melléklete 1. függelékének 7.2. és 7.3. szakaszában előírt követelményeknek, valamint tartalmazza a számlálóknak, a nevezőknek és az általános nevezőnek a 83. sz. ENSZ EGB-előírás XI. melléklete 1. függelékének 7.7. szakaszában ismertetett feltételek miatti letiltásának műszaki kritériumait és annak indoklását;

f) a kibocsátáscsökkentő számítógép és a kilométer-számláló manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a futásteljesítmény-értékeknek a XI. és a XVI. mellékletben előírt követelmények céljára történő rögzítését;

g) adott esetben a 83. sz. ENSZ EGB-előírás 11. melléklete 2. függelékében említett járműcsalád adatai;

h) adott esetben más típusjóváhagyások másolatai, azokkal az adatokkal, melyek lehetővé teszik a jóváhagyás kiterjesztését és a romlási tényezők meghatározását.

(4) A (3) bekezdés d) pontja alkalmazásában a gyártónak azt a dokumentummintát kell használnia, amelyet az I. melléklet 7. függelékében a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni működésére vonatkozó előírásoknak való megfelelést igazoló gyártói megfelelőségi tanúsítványra megad.

(5) A (3) bekezdés e) pontja alkalmazásában a jóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság a szóban forgó pontban említett információkat kérésre a jóváhagyó hatóságok és a Bizottság rendelkezésére bocsátja.

(6) A (3) bekezdés d) és e) pontja alkalmazásában a jóváhagyó hatóságok nem adhatnak jóváhagyást a járműre, ha a gyártó által benyújtott információk nem felelnek meg a XI. melléklet 1. függelékének 3. szakaszában előírt követelményeknek.

A 83. sz. ENSZ EGB-előírás XI. melléklete 1. függelékének 7.2., 7.3. és 7.7. szakasza alkalmazandó minden észszerűen feltételezhető vezetési körülmény esetén.

Az e bekezdésekben ismertetett előírások végrehajtásának értékelésekor a jóváhagyó hatóságoknak figyelembe kell venniük a technológia mindenkori fejlettségi szintjét.

(7) A (3) bekezdés f) pontja alkalmazásában a kibocsátáscsökkentő számítógép manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megakadályozására tett intézkedések között lennie kell olyan frissítési lehetőségnek, amely a gyártó által jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja.

(8) Az I. melléklet I.2.4. ábráján ismertetett vizsgálatokhoz a gyártó a típusjóváhagyási vizsgálat végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére bocsát egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő járműpéldányt.

(9) Az egyfajta tüzelőanyaggal működő, a kétfajta tüzelőanyaggal működő és a rugalmas tüzelőanyag-felhasználású járművekre vonatkozó típusjóváhagyási kérelemnek meg kell felelnie az I. melléklet 1.1. és 1.2. pontjában előírt kiegészítő követelményeknek.

(10) Egy rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemzői vagy műszaki paraméterei oly mértékben megváltoztak, hogy az érinti a motor működését vagy a kibocsátáscsökkentő rendszert.

▼M1

(11) Annak érdekében, hogy a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében a hatástalanító berendezésekre vonatkozó tilalmat is figyelembe véve a jóváhagyó hatóságok a kibocsátáscsökkentési segédstratégia megfelelő alkalmazását értékelhessék, a gyártók kötelesek az e rendelet I. mellékletének 3a. függelékében ismertetett részletes dokumentációcsomagot is rendelkezésre bocsátani.

▼M3

A részletes dokumentációcsomagot a jóváhagyó hatóságnak azonosító számmal és keltezéssel kell ellátnia, és a jóváhagyás megadását követően legalább tíz évig meg kell őriznie.

▼M3

A gyártó kérelmére a jóváhagyó hatóság az új járműtípusok tekintetében elvégzi a kibocsátáscsökkentési segédstratégia előzetes értékelését. Ebben az esetben a vonatkozó dokumentációt a típusjóváhagyási eljárás megkezdése előtt 2–12 hónappal be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatósághoz.

A jóváhagyó hatóság a gyártó által szolgáltatott részletes dokumentációcsomag alapján elvégzi az előzetes értékelést az I. melléklet 3a. függelékének b) pontjában írtak szerint. A jóváhagyó hatóság az I. melléklet 3b. függelékében meghatározott módszertannal összhangban elvégzi az értékelést. A jóváhagyó hatóság kivételesen és kellően indokolt esetekben eltérhet ettől a módszertantól.

Az új járműtípusok kibocsátáscsökkentési segédstratégiájának előzetes értékelése 18 hónapig marad érvényben típusjóváhagyás céljára. Ez az időszak további 12 hónappal meghosszabbítható, ha a gyártó igazolja a jóváhagyó hatóság számára, hogy nem vált elérhetővé a piacon olyan új technológia, amely megváltoztatná a kibocsátáscsökkentési segédstratégia előzetes értékelését.

A típusjóváhagyó hatóságok szakértői csoportja (TAAEG) évente összeállítja a típusjóváhagyó hatóságok által nem elfogadhatónak tekintett kibocsátáscsökkentési segédstratégiák listáját, és azt a Bizottság közzéteszi.

▼M1 —————

▼M3

(12) A gyártó benyújtja továbbá az e rendelet alapján a kibocsátási típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatósághoz („jóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság”) a vizsgálat átláthatóságára vonatkozó dokumentációcsomagot, amely tartalmazza a vizsgálatnak a II. melléklet B. részének 5.9. pontja szerinti lefolytatását lehetővé tevő szükséges információkat.

▼B

6. cikk

Járműnek a kibocsátások, valamint a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezések

(1) Ha az összes vonatkozó követelmény teljesül, a jóváhagyó hatóság megadja az EK-típusjóváhagyást és a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében meghatározott számozási rendszerrel összhangban típusjóváhagyási számot ad ki.

A 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében foglalt rendelkezéseket is figyelembe véve a típusjóváhagyási szám 3. részét az e rendelet I. mellékletének 6. függeléke szerint kell meghatározni.

A jóváhagyó hatóság nem adhatja ugyanazt a számot másik járműtípusnak.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérően a gyártó kérésére fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott jármű akkor is kaphat típusjóváhagyást a kibocsátások, valamint a jármű javítására és karbantartására vonatkozó információk tekintetében, ha a rendszernek egy vagy több hiányossága van – például ha a XI. melléklet egyedi előírásai nem teljesülnek maradéktalanul –, feltéve, hogy az említett melléklet 3. pontjában előírt egyedi közigazgatási rendelkezések teljesülnek.

A jóváhagyó hatóság az ilyen típusjóváhagyás megadásáról szóló döntéséről a 2007/46/EK irányelv 8. cikke szerint tájékoztatja a többi tagország összes jóváhagyó hatóságát.

(3) Az EK-típusjóváhagyásnak az (1) bekezdés szerinti megadásakor a jóváhagyó hatóság az I. melléklet 4. függelékében megadott minta szerint állítja ki az EK-típusbizonyítványt.

7. cikk

A típusjóváhagyások módosításai

A 715/2007/EK rendelet alapján megadott típusjóváhagyások módosításaira a 2007/46/EK irányelv 13., 14. és 16. cikke vonatkozik.

Az I. melléklet 3. pontjában előírt rendelkezések a gyártó kérésére csak akkor alkalmazhatók anélkül, hogy szükség lenne további vizsgálatokra, ha ugyanolyan típusú járművekről van szó.

8. cikk

Gyártásmegfelelőség

(1) A gyártás megfelelőségének biztosítása érdekében hozott intézkedéseknek meg kell felelniük a 2007/46/EK irányelv 12. cikkében foglalt rendelkezéseknek.

Továbbá az e rendelet I. mellékletének 4. pontjában meghatározott rendelkezéseket és az említett melléklet 1. és 2. függelékében leírt vonatkozó statisztikai módszereket is alkalmazni kell.

(2) A gyártás megfelelőségét az e rendelet I. mellékletének 4. függelékében meghatározott típusbizonyítványban szereplő leírás alapján kell ellenőrizni.

9. cikk

A használatban lévő járművek megfelelősége

(1) Az e rendelet szerint típusjóváhagyást kapott, használatban lévő járművek megfelelőségének biztosítására a 2007/46/EK irányelv X. melléklete és e rendelet II. melléklete szerint intézkedéseket kell hozni.

▼M3

(2) A használatban lévő járművek megfelelősége ellenőrzésének alkalmasnak kell lennie annak igazolására, hogy a kipufogógáz- és párolgási kibocsátásokat hatékony korlátozzák a jármű hasznos élettartama alatt, a szokásos használati körülmények között.

(3) A használatban lévő járművek megfelelőségének ellenőrzését megfelelően karbantartott és használt járműveken kell elvégezni, összhangban a II. melléklet 1. függelékével, 15 000 km futásteljesítmény vagy 6 hónap, amelyik később letelik, és 100 000 km futásteljesítmény vagy 5 év között, amelyik hamarabb letelik. A használatban lévő járművek megfelelőségének ellenőrzését a párolgási kibocsátások tekintetében megfelelően karbantartott és használt járműveken kell elvégezni, összhangban a II. melléklet 1. függelékével, 30 000 km futásteljesítmény vagy 12 hónap, amelyik később letelik, és 100 000 km futásteljesítmény vagy 5 év között, amelyik hamarabb letelik.

A használatban lévő járművek megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó előírások az adott, használat közbeni megfelelőség szerinti családba tartozó járművekre vonatkozó utolsó megfelelőségi nyilatkozat vagy egyedi jóváhagyási bizonyítvány kiadásától számított 5 évig alkalmazandók.

(4) Nem kötelező a használatban lévő járművek megfelelőségének ellenőrzése, ha az adott, használat közbeni megfelelőség szerinti családban az előző évben az Unióban értékesített járművek száma nem érte el az 5 000 darabot. Az ilyen családok tekintetében a gyártónak jelentést kell beadnia a jóváhagyó hatósághoz a kibocsátással kapcsolatos garanciális és javítási igénybejelentésekről és a fedélzeti diagnosztika meghibásodásairól, e rendelet II. mellékletének 4.1. pontja szerint. Az ilyen, használat közbeni megfelelőség szerinti családok tekintetében is választható a II. melléklet szerinti vizsgálat.

