1998R0850 — HU — 01.07.2011 — 009.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

No

▼B

A TANÁCS 850/98/EK RENDELETE

1998. március 30.

a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról

mivel a tudományos tanácsok fényében rendelkezni kell a bizonyos fajú tengeri élőlények halászatakor használt vontatott halók szembőségének növeléséről, illetve a négyzetes szemű hálóanyag kötelező használatáról, minthogy ez jelentős szerepet tölthet be az ivadék tengeri élőlények kifogásának csökkentésében;

1. cikk

Ez a technikai védelmi intézkedéseket előíró rendelet alkalmazandó a halászati erőforrások azon fogására és partra vitelére, amely a tagállamok felségjoga vagy fennhatósága alá tartozó tengervizeken zajlik, és amelyek a 2. cikk által részletezett valamely térségben helyezkednek el, kivéve, ha a 26. és a 33. cikk másképpen rendelkezik.

I. CÍM

MEGHATÁROZÁSOK

2. cikk

(1) E rendelet céljaira a tengervizek következő meghatározásait kell alkalmazni:

a) 1. régió

Minden olyan vízterület, amely az északi szélesség 48° és a nyugati hosszúság 18° pontjától induló, észak felé az é. sz. 60°-ig, onnan pedig kelet felé a ny. h. 5°-ig, onnan észak felé é. sz. 60° 30′-ig, onnan kelet felé a ny. h. 4°-ig, onnan észak felé é. sz. 64°-ig, onnan pedig kelet felé Norvégia partjáig húzódó vonaltól északra és nyugatra esik.

b) 2. régió

Minden olyan vízterület, amely az é. sz. 48°-tól északra esik, az 1. régiónak és az ICES III/b., III/c. és III/d. körzetének a kihagyásával.

c) 3. régió

Minden, az ICES VIII. és IX. altérségével egybeeső vízterület.

d) 4. régió

Minden, az ICES X. altérségével egybeeső vízterület.

e) 5. régió

Minden olyan vízterület, amely az Atlanti-óceán keleti-közép, a CECAF régió 34. halászati zónájának 34.1.1, 34.1.2., 34.1.3. körzetéből és 34.2.0. altérségéből álló részén helyezkedik el.

f) 6. régió

Minden Franciaország felségjoga vagy fennhatósága alá tartozó vízterület Guyana, Franciaország tengerentúli megyéje partjainál.

g) 7. régió

Minden vízterület Franciaország felségjoga vagy fennhatósága alá tartozó Martinique és Guadeloupe, Franciaország tengerentúli megyéi partjainál.

h) 8. régió

Minden Franciaország felségjoga vagy fennhatósága alá tartozó vízterület Réunion, Franciaország tengerentúli megyéje partjainál.

(2) Az e rendeletben az „ICES” és „CECAF” betűszókkal jelölt földrajzi térségeket a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács, illetve a Keletközép-atlanti Halászati Bizottság határozta meg. Ezeket, a későbbi módosítások nélkül, a Bizottság 85/C 335/02 ( 10 ) és a 85/C 347/05 ( 11 ) közleménye írja le.

(3) Az (1) bekezdésben említett régiók feloszthatók földrajzi térségekre, különösen a (2) bekezdésben említett meghatározások alapján és a 48. cikkben említett eljárással összhangban.

(4) A (2) bekezdésben foglaltak ellenére, ennek a rendeletnek az alkalmazásában:

3. cikk

E rendelet az alkalmazásában:

a tengeri élőlényminden tengeri hal, beleértve az anadróm és katadróm vándorló fajokat is tengeri életük ideje alatt, továbbá a rákfélék és a puhatestűek, illetve ezek testrészei;

c)

II. CÍM

A HÁLÓK ÉS HASZNÁLATUK FELTÉTELEI

I. FEJEZET

VONTATOTT FELSZERELÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

▼M2

4. cikk

(1) Az I–V. mellékletben említett régiók vagy földrajzi területek mindegyikében, illetve ha alkalmazható, az időszaktól függően minden egyes halászháló szembőség-tartományhoz tartozó célfajokat a vonatkozó melléklet határozza meg.

(2)

c) Azok a hajóparancsnokok, akik bármelyik halászúton nem töltik ki a hajónaplót a 2847/93/EKG rendelet 6. cikkével összhangban, az adott halászúton, a közösségi halászati vizeken nem használhatnak vontatott hálókat olyan kombinációban, amelyek egynél több szembőség-tartományba tartoznak. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a 4., 5. és 6. régió közösségi halászati vizein tett halászutakra;

(3) Azok a hajóparancsnokok, akik valamely halászút során nem töltik ki a hajónaplót a 2847/93/EKG rendelet 6. cikkével összhangban, nem halászhatnak az I–V. mellékletben felsorolt régiók és fölrajzi térségek közül egynél többen. Ez a rendelkezés nem vonatkozik azon halászúton lévő hajókra, amelyek csak 100 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű vontatott hálót használnak.

