02019D0021(01) — HU — 16.09.2019 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:

▼B

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2019/1311 HATÁROZATA

(2019. július 22.)

a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatáról (EKB/2019/21)

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

2. cikk

A célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozata

(1) Az eurorendszer hét TLTRO-III-t hajt végre, az EKB honlapján közzétett, a TLTRO-III-ra vonatkozó indikatív naptárnak megfelelően.

▼M1

(2) Egy adott TLTRO-III a vonatkozó elszámolási napot követően három évvel jár le, olyan napon, amely egybeesik az eurorendszer valamely fő refinanszírozási műveletének elszámolási napjával, az EKB honlapján közzétett, a TLTRO-III-ra vonatkozó indikatív naptárnak megfelelően.

▼B

(3) A TLTRO-III:

(4) Az általános feltételek, amelyek alapján az NKB-k készek hitelműveleteket végezni, e határozat eltérő rendelkezése hiányában alkalmazandók a TLTRO-III tekintetében. E feltételek magukban foglalják a nyíltpiaci műveletek folytatására vonatkozó eljárásokat, az eurorendszer hitelműveletei céljára az ügyfelek és a fedezetek elfogadhatóságát meghatározó kritériumokat és az ügyfelek kötelezettségeinek nemteljesítése esetén alkalmazandó szankciókat. E feltételeket a refinanszírozási műveletekre alkalmazandó általános és ideiglenes jogi keretek rögzítik, az NKB-k szerződéses és/vagy szabályozási nemzeti kereteiben végrehajtottaknak megfelelően.

(5) Az ezen határozat és az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) vagy a hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletekre alkalmazandó jogi keretet rögzítő bármely más EKB jogi aktus és/vagy az azt nemzeti szinten végrehajtó nemzeti rendelkezések közötti ellentmondás esetén ez a határozat alkalmazandó.

3. cikk

Részvétel

(1) Valamely intézmény a TLTRO-III-ban egyéni alapon akkor vehet részt, ha az eurorendszer monetáris politikai nyíltpiaci műveletei céljára elfogadható ügyfél.

(2) Az intézmények a TLTRO-III-ban csoport alapon TLTRO-III-csoport alakítása útján vehetnek részt. A csoport alapon történő részvétel a 4. cikkben rögzített, alkalmazandó hitelfelvételi keret és a referenciaértékek kiszámítása, valamint a 6. cikkben rögzített, ehhez kapcsolódó adatszolgáltatási kötelezettségek szempontjából bír jelentőséggel. A csoport alapon történő részvételre a következő korlátozások vonatkoznak:

(3) A TLTRO-III-ban TLTRO-III-csoport útján való részvételhez a következő feltételeknek kell teljesülniük.

c) A TLTRO-III-csoport valamennyi tagja olyan tagállamban letelepedett hitelintézet, amelynek pénzneme az euro, továbbá eleget tesz az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 55. cikkének a), b) és c) pontjában rögzített feltételeknek.

E határozat alkalmazásában a konszolidált felügyelet alatt álló hitelintézetek, beleértve az ugyanazon hitelintézet fióktelepeit, a TLTRO-III-csoportként történő elismerés céljára szintén megfelelő kérelmezőknek tekintendők, és megfelelően eleget kell tenniük az e cikkben rögzített feltételeknek. Ez megkönnyíti a TLTRO-III-csoport létrehozását az ilyen intézmények között, amennyiben azok ugyanazon jogi személy részét alkotják. Az ilyen jellegű TLTRO-III-csoport létrehozásának vagy összetétele módosításának megerősítésére a (3) bekezdés d) pontjának v. alpontja, illetve a (6) bekezdés b) pontja ii. alpontjának 5. tétele alkalmazandó.

(4) Amennyiben a TLTRO-III-csoportként történő elismerés iránti kérelemben szereplő egy vagy több intézmény nem tesz eleget a (3) bekezdésben rögzített feltételeknek, az érintett NKB részlegesen elutasíthatja a javasolt csoport kérelmét. Ebben az esetben a kérelmet benyújtó intézmények dönthetnek úgy, hogy a szükséges feltételeknek eleget tevő csoporttagokra korlátozódó összetételű TLTRO-III-csoportként járnak el, vagy visszavonják a TLTRO-III-csoportként történő elismerés iránti kérelmet.

(5) Kivételes esetekben, objektív indokok fennállása esetén a Kormányzótanács határozhat úgy, hogy eltér a (2) és a (3) bekezdésben megjelölt feltételektől.

(6) Az (5) bekezdés sérelme nélkül, a (3) bekezdéssel összhangban elismert csoport összetétele az alábbi körülmények esetén változhat:

Ebben az esetben a szóban forgó vezető intézmény értesíti az érintett NKB-t a csoportja tagjának jogállásában bekövetkezett változásról.

c) Amennyiben a TLTRO-III-csoport vonatkozásában a (3) bekezdés d) pontjában említett kérelmet megelőző hónap utolsó napját követően a TLTRO-III-csoport tagjait érintő egyesülés, befolyásszerzés vagy szétválás következik be, és ez a művelet nem vezet a figyelembe vehető hitelek körét érintő változáshoz, a TLTRO-III-csoport összetétele megváltozhat annak érdekében, hogy tükrözze az egyesülést, befolyásszerzést vagy szétválást, feltéve, hogy a b) pontban rögzített feltételek teljesülnek.

(7) Amennyiben a TLTRO-III-csoport összetételében bekövetkezett változásokat a Kormányzótanács az (5) bekezdéssel összhangban elfogadta, vagy a TLTRO-III-csoportok összetételében a (6) bekezdéssel összhangban következtek be változások, a Kormányzótanács eltérő döntése hiányában a következők érvényesülnek:

(8) Amennyiben a vezető intézmény elveszíti az eurorendszer monetáris politikai nyíltpiaci műveletei céljára elfogadható ügyfélkénti jogállását, TLTRO-III-csoportjának elismerése megszűnik, és a vezető intézmény köteles a TLTRO-III keretében felvett összegek visszafizetésére.