(5) A gyártó és a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság a használatban lévő járművek megfelelőségének ellenőrzését a II. melléklettel összhangban folytatja le.

(6) A jóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság a megfelelőség értékelését követően dönt arról, hogy a családot elutasítja-e a használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó rendelkezések alapján, és a II. melléklettel összhangban jóváhagyja a gyártó által bemutatott korrekciós intézkedési tervet.

▼M3

(7) Ha egy típusjóváhagyó hatóság megállapítja, hogy egy használat közbeni megfelelőség szerinti család nem felel meg a használatban lévő járművek megfelelősége ellenőrzésének, akkor a 2007/46/EK irányelv 30. cikkének (3) bekezdésével összhangban haladéktalanul értesíti a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot.

Az értesítés után és a 2007/46/EK irányelv 30. cikkének (6) bekezdésétől függően a jóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság tájékoztatja a gyártót, hogy egy használat közbeni megfelelőség szerinti család nem felel meg a használatban lévő járművek megfelelősége ellenőrzésének, és hogy a II. melléklet 6. és 7. pontjaiban meghatározott eljárásokra kerül sor.

Ha a jóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság arra a következtetésre jut, hogy nem lehet megállapodást elérni azzal a típusjóváhagyó hatósággal, amelyik megállapította, hogy a használat közbeni megfelelőség szerinti család nem felel meg a használatban lévő járművek megfelelősége ellenőrzésének, akkor el kell indítani a 2007/46/EK irányelv 30. cikkének (6) bekezdésében előírt eljárást.

(8) A II. melléklet B. része szerint jóváhagyott járműtípusokra az (1)–(7) bekezdésben foglaltakon túlmenően a következők alkalmazandók:

a) a 2007/46/EK irányelv 3. cikkének (7) bekezdése szerinti többlépcsős típusjóváhagyásra benyújtott járművek esetében a használatban lévő járművek megfelelőségének ellenőrzésére a többlépcsős jóváhagyás e rendelet II. melléklete B. részének 5.10.6. pontjában meghatározott szabályai szerint kerül sor;

b) e cikk rendelkezési nem vonatkoznak a 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. részének 5.2. és 5.5. pontjaiban meghatározott páncélozott járművekre, halottszállító kocsikra és a kerekes székkel használható járművekre. A 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. részének 5. pontja szerinti minden egyéb különleges rendeltetésű jármű tekintetében a használatban lévő járművek megfelelőségének ellenőrzésére a többlépcsős jóváhagyás e rendelet II. mellékletének B. részében meghatározott szabályai szerint kerül sor.

▼B

10. cikk

Kibocsátáscsökkentő berendezések

(1) A gyártónak biztosítani kell, hogy a 715/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó EK-típusjóváhagyással rendelkező járművekbe a 2007/46/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése értelmében vett önálló műszaki egységként beszerelendő kibocsátáscsökkentő csereberendezések rendelkezzenek EK-típusjóváhagyással, e rendelet 12. és 13. cikke, valamint XIII. mellékletének megfelelően.

E rendelet alkalmazásában a katalitikus átalakítók és a részecskeszűrők kibocsátáscsökkentő berendezésnek minősülnek.

A vonatkozó követelmények akkor tekinthetők teljesítettnek, ha az összes alábbi feltétel teljesül:

a) a 13. cikkben foglalt előírások teljesülnek;

b) a kibocsátáscsökkentő csereberendezést a 103. sz. ENSZ EGB-előírás ( 3 ) alapján hagyták jóvá.

A harmadik albekezdésben hivatkozott esetben a 14. cikk rendelkezéseit is alkalmazni kell.

(2) Az I. melléklet 4. függelékéhez fűzött kiegészítés 2.3. pontjában megadott típusú és a vonatkozó típusbizonyítványban szereplő járműbe való beszerelésre tervezett eredeti kibocsátáscsökkentő csereberendezéseknek nem kell megfelelniük a XIII. melléklet előírásainak, feltéve, hogy eleget tesznek az említett melléklet 2.1. és 2.2. pontja előírásainak.

(3) A gyártónak gondoskodnia kell arról, hogy az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéseken fel legyenek tüntetve az azonosító jelölések.

(4) A (3) bekezdésben említett azonosító jelölések a következőket tartalmazzák:

a) a jármű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye;

b) az eredeti kibocsátáscsökkentő berendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogy az az I. melléklet 3. függelékének 3.2.12.2. pontjában említett információkban szerepel.

11. cikk

Kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának önálló műszaki egységként történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó kérelem

(1) A gyártó benyújtja a jóváhagyó hatósághoz a kibocsátáscsökkentő csereberendezés egy típusának önálló műszaki egységként történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó kérelmét.

A kérelmet a XIII. melléklet 1. függelékében mintaként megadott adatközlő lapnak megfelelően kell összeállítani.

(2) Az (1) bekezdésben előírtak mellett a gyártó a típusjóváhagyási vizsgálatért felelős műszaki szolgálatnak a következőket nyújtja be:

a) egy vagy több olyan jármű, melynek típusát e rendelet szerint hagyták jóvá, és amely új eredeti kibocsátáscsökkentő berendezéssel van felszerelve;

b) a kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy mintapéldánya;

c) a kibocsátáscsökkentő csereberendezés típusának egy további mintapéldánya, ha a kibocsátáscsökkentő csereberendezést fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműbe tervezik beépíteni.

(3) A (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában a vizsgálandó járműveket a műszaki szolgálattal egyeztetve a kérelmező választja ki.

A vizsgálati járműveknek meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-előírás 4. mellékletének 3.2. szakaszában előírt követelményeknek.

A vizsgálati járműveknek meg kell felelniük a következő követelmények mindegyikének:

a) nem lehetnek hibák kibocsátáscsökkentő rendszerükben;

b) minden túlzott mértékben elhasználódott vagy hibásan működő, kibocsátással kapcsolatos eredeti alkatrészt meg kell javítani vagy ki kell cserélni,

c) a vizsgálati járművet a kibocsátásvizsgálat előtt a gyártó specifikációinak megfelelően be kell állítani és be kell szabályozni.

(4) A (2) bekezdés b) és c) pontja alkalmazásában a mintapéldányon egyértelműen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét, és a kereskedelmi megnevezést.

(5) A (2) bekezdés c) pontja alkalmazásában a mintapéldánynak a 2. cikk 25. pontjában meghatározottak szerint lerontott alkatrésznek kell lennie.

12. cikk

Kibocsátáscsökkentő csereberendezés önálló műszaki egységként történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezések

(1) Ha az összes vonatkozó követelmény teljesül, a jóváhagyó hatóság megadja a kibocsátáscsökkentő csereberendezésre mint önálló műszaki egységre az EK-típusjóváhagyást és a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében meghatározott számozási rendszerrel összhangban típusjóváhagyási számot ad ki.

A jóváhagyó hatóság nem adhatja ugyanazt a számot a kibocsátáscsökkentő csereberendezés másik típusának.

Ugyanaz a típusjóváhagyási szám vonatkozhat a kibocsátáscsökkentő csereberendezés adott típusának több különböző járműtípuson vagy motortípuson való használatára is.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a jóváhagyó hatóság a XIII. melléklet 2. függelékében megadott minta szerint állítja ki az EK-típusbizonyítványt.

(3) Ha a típusjóváhagyást kérelmező igazolni tudja a jóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat számára, hogy a kibocsátáscsökkentő csereberendezés az I. melléklet 4. függelékéhez fűzött kiegészítés 2.3. pontjában meghatározott típusba tartozik, akkor a típusjóváhagyás megadása nem függ a XIII. melléklet 4. pontjában meghatározott követelmények teljesülésének ellenőrzésétől.

13. cikk

Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járműjavítási és -karbantartási információkhoz

(1) A gyártók a 715/2007/EK rendelet 6. és 7. cikke és e rendelet XIV. melléklete szerint bevezetik a szükséges intézkedéseket és eljárásokat annak érdekében, hogy a jármű fedélzeti diagnosztikai, valamint járműjavítási és -karbantartási információi azonnal elérhetők legyenek.

(2) A jóváhagyó hatóságok csak akkor adhatnak meg típusjóváhagyást, ha a gyártótól kaptak egy „Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járműjavítási és -karbantartási információkhoz” bizonylatot.

(3) A „Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járműjavítási és -karbantartási információkhoz” bizonylat igazolja a 715/2007/EK rendelet 6. cikke (7) bekezdésének való megfelelőséget.

(4) A „Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járműjavítási és -karbantartási információkhoz” bizonylatot a XIV. melléklet 1. függelékében előírt mintának megfelelően kell kiállítani.

(5) Ha a típusjóváhagyás kérelmezésekor a jármű fedélzeti diagnosztikai információi, valamint a járműjavítási és -karbantartási információk nem állnak rendelkezésre vagy nem felelnek meg a 715/2007/EK rendelet 6. és 7. cikkének és e rendelet XIV. mellékletének, akkor a gyártónak a típusjóváhagyástól számított hat hónapon belül be kell nyújtania ezeket az információkat.

(6) Az információknak az (5) bekezdésben meghatározott időszakon belül való benyújtását előíró kötelezettség csak akkor alkalmazandó, ha a járművet a típusjóváhagyást követően azonnal forgalomba hozzák.

Ha a járművet több mint hat hónappal a típusjóváhagyás megadása után hozzák forgalomba, az információkat a jármű forgalomba hozásának napján kell közölni.

(7) A jóváhagyó hatóság a benyújtott „Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járműjavítási és -karbantartási információkhoz” bizonylat alapján feltételezheti, hogy a gyártó a jármű fedélzeti diagnosztikájára és a jármű javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférés tekintetében megfelelő intézkedéseket és eljárásokat vezetett be, feltéve, hogy nem érkezett panasz, és hogy a gyártó az (5) bekezdésben előírt határidőre szolgáltatja ezeket az információkat.

(8) A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információkhoz való hozzáférésre a XI. melléklet 4. szakaszában előírt követelmények mellett a gyártó az érdekelt felek rendelkezésére bocsátja a következő információkat is:

a) olyan cserealkatrészek kifejlesztését lehetővé tévő idevágó információk, amelyek kritikus fontosságúak a fedélzeti diagnosztikai rendszer helyes működése szempontjából;

b) általános diagnosztikai eszközök kifejlesztését lehetővé tévő információk.