(4)

▼M6

▼M2

(5)

(6) A tagállamok kötelesek 2001. május 31. előtt jelentésben beszámolni a Bizottságnak az e cikkben, illetve a 15. cikkben és a mellékletekben meghatározott feltételek végrehajtásáról. E jelentések alapján a Bizottság megfelelő javaslatokat terjeszt be. A Tanács köteles 2001. október 31. előtt minden ilyen javaslat alapján határozatot hozni.

▼B

5. cikk

(1) Az I–V., és a X. és XI. mellékletben említett százalékos arányokat a fedélzeten válogatás után vagy partraszálláskor tárolt összes tengeri élőlény élősúlya arányában kell kiszámítani.

(2) Amikor azonban az (1) bekezdésben említett százalékos arányok kiszámítása folyik valamely olyan halászhajó számára, amelyről valamilyen mennyiségű tengeri élőlényt más hajóra már átrakodtak, ezt a mennyiséget is számításba kell venni.

(3) Azok a halászhajó-kapitányok, akik nem vezetnek a 2847/93/EGK rendelet 6. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban hajónaplót, nem rakodhatnak át más hajóra tengeri élőlényeket, továbbá nem vehetnek fel más hajóról tengeri élőlény-rakományokat.

(4) Az (1) bekezdésben említett százalékos arányok egy vagy több reprezentatív minta alapján számíthatók ki.

▼M6 —————

▼B

(6) Ennek a cikknek az alkalmazásakor a norvég homár egyenértékű súlyát a farka súlyának hárommal való megszorzásával kell kiszámítani.

6. cikk

▼M6

(1)

▼B

(2) Bármely egyetlen szigorúan vett zsákvégen belül a zsákvég bármely kerületén lévő szemek száma nem növekedhet a szájtól a fenékig befelé. Ez a rendelkezés minden olyan vontatott hálóra vonatkozik, amelynek a szembősége 55 milliméter vagy nagyobb.

(3) A szegélyekben lévő szemeket leszámítva, valamely toldalék vagy hosszabbító darab bármely kerületén és bármely pontján lévő szemek száma nem haladhatja meg a szigorúan vett zsákvég szájának kerületén, de nem a szegélyekben lévő szemek maximális számát. Ez a rendelkezés minden olyan vontatott hálóra vonatkozik, amelynek a szembősége 55 milliméter vagy nagyobb.

7. cikk

(1)

(2) A négyzetes szemű panelek:

c) legalább három méter hosszúak, kivéve, amikor 112 kilowattnál kisebb teljesítményű hajók által vontatott hálókba vannak beillesztve, ez esetben legalább két méter hosszúnak kell lenniük;

(3) Ha valamely hálót négyzetes szemű panellel szerelnek föl a háló el nem vékonyodó szakaszán, legfeljebb öt nyitott rombusz alakú hálószem lehet a panel szélei és a háló érintkező szegélye között.

Ha valamely hálót részlegesen vagy egészben négyzetes szemű panellel szerelnek föl a háló elvékonyodó szakaszán, legfeljebb öt nyitott rombusz alakú szem lehet a négyzetes szemű panel végén lévő szemek sora és a háló érintkező szegélye között.

▼M6

(4) Az (1) bekezdés a) pontja ellenére bármilyen 70-79 milliméteres szembőségű, fenéken vontatott zsákhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott hálót fel kell szerelni legalább 80 milliméteres szembőségű, négyzet alakú szemekből álló panellel.

▼B

(5) Az (1) bekezdés a) pontja ellenére, tilos a Pandalus nemhez tartozó és 32-54 milliméteres szembőségű vontatott fenéken vontatott zsákhálóval kifogott rákból bármilyen mennyiséget a fedélzeten tartani, kivéve, ha a háló föl van szerelve egy 70 milliméteres vagy nagyobb szembőségű, négyzetes szemű panellel ►M6 vagy egy válogatóráccsal, amelynek használata a 46. cikkben meghatározott feltételek szerint került megállapításra ◄ .

(6) A (4) és az (5) bekezdésben foglalt rendelkezések csak az 1. és a 2. régióban alkalmazandók.

(7) Valamely hálóra fölszerelt négyzetes szemű hálópanel szembőségét tilos figyelembe venni a vonatott háló szembőségének a megállapításakor.