4. cikk

Hitelfelvételi keret, ajánlati korlát és referenciaértékek

(1) Az egyéni résztvevőkre vonatkozó hitelfelvételi keretek az adott egyéni résztvevő referencia-állományára vonatkozó hiteladatok alapján kerülnek kiszámításra. A valamely TLTRO-III-csoport vezető intézményének minősülő résztvevőre vonatkozó hitelfelvételi keret a TLTRO-III-csoport valamennyi tagja referencia-állományaira vonatkozó aggregált hiteladatok alapján kerül kiszámításra.

(2) Az egyes résztvevők hitelfelvételi kerete a teljes referencia-állományuk 30 %-ának felel meg, csökkentve az adott TLTRO-III résztvevő által az (EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) alapján a TLTRO-II keretében korábban felvett és a TLTRO-III elszámolási időpontjában még kintlévő összegekkel, figyelemmel a résztvevő által az(EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) 6. cikkével összhangban benyújtott, korai visszafizetésre vonatkozó, jogilag kötelező erejű értesítésre. A vonatkozó technikai számításokat az I. melléklet vázolja.

(3) Amennyiben az (EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) szerinti TLTRO-II-k céljára elismert TLTRO-csoport tagja nem kíván a megfelelő TLTRO-III-csoport tagjává válni, az adott hitelintézet mint egyéni résztvevő TLTRO-III szerinti hitelfelvételi kerete kiszámítása céljából az adott intézményt úgy kell tekinteni, mint amely a TLTRO-II-k keretében hitelként olyan összeget vett fel, amely megfelel a TLTRO-II-csoport vezető intézménye által a TLTRO-II keretében felvett és a TLTRO-III elszámolási időpontjában még kintlévő összeg, valamint a csoporttag figyelembe vehető hiteleinek a TLTRO-II-csoport figyelembe vehető hiteleihez viszonyított, 2016. január 31-én fennálló aránya szorzatának. Ez utóbbi összeget a vezető intézmény TLTRO-III szerinti hitelfelvételi kerete kiszámításának céljából le kell vonni a vonatkozó TLTRO-III-csoport által a TLTRO-II-k keretében hitelként felvettnek tekintendő összegből.

(4) A valamely TLTRO-III keretében az egyes résztvevőkre vonatkozó ajánlati korlát: i. a korábbi TLTRO-III-k keretében felvett összegekkel csökkentett hitelfelvételi keret; vagy ii. a teljes referencia-állomány egytizede közül az alacsonyabb. Ezt az összeget az adott résztvevőre vonatkozó felső ajánlati korlátnak kell tekinteni, és a felső ajánlati korlátot meghaladó ajánlatokra vonatkozó, az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 36. cikkében rögzített szabályok alkalmazandóak. A vonatkozó technikai számításokat az I. melléklet vázolja.

(5) A résztvevő nettó hitelnyújtási referenciaértéke az első referencia-időszak alatti figyelembe vehető nettó hitelnyújtás alapján kerül meghatározásra, az alábbiak szerint:

A vonatkozó technikai számításokat az I. melléklet vázolja. A nettó hitelnyújtási referenciaérték nulla azon résztvevők vonatkozásában, amelyek működési engedélyét 2019. február 28-át követően adták ki, kivéve, ha a Kormányzótanács objektíven indokolt esetben eltérően határoz.

(6) A résztvevő állomány-referenciaértékét a figyelembe vehető hitelek 2019. március 31-i állománya és a nettó hitelnyújtási referenciaérték összegeként kell meghatározni. A vonatkozó technikai számításokat az I. melléklet vázolja.

▼M1

5. cikk

Kamat

(1) A (2) bekezdés fenntartásával a valamely TLTRO-III keretében hitelként felvett összegre alkalmazandó kamatláb az adott TLTRO-III élettartama alatt az irányadó refinanszírozási műveletre érvényes átlagos kamatláb.

(2) Az azon résztvevők által hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatlábnak, amelyek figyelembe vehető nettó hitelnyújtása a második referencia-időszakban meghaladja a nettó hitelnyújtási referenciaértéküket, alacsonyabbnak kell lennie az (1) bekezdésben meghatározott kamatlábnál, és lehet olyan alacsony, mint az adott TLTRO-III élettartama alatt a betéti rendelkezésre állásra érvényes átlagos kamatláb, az állomány-referenciaértéktől való eltéréstől függően. A részletes rendelkezéseket és számításokat az I. melléklet vázolja. A kamatlábat a 2021. szeptemberi első korai visszafizetési időpont előtt közlik a résztvevőkkel, az EKB honlapján közzétett, a TLTRO-III-ra vonatkozó indikatív naptárral összhangban.

(3) Az állomány-referenciaértéktől való eltérést, a kamatláb ösztönző kiigazítását, amennyiben van ilyen, és a végső kamatlábakat az EKB honlapján közzétett, a TLTRO-III-ra vonatkozó indikatív naptárral összhangban kell közölni a résztvevőkkel.

(4) A kamatot az adott TLTRO-III lejáratakor utólag, illetve korai visszafizetés esetén az 5a. cikkben meghatározottak szerint kell kiegyenlíteni.

(5) Amennyiben a valamely NKB szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseivel összhangban az NKB rendelkezésére álló korrekciós intézkedések alkalmazása következtében egy résztvevőnek a TLTRO-III kintlévő összegeket azelőtt kell visszafizetnie, hogy az állomány-referenciaértéktől való eltérést vagy - amennyiben van ilyen - a kamatláb ösztönző kiigazítását közölték volna a résztvevővel, az adott résztvevő által az egyes TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatláb az adott TLTRO-III élettartama alatt az irányadó refinanszírozási műveletre érvényes átlagos kamatláb a visszafizetés NKB által előírt időpontjáig. Amennyiben az állomány-referenciaértéktől való eltérésnek és - amennyiben van ilyen - a kamatláb ösztönző kiigazításának a résztvevővel történő közlését követően írnak elő ilyen visszafizetést, a résztvevő által az egyes TLTRO-III-k keretében felvett összegekre alkalmazandó kamatlábat az állomány-referenciaértéktől való eltérés figyelembevételével kell meghatározni.