Az a) pont alkalmazásában a cserealkatrészek kifejlesztését nem korlátozhatják a következők: a szükséges információk hozzáférhetetlensége, a működési hiba jelzésére szolgáló stratégiákkal kapcsolatos műszaki követelmények a diagnosztikai küszöbértékek túllépése esetére, illetve arra az esetre, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem képes az e rendeletben előírt alapvető ellenőrzési követelmények teljesítésére; a fedélzeti diagnosztikai információk kezelését érintő módosítások, melyek célja a benzin- és a gázüzem egymástól független kezelése; és az olyan gázüzemű járművek típusjóváhagyása, amelyek korlátozott számban kisebb hiányosságokat mutatnak.

A b) pont alkalmazásában, ha a gyártó az ISO 22900 szabvány (Modulrendszerű kommunikációs interfész járművekhez – MVCI) és az ISO 22901 szabvány (Nyílt diagnosztikai adatcsere – ODX) szerinti diagnosztikai eszközöket és mérőműszereket használ a saját franchise-rendszerű hálózatán belül, akkor az ODX fájlokat a független gazdasági szereplők számára a gyártó weboldalán elérhetővé kell tenni.

(9) A jármű-információkhoz való hozzáférés fóruma (a továbbiakban: fórum)

A fórum mérlegelni fogja, hogy az információkhoz való hozzáférés érinti-e a járműlopások csökkentésében elért haladást, és ajánlásokat készít az információkhoz való hozzáférésre vonatkozó előírások fejlesztésére. A fórum kiemelt feladata, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak egy olyan eljárás bevezetésével kapcsolatban, amely során akkreditált szervezetek független gazdasági szereplőket hagynak jóvá, illetve engedélyezik számukra, hogy hozzáférjenek a járműbiztonsági információkhoz.

A Bizottság dönthet úgy, hogy a fórumon folytatott megbeszéléseket és azok eredményeit bizalmasan kezeli.

14. cikk

A jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járműjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáférésre vonatkozó kötelezettségek teljesítése

(1) A jóváhagyó hatóság a saját kezdeményezésére, panasz alapján vagy műszaki szolgálat értékelése alapján bármikor ellenőrizheti, hogy a gyártó teljesíti-e a 715/2007/EK rendelet és e rendelet előírásait, valamint a „Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járműjavítási és -karbantartási információkhoz” bizonylat feltételeit.

(2) Ha a jóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette a jármű fedélzeti diagnosztikai információi, valamint a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségével kapcsolatos kötelezettségeit, akkor a szóban forgó típusjóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság megteszi a megfelelő lépéseket a helyzet orvoslása érdekében.

(3) A (2) bekezdésben említett lépések közé tartozhat a típusjóváhagyás visszavonása vagy felfüggesztése, bírság vagy a 715/2007/EK rendelet 13. cikke szerint elfogadott más intézkedés.

(4) A jóváhagyó hatóságnak ellenőrzést kell végeznie, megvizsgálva, hogy a gyártó teljesítette-e a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járműjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeit, ha független gazdasági szereplő vagy a független gazdasági szereplők érdekképviseleti szervezete panaszt nyújt be a jóváhagyó hatósághoz.

(5) Az ellenőrzés végrehajtása során a jóváhagyó hatóság felkérhet egy műszaki szolgálatot vagy más független szakértőt annak értékelésére, hogy az érintett teljesítette-e e kötelezettségeket.

15. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) A gyártók az M1 és az M2 kategóriájú járművek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járművek esetében 2017. augusztus 31-ig, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járművek és az N2 kategóriájú járművek esetében pedig 2018. augusztus 31-ig kérhetik a típusjóváhagyás e rendelet alapján történő megadását. Ilyen kérés esetén a 692/2008/EK rendeletet kell alkalmazni.

▼M2

(2) Az M1 és az M2 kategóriájú járművek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járművek esetében 2017. szeptember 1-jétől, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járművek és az N2 kategóriájú járművek esetében pedig 2018. szeptember 1-jétől a nemzeti hatóságok a kibocsátásokkal és a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos indokkal megtagadják az EK-típusjóváhagyás és a nemzeti típusjóváhagyás megadását az olyan új járműtípusokra, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek.

▼M3

2019. szeptember 1-jétől a nemzeti hatóságok a kibocsátásokkal és a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos indokkal megtagadják az EK-típusjóváhagyás vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását az olyan új járműtípusokra, amelyek nem felelnek meg a VI. mellékletnek. 2019. augusztus 31-ig a gyártó kérésére az ENSZ EGB 83. sz. előírásának 7. mellékletében megállapított párolgásikibocsátás-vizsgálati eljárást vagy a 692/2008/EK rendelet VI. mellékletében megállapított párolgásikibocsátás-vizsgálati eljárást is lehet alkalmazni az e rendelet szerinti típusjóváhagyás céljára.

▼M2

(3) Az M1 és az M2 kategóriájú járművek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járművek esetében 2018. szeptember 1-jétől, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járművek és az N2 kategóriájú járművek esetében pedig 2019. szeptember 1-jétől az olyan új járművek esetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek, a nemzeti hatóságok a kibocsátásokkal és a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos indokkal nem tekintik érvényesnek a megfelelőségi bizonyítványokat a 2007/46/EK irányelv 26. cikke alkalmazásában, és megtiltják az ilyen járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését.

A 2019. szeptember 1-je előtt nyilvántartásba vett új járművek esetében a gyártó kérésére a jármű párolgási kibocsátásának meghatározása céljából az e rendelet VI. mellékletében megállapított eljárás helyett az ENSZ-EGB 83. sz. előírásának 7. mellékletében a párolgási kibocsátás mérésére megállapított vizsgálati eljárást is lehet alkalmazni.

▼M3

A párolgási kibocsátások tekintetében a 692/2008/EK rendelet VI. mellékletében meghatározott eljárás szerint jóváhagyott járművek kivételével, a nemzeti hatóságok 2019. szeptember 1-jétől megtiltják az olyan új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését, amelyek nem felelnek meg e rendelet VI. mellékletének.

▼B

(4) Új járműtípusok esetében a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumoktól számított három évig, új járművek esetében pedig az említett rendelet 10. cikkének (5) bekezdésében meghatározott dátumoktól számított négy évig a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

▼M1

a) a részecskeszámra (PN) vonatkozó követelmények kivételével a IIIA. melléklet 2.1. pontjának követelményei nem alkalmazandók;

▼B

b) a IIIA. mellékletnek a 2.1. pont követelményeitől eltérő követelményeit, beleértve az RDE-vizsgálatok elvégzésére, valamint az adatok rögzítésére és rendelkezésre bocsátására vonatkozó követelményeket a 715/2007/EK rendelet szerint megadott új típusjóváhagyások esetében csak […][PO, please add date of entry into force of this Regulation]-tól/-től kell alkalmazni;

c) a IIIA. melléklet követelményei nem vonatkoznak a kis sorozatú gyártók számára megadott típusjóváhagyásokra.

▼M3 —————

▼M1

Amennyiben a jármű a 715/2007/EK rendelet és annak végrehajtási jogszabályai alapján, az M kategóriába tartozó és az N1 kategóriába tartozó I. osztályú járművek esetében 2017. szeptember 1-je előtt, illetve az N1 kategóriába tartozó II. vagy III. osztályú és az N2 kategóriába tartozó járművek esetében 2018. szeptember 1-je előtt kapott típusjóváhagyást, az első albekezdés alkalmazásában nem minősül új típushoz tartozónak. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, ha kizárólag az e rendelet 2. cikkének 1. pontja szerinti új típusmeghatározás alkalmazása miatt hoznak létre új típusokat az eredeti típusból. Ezekben az esetekben ezen albekezdés alkalmazását fel kell tüntetni az (EU) 2017/1151 rendelet I. mellékletének 4. függeléke szerinti EK-típusbizonyítvány II. részének Megjegyzések című 5. pontjában.

▼B

(5) A 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumoktól számított nyolc évig:

▼M2

a) a jóváhagyó hatóság a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumokat követő három évig elfogadja a 692/2008/EK rendelet III. melléklete szerint, azzal a céllal elvégzett 1/I. típusú vizsgálatokat, hogy az e rendelet XI. mellékletében szereplő követelmények értékelésekor hiba szimulációjához elhasználódott vagy hibás alkatrészek álljanak rendelkezésre;

▼M3

b) a 692/2008/EK rendelet I. mellékletének 3.1.4. pontjában meghatározott kiterjesztési szabályokat teljesítő WLTP interpolációs családba tartozó járművek esetében a 692/2008/EK rendelet III. melléklete 3.13. pontjának megfelelően végrehajtott eljárásokat a jóváhagyó hatóság a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumoktól számított három évig elfogadja az e rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1. függeléke követelményeinek teljesítése céljából;

▼M2

c) a jóváhagyó hatóság a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumokat követő három évig az e rendelet VII. mellékletében szereplő követelmények teljesítése szempontjából egyenértékűként fogadja el a tartóssági bemutatókat, ha a 692/2008/EK rendelet VII. melléklete szerint az 1/I. típusú első vizsgálatot elvégezték és befejezték. ▼M3 E pont alkalmazásában, a 692/2008/EK rendelettel összhangban végzett és lefolytatott vizsgálati eredmények használatának lehetősége csak azokra a járművekre alkalmazható, amelyek a 692/2008/EK rendelet I. mellékletének 3.3.1. pontjában meghatározott kiterjesztési szabályokat teljesítő WLTP interpolációs családba tartoznak.

▼B

(6) A korábban megadott típusjóváhagyások méltányos kezelésének biztosítása érdekében a Bizottság megvizsgálja, hogy a 2007/46/EK irányelv V. fejezete milyen következményekkel jár az e rendelet alkalmazására nézve.

▼M1

(7) A 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott időpontokat követő 5 évig és 4 hónapig a IIIA. melléklet 2.1. pontjának követelményei nem alkalmazandók a 2. cikk 32. pontja szerinti kis sorozatú gyártók számára megadott, 715/2007/EK rendelet szerinti kibocsátási típusjóváhagyásokra. Azonban a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időpontok után 3 évvel kezdődő és 5 év 4 hónappal végződő időszakban, valamint a 10. cikkének (5) bekezdésében meghatározott időpontok után 4 évvel kezdődő és 5 év 4 hónappal végződő időszakban a kis sorozatú gyártóknak ellenőrizniük és jelenteniük kell járműveik RDE-értékeit.

▼M3

(8) A II. melléklet B. részét a 2019. január 1-je után jóváhagyott típusokon alapuló, az M1 kategóriába, az M2 kategóriába és az N1 kategória I. osztályába tartozó, valamint a 2019. szeptember 1-je után jóváhagyott típusokon alapuló, az N1 kategória II. és III. osztályába és az N2 kategóriába tartozó járművekre kell alkalmazni. Valamennyi, 2019. szeptember 1-je után nyilvántartásba vett és az M1 kategóriába, az M2 kategóriába és az N1 kategória I. osztályába tartozó, valamint 2020. szeptember 1-je után nyilvántartásba vett és az N1 kategória II. és III. osztályába és az N2 kategóriába tartozó jármű esetében is alkalmazni kell. Minden más esetben a II. melléklet A. része alkalmazandó.

(9) A 4a. cikkben említett M1 kategóriájú és az N1 kategóriájú I. osztályba tartozó járművek esetében 2020. január 1-jétől, a 4a. cikkben említett N1 kategóriájú II. és III. osztályba tartozó járművek esetében pedig 2021. január 1-jétől a nemzeti hatóságok a kibocsátásokkal és a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos indokkal megtagadják az EK-típusjóváhagyás vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását az olyan új járműtípusokra, amelyek nem felelnek meg a 4a. cikkben meghatározott követelményeknek.

A 4a. cikkben említett M1 kategóriájú és az N1 kategóriájú I. osztályba tartozó járművek esetében 2021. január 1-jétől, a 4a. cikkben említett N1 kategóriájú II. és III. osztályba tartozó járművek esetében pedig 2022. január 1-jétől a nemzeti hatóságok megtiltják az említett cikknek meg nem felelő új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését.

(10) 2019. szeptember 1-jétől a nemzeti hatóságok megtiltják az olyan új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését, amelyek nem felelnek meg az (EU) 2018/1832 bizottsági rendelettel ( 4 )) módosított 2007/46/EK irányelv IX. mellékletében meghatározott követelményeknek.

Valamennyi, 2019. január 1. és augusztus 31. között megadott típusjóváhagyással rendelkező és ugyanezen időszakban nyilvántartásba vett jármű esetében, amennyiben a megfelelőségi nyilatkozat még nem tartalmazza az (EU) 2018/1832 rendelettel módosított 2007/46/EK irányelv IX. mellékletében felsorolt információkat, a gyártó ezeket az információkat akkreditált laboratórium vagy műszaki szolgálat kérésére a II. melléklet szerinti vizsgálat céljából 5 munkanapon belül díjmentesen hozzáférhetővé teszi.

(11) A 4a. cikk követelményei nem vonatkoznak a kis sorozatú gyártók számára megadott típusjóváhagyásokra.

▼B

16. cikk

A 2007/46/EK irányelv módosításai

A 2007/46/EK irányelv e rendelet XVIII. mellékletének megfelelően módosul.

17. cikk

A 692/2008/EK rendelet módosításai

A 692/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

(1) A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) Ha az összes vonatkozó követelmény teljesül, a jóváhagyó hatóság megadja az EK-típusjóváhagyást és a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében meghatározott számozási rendszerrel összhangban típusjóváhagyási számot ad ki. A 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a típusjóváhagyási szám 3. részét az e rendelet I. mellékletének 6. függeléke szerint kell meghatározni. A jóváhagyó hatóság nem adhatja ugyanazt a számot másik járműtípusnak. A 715/2007/EK rendelet követelményei akkor tekinthetők teljesítettnek, ha az összes alábbi feltétel teljesül: a) az e rendelet 3. cikkének (10) bekezdésében foglalt előírások teljesülnek; b) az e rendelet 13. cikkében foglalt előírások teljesülnek; c) a gépjárművet a 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. ENSZ EGB-előírás, a 85. sz. ENSZ EGB-előírás és kiegészítései, a 101. sz. ENSZ EGB-előírás 3. javított változata (amely magában foglalja a 01. módosítássorozatot és annak kiegészítéseit) és kompressziós gyújtású járművek esetében a 03. módosítássorozattal módosított 24. sz. ENSZ EGB-előírás III. része alapján hagyták jóvá; d) az 5. cikk (11) és (12) bekezdésében foglalt előírások teljesülnek.”

(2) a szöveg a következő 16a. cikkel egészül ki: „16a. cikk Átmeneti rendelkezések Az M1 és az M2 kategóriájú járművek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járművek esetében 2017. szeptember 1-jétől, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járművek és az N2 kategóriájú járművek esetében pedig 2018. szeptember 1-jétől ezt a rendeletet csak az említett időpontok előtt e rendelet alapján típusjóváhagyásban részesített járművek alábbi követelményeknek való megfelelésének értékelésére kell alkalmazni: a) gyártásmegfelelőség a 8. cikknek megfelelően; b) a használatban lévő járművek megfelelősége a 9. cikknek megfelelően; c) hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járműjavítási és -karbantartási információkhoz a 13. cikknek megfelelően; Ezt a rendeletet kell alkalmazni továbbá az (EU) 2017/1152 ( *1 ) és (EU) 2017/1153 végrehajtási rendeletben meghatározott megfeleltetési eljárás céljából is ( *2 ).

(3) Az I. melléklet e rendelet XVII. mellékletének megfelelően módosul.

18. cikk

Az 1230/2012/EU rendelet módosításai

Az 1230/2012/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5) »nem kötelező felszerelés tömege« : az alapfelszerelésen kívül a gyártó előírásai szerint a járműbe beszerelhető nem kötelező felszereléskombinációk megengedett legnagyobb tömege;”.

▼M3 —————

▼B

19. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 692/2008/EK rendeletet 2022. január 1-jétől hatályon kívül kell helyezni.

20. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.









A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE

I. MELLÉKLET Az EK-típusjóváhagyásra vonatkozó közigazgatási rendelkezések 1. függelék A gyártásmegfelelőség ellenőrzése az 1. típusú vizsgálathoz – Statisztikai módszer 2. függelék Gyártásmegfelelőségi számítások elektromos járművek esetében 3. függelék Adatközlő lap mintája 3a. függelék Részletes dokumentációcsomag 3b. függelék A kibocsátáscsökkentési segédstratégia értékelésének módszertana 4. függelék EK-típusbizonyítvány mintája 5. függelék A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információk 6. függelék EK-típusbizonyítvány számozási rendszere 7. függelék A gyártó tanúsítványa a használatban lévő fedélzeti diagnosztikára vonatkozó működési követelmények teljesüléséről 8a. függelék Vizsgálati jegyzőkönyvek 8b. függelék Kigurulási menetellenállási vizsgálati jegyzőkönyv 8c. függelék Vizsgálati ív sablon 8d. függelék Párolgási kibocsátások vizsgálati jegyzőkönyv II. MELLÉKLET A használatban lévő járművek megfelelősége 1. függelék A használatban lévő járművek megfelelőségének ellenőrzése 2. függelék Statisztikai eljárás a használatban lévő járműveknek az égéstermék-kibocsátások tekintetében vett megfelelőségének vizsgálatára 3. függelék A használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó felelősségek IIIA. MELLÉKLET Valós vezetési feltételek melletti kibocsátás (RDE) 1. függelék Vizsgálati eljárás a járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerrel (PEMS) történő kibocsátásméréséhez 2. függelék A PEMS részei és jelei: előírások és kalibrálás 3. függelék A PEMS és a nem visszavezethető kipufogógáz-tömegáram hitelesítése 4. függelék A kibocsátások meghatározása 5. függelék A vizsgálati út általános dinamikájának ellenőrzése a mozgóablakos átlagolási módszer használatával 6. függelék Az rde-kibocsátások végső eredményeinek kiszámítása 7. függelék A járművek kiválasztása a kezdeti típusjóváhagyáskor lefolytatott PEMS-vizsgálathoz 7a. függelék A vizsgálati út dinamikájának ellenőrzése 7b. függelék A PEMS-vizsgálati út összesített pozitív magasságnövekedésének meghatározására szolgáló eljárás 8. függelék Az adatcserére és a jegyzőkönyvekre vonatkozó követelmények 9. függelék A gyártó tanúsítványa A gyártó tanúsítványa a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásokra vonatkozó követelmények teljesüléséről IV. MELLÉKLET A közúti közlekedésre való alkalmasság tekintetében történő típusjóváhagyáshoz szükséges kibocsátási adatok 1. függelék Szén-monoxid-kibocsátás mérése motor-üresjárati fordulatszámon (2. típusú vizsgálat) 2. függelék Füst opacitásának mérése V. MELLÉKLET A kartergáz-kibocsátás ellenőrzése (3. típusú vizsgálat) VI. MELLÉKLET A párolgási kibocsátások meghatározása (4. típusú vizsgálat) 1. függelék A 4. típusú vizsgálatok menete és vizsgálati feltételei VII. MELLÉKLET A kibocsátáscsökkentő berendezések tartósságának ellenőrzése (5. típusú vizsgálat) 1. függelék Normál próbapadi ciklus (SBC) 2. függelék Normál próbapadi dízel ciklus 3. függelék Normál közúti ciklus VIII. MELLÉKLET Az átlagos kipufogógáz-kibocsátások ellenőrzése kis környezeti hőmérsékleten (6. típusú vizsgálat) IX. MELLÉKLET A referencia-tüzelőanyagok specifikációi X. MELLÉKLET Fenntartva XI. MELLÉKLET Fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD) gépjárművekhez 1. függelék A fedélzeti diagnosztikai rendszerek működési szempontjai 2. függelék A járműcsalád alapvető jellemzői XII. MELLÉKLET Ökoinnovációs technológiával rendelkező járművek típusjóváhagyása, valamint co2-kibocsátás és tüzelőanyag-fogyasztás meghatározása többlépcsős típusjóváhagyásra vagy egyedi járműjóváhagyásra benyújtott járművek alapján XIII. MELLÉKLET Kibocsátáscsökkentő csereberendezések önálló műszaki egységként történő EK-típusjóváhagyása 1. függelék Adatközlő lap mintája 2. függelék EK-típusbizonyítvány mintája 3. függelék EK-típusjóváhagyási jel mintája XIV. MELLÉKLET Hozzáférés a jármű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járműjavítási és -karbantartási információkhoz 1. függelék Megfelelőségi tanúsítvány XV. MELLÉKLET Fenntartva XVI. MELLÉKLET A kipufogógáz-utókezelő rendszerükben reagenst használó járművekre vonatkozó követelmények XVII. MELLÉKLET A 692/2008/EK rendelet módosításai XVIII. MELLÉKLET A 2007/46/EK irányelv módosításai XIX. MELLÉKLET Az 1230/2012/EU rendelet módosításai XX. MELLÉKLET A motor hasznos teljesítményének mérése XXI. MELLÉKLET 1. típusú kibocsátás-vizsgálati eljárások XXII. MELLÉKLET A tüzelőanyag és/vagy áramfogyasztás ellenőrzését a jármű fedélzetén szolgáló eszközök