▼M1

5a. cikk

Korai visszafizetés

(1) Az adott TLTRO-III elszámolását követő 24 hónap elteltétől kezdődően a résztvevőknek negyedévente lehetőségük van a lejárat előtt az adott TLTRO-III megszüntetésére vagy összegének csökkentésére.

(2) A korai visszafizetési időpontok egybeesnek az eurorendszer valamely fő refinanszírozási műveletének az eurorendszer által meghatározott elszámolási napjával.

(3) A korai visszafizetési eljárás igénybevétele érdekében a résztvevőnek – legalább a szóban forgó korai visszafizetési időpont előtt egy héttel – értesítenie kell az érintett NKB-t arról, hogy a korai visszafizetési eljárás alapján a korai visszafizetési időpontban visszafizetéssel kíván élni.

(4) A (3) bekezdésben említett értesítés az abban megjelölt korai visszafizetési időpont előtt egy héttel válik a résztvevőre nézve kötelezővé. Ha a résztvevő a korai visszafizetési eljárás alapján esedékes összeget a visszafizetési időpontig teljes egészében vagy részben nem fizeti meg, ennek következménye pénzügyi szankció kivetése lehet. Az alkalmazandó pénzügyi szankciót az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) VII. mellékletével összhangban kell kiszámítani, és az a monetáris politikai célokból végrehajtott penziós ügyletek tekintetében az ügyfél részére allokált összegre vonatkozóan a megfelelő fedezetnyújtásra és elszámolásra vonatkozó kötelezettség megszegése esetén alkalmazott pénzügyi szankciónak felel meg. A pénzügyi szankció kiszabása nem érinti az NKB azon jogát, hogy igénybe vegye az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 166. cikke szerinti nemteljesítési esemény bekövetkezése esetére előírt korrekciós intézkedéseket.

▼B

6. cikk

Adatszolgáltatási követelmények

(1) A TLTRO-III résztvevőinek be kell nyújtaniuk az érintett NKB részére a II. mellékletben meghatározott adatszolgáltatási sablonokban azonosított adatokat, az alábbiak szerint:

(2) Az adatokat az alábbiakkal összhangban kell szolgáltatni:

(3) Azok a résztvevők, akik figyelembe kívánják venni a nem értékesítési célból értékpapírosított figyelembe vehető hiteleket a hitelfelvételi keretkiszámítása céljából, azáltal élnek ezzel a lehetőséggel, hogy a valamennyi nem értékesítési célból értékpapírosított hitelre vonatkozó, a II. mellékletben részletezett kiegészítő tételt ezen kiegészítő tételek könyvvizsgáló általi értékelésével együtt rendelkezésre bocsátják a következő szabályok szerint:

(4) A résztvevők által benyújtott jelentésben használt fogalmakat az e fogalmakra vonatkozóan az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) szereplő fogalommeghatározásokkal összhangban kell értelmezni.

(5) A TLTRO-III-csoportok vezető intézményeinek a TLTRO-III-csoport valamennyi tagja tekintetében összesített adatokat tükröző jelentéseket kell benyújtaniuk. Ezenkívül a vezető intézmény NKB-ja, vagy a vezető intézmény NKB-jával történő egyeztetés alapján a TLTRO-III-csoport egy tagjának NKB-ja előírhatja azt, hogy a vezető intézmény minden egyes csoporttag vonatkozásában tételes adatokat szolgáltasson.

(6) A résztvevőknek biztosítaniuk kell, hogy az (1)-(3) bekezdés alapján benyújtott adatok minőségét külső könyvvizsgáló értékelje, a következő szabályokkal összhangban:

Csoport alapon történő részvétel esetén a könyvvizsgáló értékelésének eredményeit meg kell osztani a TLTRO-III-csoport egyéb tagjainak NKB-ivel is. A résztvevő NKB-jének kérésére az ezen bekezdés alapján elvégzett értékelések részletes eredményeit ezen NKB rendelkezésére kell bocsátani, és csoportrészvétel esetén ezt követően meg kell osztani a csoporttagok NKB-ival.

Az eurorendszer további útmutatással szolgálhat arra vonatkozóan, hogy a könyvvizsgáló általi értékelést hogyan kell lefolytatni, ebben az esetben a résztvevőknek biztosítaniuk kell, hogy ezt az útmutatást a könyvvizsgálók értékelésük során alkalmazzák.

(7) A (8) bekezdés fenntartásával a TLTRO-III-csoport összetételében bekövetkező változást vagy a résztvevő figyelembe vehető hiteleinek körét érintő vállalati átszervezést – így összeolvadást, befolyásszerzést vagy szétválást (ideértve a résztvevő szanálásából vagy felszámolásából eredőt is) – követően a résztvevő NKB-jától kapott útmutatásoknak megfelelően egy felülvizsgált első jelentést kell benyújtani. Az érintett NKB értékeli a felülvizsgálat hatását és meghozza a megfelelő intézkedéseket. Ilyen intézkedés lehet többek között az azon hitelként felvett összegek visszafizetésére vonatkozó követelmény, amelyek a TLTRO-III-csoport összetételében bekövetkezett változás vagy a vállalati átszervezés figyelembevételével meghaladják a vonatkozó hitelfelvételi keretet. A szóban forgó résztvevő, amely lehet a vállalati átszervezést követően újonnan létrejött szervezet, a felülvizsgálat hatása értékelésének elősegítése érdekében az érintett NKB által kért bármely további információt rendelkezésre bocsát.

(8) A (7) bekezdéstől eltérően nem szükséges az első jelentés felülvizsgálata, helyette a figyelembe vehető hitelekre gyakorolt lényeges hatást lehet rögzíteni a második jelentésben kiigazításként a következő esetekben:

A b) és a c) esetben a résztvevők továbbra is választhatják az első jelentés felülvizsgálatát a vállalati átszervezés figyelembevételéhez.