I. MELLÉKLET

AZ EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSRA VONATKOZÓ KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK

1. KIEGÉSZÍTŐ KÖVETELMÉNYEK EK–TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MEGADÁSÁRA

1.1. Kiegészítő követelmények tiszta gázüzemű járművekre és kétfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű járművekre

1.1.1. A tiszta gázüzemű járművekre és a kétfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű járművekre a 83. sz. ENSZ EGB-előírás 12. mellékletének 1., 2. és 3. szakaszában, valamint 1. és 2. függelékében meghatározott típusjóváhagyás megadására vonatkozó kiegészítő követelmények vonatkoznak, az alábbi kivételekkel.

1.1.2. A 83. sz. ENSZ EGB-előírás 12. melléklete 3.1.2. és 3.1.4. szakaszában a 10a. mellékletbeli referencia-tüzelőanyagokra történő hivatkozás az e rendelet IX. mellékletének A. szakaszában ismertetett megfelelő referencia-tüzelőanyag specifikációira való hivatkozásként értendő.

▼M3

1.1.3. A PB-gáz- és földgázüzemű járművek esetében azt a tüzelőanyagot kell használni, amelyet a gyártó a hasznos teljesítménynek az e rendelet XX. melléklete szerinti méréséhez választott. A választott tüzelőanyag jellemzőit az e rendelet I. mellékletének 3. függeléke szerinti adatközlő lapon kell megadni.

▼B

1.2. Kiegészítő követelmények rugalmas tüzelőanyag-felhasználású járművekre

A rugalmas tüzelőanyag-felhasználású járművek típusjóváhagyás megadására vonatkozó kiegészítő követelményekre a 83. sz. ENSZ EGB előírás 4.9. szakasza vonatkozik.

2. KIEGÉSZÍTŐ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁLATOK

2.1. Kis sorozatú gyártók

2.1.1. A 3. cikk (3) bekezdésében említett jogszabályok felsorolása:







Jogszabály Követelmények A Kaliforniai Törvénykönyv (California Code of Regulations), 13. címének 1961 (a) és 1961(b)(1)(C)(1) bekezdései a 2001-es és későbbi évjáratú járműmodellek esetében, valamint 1968.1., 1968.2., 1968.5., 1976. és 1975. bekezdései (kiadó: Barclay's Publishing). A típusjóváhagyást a Kaliforniai Törvénykönyv szerint kell megadni a könnyűgépjármű legújabb évjáratú modelljére.

2.2. A tüzelőanyag-tartály töltőelemei

2.2.1. A tüzelőanyag-tartály töltőelemeire vonatkozó követelményeket a XXI. melléklet 5.4.1. és 5.4.2. pontja, valamint az alábbi 2.2.2. pont határozza meg.

2.2.2. Gondoskodni kell arról, hogy a tanksapka hiánya esetén se következhessen be túlzott mértékű párolgási kibocsátás, illetve tüzelőanyag-kiömlés. Ez az alábbi megoldások egyikével érhető el:

a) automatikusan nyíló és záródó, nem levehető tanksapka;

b) olyan tervezési jellemzők, amelyekkel elkerülhető a túlzott párolgási kibocsátás a tanksapka elvesztése esetén,

c) minden más megoldás, amellyel ugyanez a hatás érhető el. Ilyen megoldások lehetnek például (a teljesség igénye nélkül) a rögzített vagy láncra fűzött tanksapka, vagy ugyanannak a kulcsnak a használata a tanksapkához, amely a jármű indítására is szolgál. Ebben az esetben gondoskodni kell arról, hogy a kulcsot csak akkor lehessen kivenni a tanksapkából, ha az zárt állásban van.

2.3. Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések

▼M3

2.3.1. A kibocsátásszabályozó számítógéppel felszerelt járműnek rendelkeznie kell a gyártó által nem engedélyezett módosításokat megakadályozó funkciókkal. A gyártónak engedélyeznie kell a módosításokat abban az esetben, ha azok a jármű diagnosztizálásához, szervizeléséhez, műszaki ellenőrzéséhez, feljavításához vagy javításához szükségesek. Az átprogramozható számítógépes kódoknak és működési paramétereknek védettnek kell lenniük az illetéktelen beavatkozással szemben, és legalább az ISO 15031-7:2013 szabvány rendelkezései által nyújtottnak megfelelő szintű védelmet kell biztosítaniuk. Minden kivehető kalibrálási memóriachipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyezni, vagy elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és biztosítani kell, hogy ezeket csak speciális eszközökkel és különleges eljárásokkal lehessen kicserélni. Csak a kibocsátási kalibrációval vagy a járműlopás elleni védekezéssel közvetlenül kapcsolatos funkciók kaphatnak ilyen védelmet.

2.3.2. Gondoskodni kell arról, hogy a motornak a számítógép által kódolt üzemi paramétereit csak speciális eszközökkel és eljárásokkal lehessen megváltoztatni (pl. forrasztott vagy zárt számítógép-alkatrészeket, illetve plombált (vagy forrasztott) gépházat kell használni).

2.3.3. A gyártó kérésére a jóváhagyó hatóság mentességet adhat a 2.3.1. és a 2.3.2. pont követelményei alól olyan járművek esetében, amelyeknél valószínűleg nem szükséges ilyen védelem. A mentesség elbírálásakor a jóváhagyó hatóság által figyelembe veendő kritériumok magukban foglalják, többek között, a kereskedelmi forgalomban beszerezhető chipeket, a jármű nagyteljesítményű kapacitását, valamint a jármű tervezett eladási mennyiségét.

▼M3

2.3.4. A programozható számítógépes kódrendszereket használó gyártóknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket az illetéktelen átprogramozás megakadályozása érdekében. Ezen intézkedések magukban foglalják a fejlett, manipulálás elleni védelmi stratégiákat és az olyan írásvédelmi funkciókat, amelyekhez a gyártó által kezelt külső számítógépen, elektronikusan lehet hozzáférni, és amelyekhez független gazdasági szereplők számára is hozzáférést kell biztosítani a XIV. melléklet 2.3.1. pontjában és 2.2. pontjában említett védelemmel. A manipulálás elleni védelem megfelelő szintjét nyújtó módszereket a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia.

2.3.5. Mechanikus tüzelőanyag-befecskendező szivattyúval felszerelt kompressziós gyújtású motor esetében a gyártóknak megfelelő intézkedésekkel meg kell akadályozniuk, hogy használat közben illetéktelenül meg lehessen változtatni a maximálisan betölthető tüzelőanyag-mennyiséget.

2.3.6. A gyártóknak hatékonyan meg kell akadályozniuk a kilométer-számláló által jelzett értékeknek a fedélzeti hálózatban, az erőátviteli rendszer bármely vezérlőegységében, valamint adott esetben a táv-adatcserére szolgáló jeladó egységben történő átprogramozását. A gyártóknak szisztematikus manipulálás elleni stratégiákat és írásvédelmi funkciókat kell alkalmazniuk a kilométer-számláló által jelzett értékek sértetlenségének védelme érdekében. A manipulálás elleni védelem megfelelő szintjét nyújtó módszereket a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia.

▼B

2.4. A vizsgálatok végrehajtása

▼M3

2.4.1. Az I.2.4. ábrán láthatók a jármű típusjóváhagyásához szükséges vizsgálatok. A konkrét vizsgálati eljárások leírása a II., IIIA., IV., V., VI., VII., VIII., XI., XVI., XX., XXI. és XXII. mellékletben található.

I.2.4. ábra

A típusjóváhagyásra és kiterjesztésekre vonatkozó vizsgálati követelmények alkalmazása