(9) A résztvevők által e cikk alapján rendelkezésre bocsátott adatokat az eurorendszer felhasználhatja a TLTRO-III-keretrendszer végrehajtásához, valamint a keret eredményességének értékeléséhez és az eurorendszer egyéb elemzési céljaira. E célból az e cikk alapján jelentett adatokat megkapó NKB-k kicserélhetik ezeket az adatokat az eurorendszerben. Az e cikk alapján jelentett adatok az eurorendszeren belül megoszthatók a rendelkezésre bocsátott adatok megerősítése céljából is.

7. cikk

Az adatszolgáltatási követelmények nem teljesítése

(1) Amennyiben egy résztvevő nem nyújt be valamely jelentést vagy nem tesz eleget az ellenőrzésre vonatkozó követelményeknek, illetve a szolgáltatott adatokban hibák kerülnek azonosításra, az alábbiak alkalmazandók:

▼M1

c) Ha a résztvevő a vonatkozó határidőre nem bocsátja az érintett NKB rendelkezésére a második jelentést, az adott TLTRO-III élettartama alatt az irányadó refinanszírozási műveletre érvényes átlagos kamatlábat kell alkalmazni a résztvevő által a TLTRO-III keretében felvett összegekre, egy további napi 500 euro összegű, de legfeljebb 15 000 euróig terjedő bírsággal a második jelentés benyújtásáig. A bírság halmozódik, és akkor kerül felszámításra, amikor az érintett NKB megkapja a második jelentést, vagy amikor elérik a bírság maximális összegét, ha addig az időpontig sem érkezik be a második jelentés.

▼B

(2) Az (1) bekezdés nem érinti az EKB/2010/10 határozat ( 7 ) alapján az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségek vonatkozásában kiszabható szankciókat.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2019. augusztus 3-án lép hatályba.

I. MELLÉKLET

A CÉLZOTT HOSSZABB LEJÁRATÚ REFINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK HARMADIK SOROZATÁNAK LEFOLYTATÁSA

1. A hitelfelvételi keret és az ajánlati korlát kiszámítása

A célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatának (TLTRO-III) résztvevőjére – akár egyéni alapon, akár TLTRO-III-csoport vezető intézményeként jár el – hitelfelvételi keret vonatkozik. A számított hitelfelvételi keretet 10 000 eurónként felfelé kell kerekíteni.

A TLTRO-III egyéni résztvevőjére vonatkozó hitelfelvételi keretet azon referencia-állomány alapján kell kiszámítani, amely a figyelembe vehető hitelek állományából és a 6. cikk (3) bekezdése szerinti lehetőség választása esetén nem értékesítési célból értékpapírosított figyelembe vehető hitelekből tevődik össze 2019. február 28-án. A valamely TLTRO-III-csoport vezető intézményére vonatkozó hitelfelvételi keretet az adott TLTRO-III-csoport valamennyi tagja tekintetében a referencia-állomány alapján kell kiszámítani.

A hitelfelvételi keret a résztvevő ( 8 ) referencia-állományának 30 %-a mínusz a résztvevő által az (EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) szerinti célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek (TLTRO-II-k) keretében felvett és a megfelelő TLTRO-III elszámolási időpontjában még kintlévő összegeknek felel meg, vagy nulla, ha ez az összeg negatív, azaz:

BAk = max(0,3 × OR 2019. febr – OBk , 0), ahol k = 1,…,7.

Itt a BAk a TLTRO-III k szerinti hitelfelvételi keret (ahol k = 1,…,7), OR 2019. febr a résztvevő 2019. február 28-i referencia-állománya, és az OB k a résztvevő által a TLTRO-II keretében hitelként felvett és a TLTRO-III k elszámolási időpontjában még kintlévő összeg.

A valamely TLTRO-III keretében az egyes résztvevőkre vonatkozó ajánlati korlát: a) a korábbi TLTRO-III keretében felvett összegekkel csökkentett BAk hitelfelvételi keret; vagy b) a teljes referencia-állomány egytizede közül az alacsonyabb. Legyen Ck ≥ 0 a résztvevő hitelfelvétele a TLTRO-III k keretében, és Ck ≤ BLk , ahol BLk a k műveletben az ezen résztvevőre vonatkozó ajánlati korlát, a következő meghatározás szerint:

BL 1 = min(BA 1, 0,1 × OR 2019. febr )

és

ahol k = 2,…,7.

2. A referenciaértékek kiszámítása

Legyen az NLm a résztvevő figyelembe vehető nettó hitelnyújtása az m naptári hónapban, amelyet a résztvevő új figyelembe vehető hiteleinek bruttó forgalma az adott hónapban mínusz a II. mellékletben meghatározottak szerinti figyelembe vehető hitelek törlesztéseiként kell kiszámítani.

Jelölje NLB az adott résztvevő nettó hitelezési referenciaértékét. Ez a következőképpen kerül meghatározásra:

NLB = min (NL 2018. ápr + NL 2018. máj + … + NL 2019. márc , 0)

Ez azt jelenti, hogy ha a résztvevő az első referencia-időszakban pozitív vagy nulla figyelembe vehető nettó hitelnyújtással rendelkezik, akkor NLB = 0. Ha azonban a résztvevő az első referencia-időszakban negatív figyelembe vehető nettó hitelnyújtással rendelkezik, akkor NLB = NL 2018. ápr + NL 2018. máj + … + NL 2019. márc .

Jelölje OAB a résztvevő állomány-referenciaértékét. Ez a következőképpen kerül meghatározásra:

OAB = max (OL 2019. márc + NLB, 0)

Itt OL 2019. márc a figyelembe vehető hitelek 2019 márciusának végén fennálló állománya

3. A kamatláb kiszámítása

Jelölje NS 2021. márc a 2019. április 1. és 2021. március 31. közötti időszak figyelembe vehető nettó hitelnyújtásának és a figyelembe vehető hitelek 2019. március 31-i állományainak az összeadásával kapott összeget; ez a következőképpen kerül kiszámításra: NS 2021. márc = OL 2019. márc + NL 2019. ápr +… + NL 2021. márc .

Most jelölje EX az NS 2021. márc -nak az állomány-referenciaértéktől való százalékos eltérését, vagyis

▼M1

Az Ex 15 tizedesjegyre kerekítendő. Ahol az OAB nullával egyenlő, úgy tekintendő, hogy az EX 2,5-tel egyenlő.

▼B

Legyen

a TLTRO-III időtartama alatt érvényes irányadó refinanszírozási művelet (MRO) átlagos kamatlába k éves százalékos arányként kifejezve, és legyen

a TLTRO-III k időtartama alatt érvényes betéti rendelkezésre állás átlagos kamatlába, éves százalékos arányként kifejezve, azaz:

A fenti egyenletekben nk (ahol k = 1,..7) jelöli a TLTRO-III k napok számát, MROk,t jelöli a TLTRO-III k t-edik napján az MRO-ra alkalmazott kamatlábat, ha erre az MRO-ra rögzített kamatozású teljes allokálási szabály vonatkozik, vagy MROk,t jelöli a TLTRO-III k t-edik napján az MRO-ra alkalmazott minimális ajánlati kamatlábat, ha erre az MRO-ra változó kamatozású tendereljárás keretében kerül sor, éves százalékos arányként kifejezve. A fenti egyenletekben DFk,t jelöli a TLTRO-III k t-edik napján a betéti rendelkezésre állásra alkalmazott kamatlábat, éves százalékos arányként kifejezve.

▼M1

Legyen a kamatláb ösztönző kiigazítása, a maximális kamatláb (

) és a minimális kamatláb (

) közötti átlagos különbség hányadában kifejezve iri; legyen a TLTRO-III k-ra alkalmazott kamatláb, éves százalékos arányként kifejezve, rk ; iri és rk meghatározása a következő:

ha EX ≤ 0, akkor iri = 0 % és



ha EX ≥ 2,5, akkor iri = 100 % és



ha 0 < EX < 2,5, akkor

és



▼B

A kamatláb ösztönző kiigazítása (iri) 15 tizedesjegyre kerekítve kerül kifejezésre.

A kamatláb (rk ) éves százalékos arányként kerül kifejezésre, a negyedik tizedesjegyre lefelé kerekítve.

II. MELLÉKLET

A CÉLZOTT HOSSZABB LEJÁRATÚ REFINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK HARMADIK SOROZATA – IRÁNYMUTATÁSOK AZ ADATSZOLGÁLTATÁSI SABLONOK ÁLTAL ELŐÍRT ADATOK ÖSSZEÁLLÍTÁSÁHOZ

1. Bevezetés ( 9 )

Ezek az iránymutatások a TLTRO-III résztvevői által a 6. cikkel összhangban benyújtandó adatjelentések összeállítására vonatkozó útmutatásokat tartalmaznak. Az adatszolgáltatási követelményeket az e melléklet végén található adatszolgáltatási sablonok mutatják. Ezek az iránymutatások részletezik továbbá a műveletekben részt vevő TLTRO-III-csoportok vezető intézményeire vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket.

A 2. és 3. szakasz általános információkat nyújt az adatok összeállításáról és benyújtásáról, a 4. szakasz pedig bemutatja a jelentendő mutatókat.

2. Általános információk

A hitelfelvételi keret kiszámításához alkalmazandó mértékek a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) által euroövezeti nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelekhez és az MPI-k által euroövezeti háztartásoknak ( 10 ) nyújtott hitelekhez kapcsolódnak, kivéve a lakáscélú hiteleket, valamennyi pénznemben. A 6. cikkel összhangban két adatjelentést kell benyújtani: az első jelentés lefedi a referencia-állományra vonatkozó adatokat és az első referencia-időszakra vonatkozó adatokat, és a második jelentés lefedi a második referencia-időszakra vonatkozó adatokat. Az összegeket a nem pénzügyi vállalatok és a háztartások esetén külön kell jelenteni. A figyelembe vehető hitelek állományait ki kell igazítani az értékpapírosított vagy más módon átruházott és a mérlegből ki nem vezetett hitelek tekintetbe vétele érdekében, mindazonáltal a résztvevők választhatják a 6. cikk (3) bekezdése szerinti lehetőséget arra, hogy a hitelfelvételi keretük kiszámítása céljára hozzáadják a nem értékesítési célból értékpapírosított figyelembe vehető hiteleket, a mérlegbeli megjelenésüktől függetlenül. Részletes információkra van szükség továbbá ezen tételek releváns alkategóriáira, valamint azon hatásokra vonatkozóan, amelyek változást eredményeznek a figyelembe vehető hitelek állományaiban, de nem kapcsolódnak figyelembe vehető nettó hitelnyújtáshoz (a továbbiakban: az állományok kiigazításai), a hitelértékesítésekre és hitelvásárlásokra, valamint az egyéb hitelátruházásokra is kiterjedően.

Az összegyűjtött információk felhasználását illetően a referencia-állományra vonatkozó adatok a hitelfelvételi keret megállapításához kerülnek felhasználásra. Ezenkívül az első referencia-időszak alatti figyelembe vehető nettó hitelnyújtásra vonatkozó adatok a nettó hitelnyújtási referenciaérték és az állomány-referenciaérték kiszámításához kerülnek felhasználásra. A második referencia-időszak alatti figyelembe vehető nettó hitelnyújtásra vonatkozó adatok a hitelezés alakulásának, és következésképpen az alkalmazandó kamatlábaknak az értékeléséhez kerülnek felhasználásra. Minden egyéb mutató az információk belső összhangjának, valamint az információknak az eurorendszeren belül gyűjtött statisztikai adatokkal való összhangjának ellenőrzésére, valamint a TLTRO-III-program hatásának részletes figyelemmel kísérésére szolgál.