Járműkategória Szikragyújtású motorral felszerelt járművek, ideértve a hibrid járműveket is (1) (2) Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek, ideértve a hibrid járműveket is Tisztán elektromos járművek Hidrogénalapú tüzelőanyag-cellával működő járművek Egyfajta tüzelőanyag Kétfajta tüzelőanyag (3) Rugalmas tüzelőanyag-felhasználás (3) Referencia-tüzelőanyag Benzin (E10) Cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG) Földgáz/biometán Hidrogén (ICE) Benzin (E10) Benzin (E10) Benzin (E10) Benzin (E10) Dízel (B7) — Hidrogén (tüzelőanyag-cella) Cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG) Földgáz/biometán Hidrogén (ICE) (4) Etanol (E85) Gáz-halmazállapotú szennyező anyagok (1. típusú vizsgálat) Igen Igen Igen Igen (4) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen — — Részecsketömeg (1. típusú vizsgálat) Igen — — — Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen — — PN Igen — — — Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen — — Gáz-halmazállapotú szennyező anyagok, RDE (1A. típusú vizsgálat) Igen Igen Igen Igen (4) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen — — Részecskeszám, valós vezetési feltételek melletti kibocsátás (1A. típusú vizsgálat) (5) Igen — — — Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen — — Környezetihőmérséklet-korrekcióval végzett vizsgálat (14 °C vizsgálat) Igen Igen Igen Igen (4) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen — — Üresjárati kibocsátások (2. típusú vizsgálat) Igen Igen Igen — Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (csak benzin) Igen (mindkét tüzelőanyag) — — — Forgattyúházból származó kibocsátások (3. típusú vizsgálat) Igen Igen Igen — Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) — — — Párolgási kibocsátások (4. típusú vizsgálat) Igen — — — Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) — — — Tartósság (5. típusú vizsgálat) Igen Igen Igen Igen Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen — — Kibocsátás alacsony hőmérsékleten (6. típusú vizsgálat) Igen — — — Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (csak benzin) Igen (mindkét tüzelőanyag) — — — Használatban lévő járművek megfelelősége Igen Igen Igen Igen Igen (mint típusjóváhagyás) Igen (mint típusjóváhagyás) Igen (mint típusjóváhagyás) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen — — Fedélzeti diagnosztika Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen — — CO2-kibocsátás/tüzelőanyag-fogyasztás/elektromosenergia-fogyasztás és elektromos hatósugár Igen Igen Igen Igen Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen (mindkét tüzelőanyag) Igen Igen Igen Füst opacitása — — — — — — — — Igen — — Motorteljesítmény Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen (1) A hidrogénüzemű és a rugalmas tüzelőanyag-felhasználású biodízel-üzemű járművek vizsgálati eljárásainak meghatározása egy későbbi időpontban történik. (2) A részecsketömeg- és részecskeszám-határértékek, illetve a vonatkozó mérési eljárások csak a közvetlen befecskendezésű motorokra vonatkoznak. (3) Egy kétfajta tüzelőanyaggal működő jármű és egy rugalmas tüzelőanyag-felhasználású jármű kombinációja esetén mindkét vizsgálatot el kell végezni. (4) Ha a jármű hidrogénnel működik, csak az NOx-kibocsátást kell meghatározni. (5) A részecskék számára vonatkozó RDE-vizsgálatot csak azon járművek esetében kell elvégezni, amelyekre a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában szereplő Euro 6 részecskeszám-kibocsátási határértékek vonatkoznak.

▼B

3. A TÍPUSJÓVÁHAGYÁSOK KITERJESZTÉSEI

3.1. Kiterjesztések az égéstermék-kibocsátások tekintetében (1. típusú és 2. típusú vizsgálat)

▼M3

3.1.1. A típusjóváhagyást ki kell terjeszteni azon járművekre, amelyek megfelelnek a 2. cikk (1) bekezdésének, vagy megfelelnek a 2. cikk (1) bekezdése a) és c) pontjának, és teljesítik a következő feltételek mindegyikét: a) a vizsgált jármű XXI. melléklet 7. almelléklet A7/1. táblázatának 9. lépéséből eredő CO2-kibocsátása nem haladja meg a vizsgált jármű ciklus-energiaigényének megfelelő interpolációs egyenesből származó CO2-kibocsátást; b) az új interpolációs tartomány nem haladja meg a XXI. melléklet 6. almellékletének 2.3.2.2. pontja szerinti maximális tartományt; c) a szennyezőanyag-kibocsátás megfelel a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában meghatározott határértékeknek. ▼M3 3.1.1.1. A típusjóváhagyás nem terjeszthető ki interpolációs járműcsalád létrehozása érdekében, ha azt csak magas szén-dioxid-kibocsátású jármű tekintetében adták meg.

▼B

3.1.2. Periodikusan regeneráló rendszerekkel rendelkező járművek ▼M3 A típusjóváhagyás a XXI. melléklet 6. almellékletének 1. függeléke alapján végrehajtott Ki vizsgálatok (WLTP) esetében kiterjeszthető a XXI. melléklet 5.9. pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő járművekre. ▼B A típusjóváhagyás a 83. sz. ENSZ EGB előírás 13. melléklete alapján végrehajtott Ki vizsgálatok (NEDC) esetében kiterjeszthető a 692/2008 rendelet I. mellékletének 3.1.4. pontja szerinti követelményeknek megfelelő járművekre.

▼M3

3.2. Kiterjesztések a párolgási kibocsátások tekintetében (4. típusú vizsgálat)

3.2.1. A 83. sz. ENSZ EGB-előírás 6. melléklete [1 napos NEDC] vagy a 2017/1221/EK rendelet melléklete [2 napos NEDC] szerint elvégzett vizsgálatok esetén a típusjóváhagyás kiterjeszthető párolgási kibocsátást csökkentő rendszerrel felszerelt olyan járművekre, amelyek megfelelnek az alábbi feltételeknek: 3.2.1.1. A tüzelőanyag-/levegőadagolás alapelve (pl. egyedi befecskendezés) megegyezik. 3.2.1.2. A tüzelőanyag-tartály formája azonos, valamint a tüzelőanyag-tartály és a folyékony tüzelőanyagot szállító tömlők anyaga műszaki szempontból egyenértékű. 3.2.1.3. A tömlők keresztmetszete és megközelítő hosszúsága tekintetében legkedvezőtlenebb járművön vizsgálatokat kell végezni. A típusjóváhagyási vizsgálatért felelős műszaki szolgálat határozza meg, hogy nem ugyanolyan gőz/folyadék szétválasztók elfogadhatók-e. 3.2.1.4. A tüzelőanyag-tartályok térfogata ±10 % tűréssel megegyezik. 3.2.1.5. A tüzelőanyag-tartály megkerülőszelepének azonos beállításúnak kell lennie. 3.2.1.6. A tüzelőanyaggőzök tárolási módjának – például a csapda alakja és térfogata, a tárolóközeg, a légszűrő (ha ilyet használnak a párolgási kibocsátás szabályozására) stb. – azonosnak kell lennie. 3.2.1.7. A tárolt gőz kifúvatási módszerei azonosak (például levegőáram, kiindulási pont vagy kifúvatási térfogat az előkondicionálási ciklusban). 3.2.1.8. A tüzelőanyag-adagoló rendszer tömítési és szellőztetési módjai azonosak.

3.2.2. A VI. melléklet szerint elvégzett vizsgálatok [2 napos WLTP] esetén a típusjóváhagyás kiterjeszthető párolgási kibocsátást csökkentő rendszerrel felszerelt olyan járművekre, amelyek megfelelnek a VI. melléklet 5.5.1. pontjában meghatározott követelményeknek.

3.2.3. A típusjóváhagyás kiterjeszthető olyan járművekre is, amelyek: 3.2.3.1. motormérete különböző; 3.2.3.2. motorteljesítménye különböző; 3.2.3.3. automata és kézi sebességváltóval rendelkeznek; 3.2.3.4. két- és négykerék-meghajtásúak; 3.2.3.5. karosszériakialakítása különböző, és 3.2.3.6. kerék- és gumiabroncs mérete különböző.

▼B

3.3. Kiterjesztések a kibocsátáscsökkentő berendezések tartóssága tekintetében (5. típusú vizsgálat)

3.3.1. A típusjóváhagyás kiterjeszthető különböző járműtípusokra, ha a jármű, motor vagy kibocsátásszabályozó rendszer alábbiakban megadott paraméterei azonosak vagy az előírt tűréseken belül maradnak: 3.3.1.1. Jármű: Tehetetlenségi kategória: a következő két magasabb és bármely alacsonyabb tehetetlenségi kategória. Teljes kigurulási menetellenállás 80 km/h sebességnél: 5 % felette és bármilyen érték alatta. 3.3.1.2. Motor a) hengerek űrtartalma (± 15 %), b) szelepek száma és vezérlése, c) tüzelőanyag-ellátó rendszer, d) hűtőrendszer típusa, e) égési folyamat. 3.3.1.3. Kibocsátásszabályozó rendszer paraméterei: a) Katalizátorok és részecskeszűrők: a katalitikus átalakítók, szűrők és elemek darabszáma a katalitikus átalakítók és szűrők mérete (monolit-térfogat ± 10 %), a katalitikus reakció típusa (oxidáció, háromutas, szegénykeverékes NO x -csapda, szelektív redukciós katalizátor, szegénykeverékes NO x -katalizátor vagy más), nemesfémtöltés (azonos vagy nagyobb), nemesfém típusa és aránya (± 15 %), hordozó (szerkezeti kialakítás és anyag), cellasűrűség, a hőmérséklet-változás nem haladhatja meg az 50 K értéket a katalitikus átalakító vagy szűrő bemenetén. Ezt a hőmérséklet-változást 120 km/h értékű járműsebességnél a stabil állapot kialakulása után és az 1. típusú vizsgálat szerinti terhelési beállítások mellett kell ellenőrizni. b) Levegőbefúvás: van vagy nincs típus (szakaszos levegőadagoló, légszivattyúk, egyéb [egyebek]). c) Kipufogógáz-visszavezető rendszer: van vagy nincs típus (hűtött vagy nem hűtött, aktív vagy passzív vezérlés, nagy nyomás vagy alacsony nyomás); 3.3.1.4. A tartóssági vizsgálat lefolytatható olyan járművel, amelynek karosszériakialakítása, sebességváltója (automata vagy kézi kapcsolású), valamint kerék- és gumiabroncsméretei mások, mint annak a járműtípusnak, amelyre a típusjóváhagyást kérik.

3.4. Kiterjesztések fedélzeti diagnosztikához

3.4.1. A típusjóváhagyás kiterjeszthető azonos motorral és kibocsátáscsökkentő rendszerrel rendelkező más járművekre is, a XI. melléklet 2. függelékében meghatározottak szerint. A típusjóváhagyást a jármű következő jellemzőitől függetlenül kell kiterjeszteni:

a) motortartozékok;

b) gumiabroncsok;

c) egyenértékű tehetetlenség;

d) hűtőrendszer;

e) összáttételi arány;

f) erőátvitel típusa; valamint

g) a karosszéria típusa.

3.5. Kiterjesztések alacsony környezeti hőmérsékleten végzett vizsgálathoz (6. típusú vizsgálat)

3.5.1. Különböző referenciatömegű járművek

3.5.1.1. A jóváhagyást csak olyan referenciatömegű járművekre szabad kiterjeszteni, amelyeknél a használandó ekvivalens tehetetlenségi nyomaték a két következő nagyobb, vagy bármely kisebb osztályba esik.