Az adatjelentések kitöltését alátámasztó általános keretet az MPI mérlegstatisztikákkal kapcsolatban az euroövezeti MPI-kre vonatkozó, az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) meghatározott adatszolgáltatási követelmények adják meg. Így különösen a hitelek tekintetében az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy azokat „névleges hónap végi állományként kell jelenteni, bruttó összegben. Ebből az összegből ki kell zárni a megfelelő számviteli szabályokban meghatározott leírásokat és kivezetéseket. A […] hitelek más eszközzel és forrással nem nettósíthatók”. Ugyanakkor, a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályok alóli kivételként, amelyek azt is jelentik, hogy a hitelekre vonatkozó adatokat a céltartalékokkal növelve kell jelenteni, a 8. cikk (4) bekezdése rögzíti, hogy az „NKB-k lehetővé tehetik a céltartalékkal fedezett hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron [azaz azok ügyleti értékén], feltéve, hogy az ilyen adatszolgáltatási gyakorlatokat valamennyi rezidens adatszolgáltató követi”. A nem értékesítési célból értékpapírosított figyelembe vehető hiteleket nem kell a céltartalékok levonásával jelenteni, ha kivezetik azokat a mérlegből. Az alábbiakban részletesebben is áttekintésre kerülnek azok a hatások, amelyeket az általános mérlegstatisztikai útmutatástól való ezen eltérés az adatjelentések összeállítására nézve eredményez.

Az 1071/2013/EU rendeletet (EKB/2013/33) az adatjelentések összeállítása során alkalmazandó fogalommeghatározások vonatkozásában is referenciadokumentumként kell használni. Lásd különösen az 1. cikket az általános fogalommeghatározásokért, valamint a II. melléklet 2. és 3. részét a „hitelek” által lefedendő instrumentumok kategóriáinak, illetve a résztvevők szektorainak meghatározásáért. Fontos, hogy a mérlegstatisztikai keretrendszerben a hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelést főszabály szerint annak felmerülésekor kell a mérlegben kötelezően kimutatni (azaz eredményszemléletben és nem pedig a tényleges pénzbevétel időpontjában), de azt nem kell figyelembe venni a hitelek állományaira vonatkozó adatokban. A tőkésített kamatot ugyanakkor rögzíteni kell az állományokban.

Bár az MPI-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) követelményeinek megfelelően a legtöbb jelentendő adatot már összeállítják, a TLTRO-III-ban ajánlatot tevő résztvevőknek bizonyos kiegészítő információkat össze kell állítaniuk. A mérlegstatisztika módszertani keretrendszere, amelyet az MPI mérlegstatisztikai kézikönyv ( 11 ) rögzít, tartalmaz minden szükséges háttérinformációt, amely ezen kiegészítő adatok összeállításához szükséges; további részletek az egyes mutatók meghatározására vonatkozó 4. pontban találhatók.

3. Általános adatszolgáltatási útmutatások

a) Az adatszolgáltatási sablonok szerkezete

A sablonok azon referencia-időszakokra való hivatkozásokat tartalmaznak, amelyekre az adatok vonatkoznak, és a mutatókat két hasábra csoportosítják: az euroövezeti nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott MPI-hitelek, és az euroövezeti háztartásoknak nyújtott MPI-hitelek, kivéve a lakáscélú hiteleket. A sárgával jelölt valamennyi cellában az adatok az egyéb cellákba bevitt adatokból kerülnek kiszámításra a megadott képletek alapján. A sablonok tartalmaznak az adatok belső összhangjának ellenőrzésére szolgáló szabályokat is.

A TLTRO-III keretében két jelentés létezik:

A B. sablonban az állományokra vonatkozó mutatókat az adatszolgáltatási időszak kezdetét megelőző hónap vége és az adatszolgáltatási időszak vége szerinti állapotban kell jelenteni; így az első referencia-időszak vonatkozásában az állományokat a 2018. március 31-i és a 2019. március 31-i állapot szerint kell jelenteni, a második referencia-időszak vonatkozásában pedig az állományokat a 2019. március 31-i és a 2021. március 31-i állapot szerint kell jelenteni. A tranzakciókra és a kiigazításokra vonatkozó adatoknak viszont tartalmazniuk kell minden olyan jelentős hatást, amelyre az adatszolgáltatási időszakban kerül sor.

b) A TLTRO-III-csoportokra vonatkozó adatszolgáltatás

A TLTRO-III-ban való csoportrészvétel esetén az adatokat főszabály szerint összevont alapon kell jelenteni. Ugyanakkor azon tagállamok nemzeti központi bankjainak, amelyek pénzneme az euro (NKB-k) lehetőségük van arra, hogy az adatokat az egyedi intézmények szintjén gyűjtsék, ha ezt szükségesnek látják.

c) Az adatjelentések továbbítása

A kitöltött adatjelentéseket a 6. cikkben foglaltak szerint az érintett NKB részére kell továbbítani a TLTRO-III-ra vonatkozó, az EKB honlapján közzétett indikatív naptárral összhangban, amely meghatározza az egyes adattovábbítások által lefedendő referencia-időszakokat is, valamint azt, hogy melyik adat-évjáratokat kell használni az adatok összeállítása során.

d) Az adatok egysége

Az adatokat ezer eurós nagyságrendben kell jelenteni.

4. Fogalommeghatározások

E szakasz tartalmazza a jelentendő tételek fogalommeghatározásait; az adatszolgáltatási sablonokban használt számozás zárójelben szerepel.

a) A figyelembe vehető hitelek állományai (1. és 4.)

Az ezekben a mezőkben található adatokat a következő mérlegtételek vonatkozásában jelentett adatokból számítják: a „Mérlegben szereplő állományok” (1.1. és 4.1.) mínusz „A mérlegből való kivezetés nélkül értékpapírosított vagy más módon átruházott figyelembe vehető hitelek állományai” (1.2. és 4.2.), plusz a „Céltartalékok állománya” (1.3. és 4.3.). Ez utóbbi alfogalom csak azokban az esetekben releváns, amikor – az általános mérlegstatisztikai gyakorlattal ellentétben – a hiteleket a céltartalékok összegének levonásával jelentik.

A figyelembe vehető hitelek állományainak alapul szolgáló tételei a következők:

Ez a tétel az euroövezeti nem pénzügyi vállalatoknak és az euroövezeti háztartásoknak nyújtott hitelek állományaiból áll, kivéve a lakáscélú hiteleket. A felhalmozott kamat, a tőkésített kamattal ellentétben, nem kerül figyelembevételre a mutatókban.

E cellák közvetlenül kapcsolódnak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletének 2. részében (az 1. táblázat 2. rovata a havi állományokról) foglalt követelményekhez.

Az adatjelentésekben szerepeltetendő tételek részletesebb meghatározásáért lásd az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) II. mellékletének 2. részét és az MPI mérlegstatisztikai kézikönyv 4.3. szakaszát.

Ez a tétel a mérlegből való kivezetés nélkül értékpapírosított vagy más módon átruházott figyelembe vehető hitelek állományaiból áll. Minden értékpapírosítási tevékenységet jelenteni kell, függetlenül attól, hogy a bevont pénzügyi közvetítő vállalatok hol rezidensek. Nem tartoznak bele ebbe a tételbe az eurorendszernek monetáris politikai hitelműveletek céljára olyan hitelkövetelések formájában fedezetként rendelkezésre bocsátott hitelek, amelyek a mérlegből való kivezetés nélküli átruházáshoz vezetnek.

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletének 5. része (a havi adatokra vonatkozó 5a. táblázat 5.1. rovata) lefedi a mérlegből való kivezetés nélkül a nem pénzügyi vállalatoknak és háztartásoknak nyújtott értékpapírosított hitelekre vonatkozó szükséges információkat, de nem írja elő azok cél szerinti bontását. Ezenkívül a mérlegből való kivezetés nélkül más módon (azaz nem értékpapírosítás révén) átruházott hitelek állományaira az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) nem terjed ki. Erre tekintettel az adatjelentések összeállítása érdekében az MPI-k belső adatbázisaiból történő különálló adatkivonás szükséges.

Az adatjelentésekben szerepeltetendő tételekre vonatkozó további részletekért lásd az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletének 5. részét és az MPI mérlegstatisztikai kézikönyv 4.3.11. szakaszát.

Ezek az adatok csak azon intézmények esetében relevánsak, amelyek – az általános mérlegstatisztikai gyakorlattal ellentétben – a hiteleket a céltartalékok összegének levonásával jelentik. A TLTRO-III-csoportként ajánlatot tevő intézmények esetében ez a követelmény csak a csoport azon intézményeire vonatkozik, amelyek a hiteleket a céltartalékok összegének levonásával rögzítik.

Ez a tétel magában foglalja az értékvesztésre és a hitelezési veszteségekre vonatkozó egyéni és kollektív kereteket (még mielőtt a leírásokra, illetve kivezetésekre sor kerül). Az adatoknak utalniuk kell a „Mérlegben szereplő hitelek állományai”-ra (1.1 és 4.1.), kivéve a „Mérlegből való kivezetés nélkül értékpapírosított vagy más módon átruházott hitelek állományai”-t (1.2. és 4.2.).

Amint azt a 2. pont harmadik bekezdése rögzíti, a mérlegstatisztikákban a hiteleket főszabály szerint tőkeösszegükön, állományként kell jelenteni, és a megfelelő céltartalékokat a „Tőke és tartalékok”-hoz kell rendelni. Ilyen esetekben a céltartalékokra vonatkozó külön információkat nem kell jelenteni. Ugyanakkor azon esetekben, amikor a hiteleket a céltartalékok összegének levonásával jelentik, ezt a kiegészítő információt jelenteni kell annak érdekében, hogy valamennyi MPI vonatkozásában teljes mértékben összehasonlítható adatok kerüljenek begyűjtésre.

Ahol az a gyakorlat, hogy a hitelek állományát a céltartalékok összegének levonásával jelentik, az NKB-knak lehetősége van arra, hogy az ezen információkra vonatkozó adatszolgáltatást önkéntessé tegyék. Ugyanakkor az ilyen esetekben a TLTRO-III-keretrendszer alapján végzett számítások a mérlegben szereplő hiteleknek a céltartalékok összegével csökkentett állományán fognak alapulni ( 12 ).

További részletekért lásd az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) II. mellékletének 2. részében a „Tőke és tartalékok” meghatározásában a céltartalékokra vonatkozó hivatkozást.

b) Figyelembe vehető nettó hitelnyújtás (2.)

E cellák rögzítik az adatszolgáltatási időszak alatt történő nettó hitelnyújtást (tranzakciókat). Az adatok az altételekben – nevezetesen „Bruttó hitelnyújtás” (2.1.) mínusz „Törlesztések” (2.2.) – jelentett számadatok alapján kerülnek kiszámításra.

Az adatszolgáltatási időszak alatt újratárgyalt hiteleket a „Törlesztések” és a „Bruttó hitelnyújtás” alatt is jelenteni kell abban az időpontban, amikor az újratárgyalásra sor kerül. A kiigazítási adatoknak tartalmazniuk kell a hitel-újratárgyaláshoz kapcsolódó hatásokat.

Az ezen időszak alatt visszafordított tranzakciókat (azaz az időszak alatt nyújtott és visszafizetett hiteleket) főszabály szerint a „Bruttó hitelnyújtás” és a „Törlesztések” alatt is jelenteni kell. Ugyanakkor az ajánlatot tevő MPI-k számára az is megengedett, hogy az adatjelentések összeállítása során ne vegyék figyelembe ezeket a műveleteket, amennyiben ez könnyítené a rájuk nehezedő adatszolgáltatási terhet. Ebben az esetben tájékoztatniuk kell az érintett NKB-t, és az állományok kiigazításaira vonatkozó adatokból szintén ki kell hagyni az ezen visszafordított műveletekhez kapcsolódó hatásokat. Ez a kivétel nem vonatkozik az adott időszakban nyújtott azon hitelekre, amelyek értékpapírosítottak vagy más módon átruházottak.

A hitelkártya-tartozásokat, a megújuló hiteleket és a folyószámlahiteleket is figyelembe kell venni. Ezen instrumentumok vonatkozásában az adatszolgáltatási időszak alatt felhasznált vagy felvett összegek következtében az egyenlegekben bekövetkezett változásokat a nettó hitelnyújtás helyettesítő értékeként kell felhasználni. A pozitív összegeket a „Bruttó hitelnyújtás” (2.1.) alatt, míg a negatív összegeket (pozitív előjellel) a „Törlesztések” (2.2.) alatt kell jelenteni.