3.5.1.2. N kategóriájú járművek esetében a jóváhagyást csak a kisebb referenciatömegű járművekre lehet kiterjeszteni, ha a már jóváhagyott jármű kibocsátásai az arra a járműre előírt határértékeken belül vannak, amelyre a jóváhagyás kiterjesztését kérik.

3.5.2. Különböző összáttételi aránnyal rendelkező járművek

3.5.2.1. A típusjóváhagyást csak bizonyos feltételek mellett szabad kiterjeszteni különböző áttételű járművekre.

3.5.2.2. Annak eldöntéséhez, hogy a típusjóváhagyás kiterjeszthető-e, a 6. típusú vizsgálatnál alkalmazott valamennyi áttételre meg kell határozni az alábbi arányt:

ahol 1 000 min–1 fordulatszám mellett a V1 a típusjóváhagyást kapott jármű sebessége, a V2 pedig annak a járműtípusnak a sebessége, amelyre a jóváhagyás kiterjesztését kérik.

3.5.2.3. Ha minden áttételnél E ≤ 8 %, akkor a kiterjesztés a 6. típusú vizsgálat megismétlése nélkül megadható.

3.5.2.4. Ha legalább egy áttételnél E > 8 %, és ha minden áttételnél E ≤ 13 %, a 6. típusú vizsgálatot meg kell ismételni. A vizsgálatokat végezheti a gyártó által a műszaki szolgálat jóváhagyásával kiválasztott laboratórium. A vizsgálati jegyzőkönyvet meg kell küldeni a típusjóváhagyási vizsgálatért felelős műszaki szolgálatnak.

3.5.3. Különböző referenciatömegű és különböző összáttételi aránnyal rendelkező járművek

A járműtípus jóváhagyása kiterjeszthető a különböző referenciatömegű és különböző összáttételi aránnyal rendelkező járműtípusokra, feltéve hogy a 3.5.1. és a 3.5.2. pontban előírt feltételek teljesülnek.

4. GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

4.1. Bevezetés

4.1.1. Az e rendelet szerinti típusjóváhagyás alapján gyártott valamennyi járművet úgy kell legyártani, hogy megfeleljen az e rendelet típusjóváhagyásra vonatkozó követelményeinek. A gyártónak megfelelő intézkedéseket és dokumentált ellenőrzési terveket kell megvalósítania, és az e rendeletben megadottak szerint meghatározott időközönként végre kell hajtania a szükséges kibocsátási és fedélzeti diagnosztikai vizsgálatokat a jóváhagyott típusnak való folyamatos megfelelőség igazolása érdekében. A jóváhagyó hatóságnak ellenőriznie kell és el kell fogadnia a gyártó szóban forgó intézkedéseit és ellenőrzési terveit, továbbá ellenőrzéseket kell végrehajtania, és az e rendeletben megadottak szerint meghatározott időközönként kibocsátási és fedélzeti diagnosztikai vizsgálatokat kell végeznie a gyártó telephelyein, a gyártó- és vizsgálati létesítményeket is beleértve, a 2007/46/EK irányelv X. mellékletében ismertetett termékmegfelelőségi és a folyamatos ellenőrzési intézkedések részeként.

▼M3

4.1.2. A gyártónak (a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megadott) szennyezőanyag-kibocsátások, a CO2-kibocsátás (az elektromosenergia-fogyasztás (EC) mérésével és, ahol alkalmazható, a tüzelőanyag-fogyasztás mérésére szolgáló fedélzeti eszköz pontosságának ellenőrzésével együtt), a kartergáz-kibocsátások, a párolgási kibocsátások és a fedélzeti diagnosztikai rendszer V., VI., XI., XXI. és XXII. mellékletben leírt vizsgálati eljárások szerinti vizsgálatával ellenőriznie kell a gyártásmegfelelőséget. Az ellenőrzésnek a fentiek miatt az 1., a 3. és a 4. típusú vizsgálatokat, valamint a fedélzeti járműdiagnosztikai rendszer vizsgálatát is tartalmaznia kell, a 2.4. pontban ismertetettek szerint.

A típusjóváhagyó hatóság köteles legalább 5 évig nyilvántartani a gyártásmegfelelőségi vizsgálati eredményekkel kapcsolatos valamennyi dokumentációt és azt kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátani.

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló konkrét eljárásokat a 4.2–4.7. pont, valamint az 1. és a 2. függelék tartalmazza.

4.1.3. A gyártók gyártásmegfelelőségének ellenőrzése során a járműcsalád alatt a gyártásmegfelelőségi járműcsalád értendő az 1. típusú vizsgálatoknál, beleértve a tüzelőanyag-fogyasztás mérésére szolgáló fedélzeti eszköz pontosságának ellenőrzését, és a 3. típusú vizsgálatoknál, a 3.2. pontban ismertetett kiterjesztésekkel a 4. típusú vizsgálatnál, illetve a fedélzeti jármű-diagnosztikai család értendő a 3.4. pontban ismertetett kiterjesztésekkel a fedélzeti járműdiagnosztikai vizsgálatoknál.

▼M3

4.1.3.1. Gyártásmegfelelőségi járműcsaládra vonatkozó kritériumok

4.1.3.1.1. Az M kategóriájú, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú és II. osztályú járművek esetében a gyártásmegfelelőségi járműcsalád megegyezik a XXI. melléklet 5.6. pontjában ismertetett interpolációs járműcsaláddal.

4.1.3.1.2. Az N1 kategóriájú III. osztályú és az N2 kategóriájú járművek esetében ugyanabba a gyártásmegfelelőségi járműcsaládba csak azok a járművek tartozhatnak, amelyek azonosak a járművel, erőátviteli rendszerrel, sebességváltóval kapcsolatos alábbi jellemzők tekintetében: a) a belső égésű motor fajtája: a tüzelőanyag fajtája (vagy fajtái a rugalmas tüzelőanyag-felhasználású vagy kétfajta tüzelőanyaggal működő járművek esetében), az égési folyamat, a motor űrtartalma, a teljes terhelési jellemzők, a motortechnológia és a feltöltőrendszer, valamint azon más motoralrendszerek vagy -jellemzők, amelyek nem elhanyagolható hatással vannak a kibocsátott CO2 tömegére WLTP körülmények között; b) az erőátviteli rendszeren belül a kibocsátott CO2 tömegére hatással lévő valamennyi részegység működési elve; c) a sebességváltó fajtája (azaz kézi, automata, fokozatmentes (automata) sebességváltó) és a sebességváltó típusa (azaz névleges nyomaték, sebességfokozatok száma, tengelykapcsolók száma stb.); d) a meghajtott tengelyek száma.

▼M3

4.1.4. A gyártó által végzett termékellenőrzés gyakoriságát az ISO 31000:2018 – Kockázatfelmérés és -kezelés. Alap- és irányelvek nemzetközi szabvánnyal összhangban lévő kockázatelemzési módszer alapján kell meghatározni, de az 1. típus esetében legalább gyártásmegfelelőségi járműcsaládonként legyártott 5 000 járművenként vagy évenként el kell végezni, aszerint, hogy melyik következik be hamarabb.

▼B

4.1.5. A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket.

Az e rendelet alapján a jóváhagyó hatóságnak ellenőrzéseket kell végrehajtania a gyártó telephelyein a gyártó intézkedéseinek és dokumentált ellenőrzési terveinek ellenőrzése érdekében az ISO 31000:2009 – Kockázatfelmérés és -kezelés. Alap- és irányelvek nemzetközi szabvánnyal összhangban lévő kockázatelemzési módszer alapján, de minden esetben legalább évenként egy ellenőrzés gyakorisággal.

▼M3

Ha a jóváhagyó hatóság nem tekinti megfelelőnek a gyártó ellenőrzési eljárását, akkor a 4.2–4.7. pontban ismertetettek szerint fizikai vizsgálatokat kell végrehajtani közvetlenül a sorozatgyártású járműveken.

▼B

4.1.6. A jóváhagyó hatóság által fizikai vizsgálatok révén végzett ellenőrzés normál gyakoriságát a gyártó ellenőrzési eljárásának eredményei alapján, kockázatelemzési módszerrel kell meghatározni, de a gyakoriságnak minden esetben el kell érnie a három évente legalább egy ellenőrző vizsgálatot. ►M3 A jóváhagyó hatóságnak ezeket a fizikai kibocsátás-vizsgálatokat és fedélzeti járműdiagnosztikai vizsgálatokat a sorozatgyártású járműveken a 4.2–4.7. pontban ismertetettek szerint kell végrehajtania. ◄

Abban az esetben, ha a fizikai vizsgálatokat a gyártó hajtja végre, akkor a jóváhagyó hatóságnak meg kell tekintenie a vizsgálatokat a gyártó létesítményében.

4.1.7. A jóváhagyó hatóságnak a gyártók megfelelőségének ellenőrzése érdekében valamennyi végrehajtott ellenőrzési vizsgálat és fizikai vizsgálat eredményeit jegyzőkönyveznie kell, és azt legalább 10 éves időtartamon át meg kell őriznie. Ezeket a jegyzőkönyveket más típusjóváhagyó hatóság vagy az Európai Bizottság kérésére rendelkezésre kell bocsátani.

4.1.8. Nem megfelelés esetén a 2007/46/EK irányelv 30. cikkét kell alkalmazni.

4.2. A jármű megfelelőségének ellenőrzése az 1. típusú vizsgálat tekintetében

▼M3

4.2.1. Az 1. típusú vizsgálatot a 4.1.3.1. pontban leírt gyártásmegfelelőségi járműcsalád valamely érvényes tagjának sorozatgyártású járművein kell végrehajtani. A vizsgálati eredmények az e rendelet alapján elvégzett valamennyi korrekció után eredményül kapott értékek. A szennyező anyagok tekintetében való megfelelőség ellenőrzéséhez a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megadott határértékeket kell alkalmazni. A CO2-kibocsátásra vonatkozó határértéknek a gyártó által a XXI. melléklet 7. almellékletében meghatározott interpolációs módszernek megfelelően kiválasztott járműre megállapított értéket kell alkalmazni. A jóváhagyó hatóságnak ellenőriznie kell az interpolációs számítást.