Ez a tétel az adatszolgáltatási időszakban a bruttó új hitelek forgalmából, mínusz a bármely hitelszerzésből áll. A hitelkártya-tartozásokhoz, a megújuló hitelekhez és a folyószámlahitelekhez kapcsolódóan nyújtott hitelekre vonatkozó adatokat szintén jelenteni kell, a fent részletezettek szerint.

Az időszak alatt a fogyasztói egyenlegekhez – például a kamat tőkésítése (szemben a kamatfelhalmozással) és a díjak miatt – hozzáadott összegeket szintén jelenteni kell.

Ez a tétel az adatszolgáltatási időszak alatti tőketörlesztések forgalmából áll, kivéve azokat, amelyek a mérlegből való kivezetés nélkül értékpapírosított vagy más módon átruházott figyelembe vehető hitelek állományaihoz kapcsolódnak. A hitelkártya-tartozásokhoz, a megújuló hitelekhez és a folyószámlahitelekhez kapcsolódó törlesztéseket szintén jelenteni kell, a fent részletezettek szerint.

A még nem tőkésített, felhalmozott kamathoz kapcsolódó kamatfizetéseket, a hitelelidegenítéseket és az állományok egyéb kiigazításait (beleértve a leírásokat és a kivezetéseket is) nem kell jelenteni.

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) előírja, hogy a hitel-tőke konverziókat tranzakcióknak kell tekinteni. Mindazonáltal a TLTRO-III adatjelentések összeállítása céljára a hitel-tőke konverziókat, ahol a résztvevő által a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hiteleket felváltja a résztvevők által az e nem pénzügyi vállalatokban tartott részesedés, inkább átsorolásként és nem a hitelek törlesztéseként lehet jelenteni, feltéve, hogy a résztvevő által a reálgazdaságnak nyújtott finanszírozás ezáltal nem csökken, az érintett NKB által meghatározottaknak megfelelően. A résztvevő az NKB rendelkezésére fogja bocsátani az összes ahhoz szükséges információt, hogy dönteni tudjon a konverzió kezelésének mikéntjéről.

c) Az állományok kiigazításai (3)

E cellák a figyelembe vehető hitelek állományaiban az adatszolgáltatási időszakban bekövetkezett azon változások (csökkenések (–) és növekmények (+)) jelentésére szolgálnak, amelyek nem kacsolódnak a figyelembe vehető nettó hitelnyújtáshoz. Az ilyen változások az olyan, az adatszolgáltatási időszak során bekövetkező műveletekből erednek, mint például a hitelek értékpapírosítása és más hitelátruházások, valamint az olyan egyéb kiigazításokból, amelyek az árfolyam-ingadozás következtében bekövetkezett átértékeléshez, a leírásokhoz, illetve kivezetésekhez, valamint átsorolásokhoz kapcsolódnak.

Az állományok kiigazításaira vonatkozó tételek az altételekben jelentett számadatok alapján kerülnek kiszámításra, nevezetesen „Hitelértékesítések és hitelvásárlások és az adatszolgáltatási időszak alatti egyéb hitelátruházások” (3.1.) plusz „Egyéb kiigazítások” (3.2.).

— A hitelállományra hatást gyakorló, más módon átruházott hitelek nettó forgalma (3.1B)

— Ez a tétel az adatszolgáltatás körébe tartozó hitelállományokra hatást gyakorló, az időszak alatt értékpapírosítási tevékenységekhez nem kapcsolódó műveletekben átruházott vagy megszerzett hitelek nettó összegéből áll, beszerzések mínusz elidegenítések alapon számítva. Az átruházásokat nominális értéken a leírások és kivezetések levonásával az eladáskor kell rögzíteni. Ezeket a leírásokat és kivezetéseket (amennyiben azonosíthatók) a 3.2B tétel alatt kell jelenteni. Azon MPI-k esetében, amelyek a hiteleket a céltartalékok összegének levonásával jelentik, az átruházásokat mérleg szerinti értéken kell rögzíteni (azaz nominális értéken a céltartalékok állományának levonásával).

— Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletének 5. részében foglalt követelmények részben lefedik ezeket az elemeket. A havi adatokra vonatkozó 5a. táblázat és a negyedéves adatokra vonatkozó 5b. táblázat 1.2. rovatai lefedik a hitelállományra hatást gyakorló, más módon átruházott hitelek nettó forgalmát, de nem foglalják magukban:

—

(1) a másik belföldi MPI-re átruházott vagy attól megszerzett hiteleket, beleértve a vállalati átstrukturálásból eredő csoporton belüli átruházásokat is (például egy belföldi MPI leányvállalat által az anya MPI részére történő hitelcsomagátruházások);

(2) az egyesülésekhez, befolyásszerzésekhez vagy szétválásokhoz fűződő csoporton belüli átszervezések kapcsán felmerülő hitelátruházásokat.

— Az adatjelentések összeállítása céljára mindezen hatásokat jelenteni kell. A jelentendő tételekre vonatkozó további részletekért lásd az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletének 5. részét és az MPI mérlegstatisztikai kézikönyv 4.3.11. szakaszát. Az MPI mérlegstatisztikai kézikönyv 5.6. szakaszában található „Changes in the structure of the MFI sector” (Az MPI szektor szerkezetében bekövetkezett változások) rész tartalmazza a csoporton belüli átruházások részletes leírását, különbséget téve azon esetek között, amikor az átruházásokra elkülönülő gazdasági egységek között kerül sor (például mielőtt ezen egységek közül egy vagy több az egyesülés vagy felvásárlás következtében megszűnik létezni), valamint azok között, amelyekre akkor kerül sor, amikor valamelyik egység megszűnik létezni, amely esetben statisztikai átsorolást kell végezni. Az adatjelentések összeállítása céljára a hatások mindkét esetben azonosak, és az adatokat a 3.1C tétel (és nem a 3.2C tétel) alatt kell jelenteni.