4.2.2. Véletlenszerűen ki kell választani három járművet a gyártásmegfelelőségi járműcsaládból. A jóváhagyó hatóság által végzett kiválasztás után a gyártó már nem végezhet semmilyen beállítást a kiválasztott járműveken.

4.2.3. A vizsgálati feltételek kiszámítására szolgáló statisztikai módszer leírása az 1. függelékben található. Valamely gyártásmegfelelőségi járműcsalád gyártása nem tekinthető megfelelőnek, ha az 1. függeékbeli vizsgálati feltételek szerint egy vagy több szennyező anyag és a CO2 értéke meghaladja az elutasítási küszöbértéket. Valamely gyártásmegfelelőségi járműcsalád gyártása akkor tekinthető megfelelőnek, ha az 1. függelékbeli vizsgálati feltételek szerint valamennyi szennyező anyag és a CO2 értéke az elfogadási küszöbértéken belüli. ▼B Ha egy szennyező anyag tekintetében elfogadó döntés született, ezt a döntést nem változtathatja meg a többi szennyező anyag és a CO2 értékeinek vonatkozásában végzett további vizsgálatok eredménye. Ha a valamennyi szennyező anyagra és a CO2-re vonatkozó értékek nem az elfogadási küszöbértéken belüliek, akkor vizsgálatot kell végrehajtani további, legfeljebb 16 járművön, és az elfogadó, illetve az elutasító döntés meghozatala érdekében az 1. függelékben meghatározott eljárást kell ismételten alkalmazni (lásd az I.4.2. ábrát). I.4.2. ábra

4.2.4. ▼M3 A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, a gyártásmegfelelőségi járműcsaládba tartozó, legfeljebb 15 000 km futásteljesítményű járművön is végezhetők vizsgálatok, az egyes gyártásmegfelelőségi járműcsaládok számára mért szennyező anyagok/CO2 EvC változási együtthatók megállapítása érdekében. A bejáratási eljárást a gyártó hajtja végre, akinek vállalnia kell, hogy semmilyen beállítást sem végez ezeken a járműveken. ▼B 4.2.4.1. A mért változási együtthatók bejáratott járművekkel történő megállapítása érdekében az alábbi eljárást kell alkalmazni: a) a szennyező anyagok/CO2 értékét az első vizsgált jármű esetében legfeljebb 80 km futásteljesítménynél és „x” km-nél meg kell mérni; b) az alábbiak szerinti ki kell számítani a szennyező anyagok/CO2 80 km és „x” km közötti változási együtthatóját (EvC): c) ▼M3 a gyártásmegfelelőségi járműcsaládba tartozó többi járművet nem kell bejáratni, de a nulla km-nél mért kibocsátásukat/elektromosenergia-fogyasztásukat/CO2-értéküket meg kell szorozni az első bejáratott jármű változási együtthatójával. Ebben az esetben az 1. függelék szerinti vizsgálathoz a következő értékeket kell figyelembe venni: ▼B i. az első jármű esetében az „x” km-nél mért értékek; ii. a többi jármű esetében a nulla km-nél mért értékek szorozva a vonatkozó változási együtthatóval. 4.2.4.2. Az összes ilyen vizsgálatot kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal kell elvégezni. A gyártó kérésére azonban a IX. mellékletben leírt referencia-tüzelőanyagok is használhatók. 4.2.4.3. A gyártásmegfelelőség CO2-kibocsátás tekintetében való ellenőrzésekor a 4.2.4.1. pontban említett eljárás alternatívájaként a járműgyártó 0,98 értékű rögzített EvC változási együtthatót alkalmazhat, minden 0 km-nél mért CO2-értéket ezzel az együtthatóval szorozva.

4.2.5. LPG vagy földgáz/biometán üzemű járművek esetében a gyártás megfelelőségére vonatkozó vizsgálatokat el lehet végezni olyan kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal, amelynek C3/C4 aránya a referencia-tüzelőanyagok aránya közé esik LPG esetében, illetve a nagy és a kis fűtőértékű tüzelőanyagok valamelyikének aránya közé esik földgáz/biometán esetében. Minden esetben be kell nyújtani a tüzelőanyag-elemzést a jóváhagyó hatósághoz.

4.2.6. Ökoinnovációs technológiákkal felszerelt járművek 4.2.6.1. Egy vagy több, M1 jármű esetében a 443/2009/EK rendelet 12. cikke, illetve N1 jármű esetében az 510/2011/EU rendelet 12. cikke szerinti ökoinnovációs technológiával felszerelt járműtípus esetében a gyártásmegfelelőséget az ökoinnovációs technológiák tekintetében a szóban forgó megfelelő ökoinnovációs technológia (technológiák) meglétének ellenőrzésével kell igazolni.

4.3. Tisztán elektromos járművek

4.3.1. A gyártás elektromosenergia-fogyasztás tekintetében való megfelelőségét biztosító intézkedéseket az e melléklet 4. függelékében meghatározott típusbizonyítvány alapján kell ellenőrizni.

4.3.2. Az elektromosenergia-fogyasztás ellenőrzése a gyártásmegfelelőség szempontjából 4.3.2.1. A gyártásmegfelelőségi eljárás során az 1. típusú vizsgálati eljárásra vonatkozó, az e rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének 3.4.4.1.3. pontja szerinti megszakítási feltételt (egymást követő szakaszokból álló vizsgálati program) és az e rendelet XXI. mellékletének 8. almelléklete 3.4.4.2.3. pontja szerinti megszakítási feltételt (rövidített vizsgálati eljárás) az alábbiakkal kell helyettesíteni: A megszakítási feltétel a gyártásmegfelelőségi eljárás során az első alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus befejezésekor következik be. 4.3.2.2. Ezen első alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus során az újratölthető energiatároló rendszer(ek)ből származó egyenáramú energiát az e rendelet XXI. mellékletének 8. almelléklete 3. függelékében ismertetett eljárással kell megmérni, majd el kell osztani az ezen alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatt megtett távolsággal. 4.3.2.3. A 4.3.2.2. pont szerint meghatározott értéket össze kell vetni a 2. függelék 1.2. pontja szerint meghatározott értékkel. 4.3.2.4. Az elektromosenergia-fogyasztás tekintetében való megfelelőséget az 1. függelék 4.2. pontjában leírt statisztikai eljárásokkal kell ellenőrizni. E megfelelőségi ellenőrzés esetében a szennyező anyagok/CO2 kifejezéseket az elektromosenergia-fogyasztás kifejezéssel kell helyettesíteni.

4.4. Külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (OVC-HEV)

4.4.1. A gyártás külső feltöltésű hibrid elektromos járművek (OVC-HEV) CO2-kibocsátásának tömege és elektromosenergia-fogyasztása tekintetében való megfelelőségét biztosító intézkedéseket az e melléklet 4. függelékében meghatározott típusbizonyítványban szereplő leírás alapján kell ellenőrizni.

4.4.2. A kibocsátott CO 2 -tömeg ellenőrzése a gyártásmegfelelőség szempontjából 4.4.2.1. A járművet 1. típusú töltést fenntartó vizsgálati eljárással kell vizsgálni az e rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének 3.2.5. pontjában ismertettek szerint. 4.4.2.2. E vizsgálat során az e rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének A8/5. táblázata alapján meg kell határozni a töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó CO2-kibocsátás tömegét, majd azt össze kell vetni a 2. függelék 2.3. pontja szerinti töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó CO2-kibocsátás tömegével. 4.4.2.3 A CO2-kibocsátás tekintetében való megfelelőséget az 1. függelék 4.2. pontjában leírt statisztikai eljárásokkal kell ellenőrizni.

4.4.3. Az elektromosenergia-fogyasztás ellenőrzése a gyártásmegfelelőség szempontjából 4.4.3.1. A gyártásmegfelelőségi eljárás során az 1. típusú töltést fogyasztó vizsgálati eljárás e rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének 3.2.4.4. pontja szerinti végét az alábbiakkal kell helyettesíteni: Az 1. típusú töltést fogyasztó vizsgálati eljárás vége a gyártásmegfelelőségi eljárás során az első alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus befejezésekor következik be. 4.4.3.2. Ezen első alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus során az újratölthető energiatároló rendszer(ek)ből származó egyenáramú energiát az e rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének 3. függelékében ismertetett eljárással kell megmérni, majd el kell osztani az ezen alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatt megtett távolsággal. ▼M3 4.4.3.3. A 4.4.3.2. pont szerint meghatározott értéket össze kell vetni a 2. függelék 2.4. pontja szerint meghatározott értékkel. ▼B 4.4.1.4. Az elektromosenergia-fogyasztás tekintetében való megfelelőséget az 1. függelék 4.2. pontjában leírt statisztikai eljárásokkal kell ellenőrizni. E megfelelőségi ellenőrzés esetében a szennyező anyagok/CO2 kifejezéseket az elektromosenergia-fogyasztás kifejezéssel kell helyettesíteni.

4.5. A jármű megfelelőségének ellenőrzése a 3. típusú vizsgálat tekintetében

4.5.1. Ha a 3. típusú vizsgálat ellenőrzése szükséges, akkor azt az alábbi követelmények szerint kell elvégezni:

4.5.1.1. Ha a jóváhagyó hatóság úgy határoz, hogy a gyártás minősége nem tűnik kielégítőnek, akkor egy járművet véletlenszerűen ki kell választani a járműcsaládból, és azt alá kell vetni az V. melléklet szerinti vizsgálatoknak.

4.5.1.2. A gyártás megfelelőnek tekinthető, ha ez a jármű megfelel az V. mellékletben leírt vizsgálatok követelményeinek.

4.5.1.3. Ha a vizsgált jármű nem felel meg a 4.5.1.1. pont szerinti követelményeknek, akkor ugyanabból a járműcsaládból véletlenszerűen ki kell választani négy további járművet, és azokat alá kell vetni a V. mellékletben leírt vizsgálatoknak. A vizsgálatokat olyan járműveken is el lehet végezni, amelyek módosítások nélkül legfeljebb 15 000 kilométert futottak.

4.5.1.4. A gyártás megfelelőnek tekinthető, ha legalább három jármű megfelel az V. mellékletben leírt vizsgálatok követelményeinek.

4.6. A jármű megfelelőségének ellenőrzése a 4. típusú vizsgálat tekintetében

4.6.1. Ha a 4