8. cikk

(1) Tilos a fedélzeten tartani vagy használni nyolc milliméternél vastagabb, a zsákvégnél egészben vagy részben egyszálas fonálanyagból kötött vontatott hálót.

(2) Tilos a fedélzeten tartani vagy használni a zsákvégnél egészben vagy részben többszálas fonálanyagból kötött vontatott hálót, hacsak a szálak hozzávetőlegesen nem egyenlő vastagságúak és a szál összvastagsága nem haladja meg a 12 millimétert egyetlen szem egyetlen oldalán sem.

(3) Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a nyílttengeri zsákhálók esetében.

9. cikk

(1) Tilos a fedélzeten tartani vagy használni bármilyen vontatott hálót, amelynek zsákvége részben vagy egészben nem négyzetes vagy nem rombusz alakú hálószemekből készült.

(2) Az (1) bekezdés nem vonatkozik olyan vontatott hálókra, amelyeknek 31 milliméteres vagy kisebb szembőségű zsákvége van.

▼M6

10. cikk

A kotróhálók kivételt élveznek a 4. cikk rendelkezései alól. Azonban bármely hajóút során, amikor kotróhálók vannak a fedélzeten, tilos

▼B

II. FEJEZET

RÖGZÍTETT FELSZERELÉSEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

11. cikk

(1) A VI. és a VII. mellékletben említett minden egyes régióban vagy földrajzi térségben, és adott esetben, az időszaktól függően, tilos a fenékrögzítéses eresztő-, állító- és tükörhálók használata vagy fedélzeten tartása, kivéve:

(2) A célfajok minimális százalékaránya a kifogott célfajok mennyiségének az összesítésével kapható meg.

12. cikk

(1) Az 11. cikk (1) bekezdésében említett százalékarányt a fedélzeten lévő, válogatás után vagy partra emeléskor mért összes tengeri élőlény arányában kell kiszámítani.

(2) Az (1) bekezdésben említett százalékarány egy vagy több reprezentatív minta alapján is kiszámítható.

13. cikk

A 11. és a 12. cikk nem vonatkozik a lazacfélékből, ingolákból és nyálkahalakból álló zsákmányokra.

III. FEJEZET

A HÁLÓKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK ÉS A HÁLÓK HASZNÁLATÁNAK FELTÉTELEI

14. cikk

A válogatást a háló vagy hálók kiürítése után haladéktalanul végre kell hajtani.

▼M2

15. cikk

(1) Az I–VII., X. és XI. melléklet szerint engedélyezett százalékos arányt meghaladó tengeri élőlények mennyiségét tilos a partra kivinni, azt vissza kell juttatni a tengerbe minden egyes kikötés előtt.

(2) Valamely halászút közben, illetve a fogás kiválogatása után a hajón tartott célfajok I–VII. mellékletben meghatározott százalékos arányának mindig el kell érnie a célfajoknak a hivatkozott mellékletekben említett minimális százalékos arányának legalább a felét.

(3) A hajónapló vezetésére kötelezett hajóparancsnokoknak biztosítaniuk kell, hogy a halászút első 24 órájának letelte után a célfajok elérjék az I–VII., X. és XI. melléklet szerint engedélyezett százalékos arányokat a hajónapló kitöltésekor, a 2847/93/EKG rendelet 6. cikkében megfogalmazott feltételekkel összhangban.

(4) Amikor egy halászhajó belép az I–V. mellékletben említett régiókba vagy földrajzi területekbe, az ugyanezen út során előzőleg halászott régiókban vagy földrajzi területeken kifogott és a hajón tartott célfajoknak az I–VII., X. és XI. melléklet szerinti minimális százalékarányait két órán belül el kell érni.

▼B

16. cikk

Semmilyen, a halászháló szemeit elzáró vagy máskülönben hatékonyan kisebbítő eszköz nem használható.

Ez a rendelkezés nem zárja ki az olyan eszközök használatát, amelyek listáját és meghatározását a 48. cikkben előírt eljárással összhangban kell összeállítani.

III. CÍM

A TENGERI ÉLŐLÉNYEK LEGKISEBB FOGHATÓ MÉRETE

17. cikk

Valamely tengeri élőlény akkor méreten aluli, ha méretei kisebbek a XII. mellékletben az érintett faj és az érintett földrajzi térség tekintetében meghatározott minimális dimenzióknál.

18. cikk

(1) Valamely tengeri élőlény méreteit a XIII. mellékletben foglalt rendelkezések szerint kell megállapítani.

(2) A legkisebb fogható méret megállapításának több előírt módszere esetén valamely tengeri élőlény akkor tekintendő fogható méretűnek, ha az egyik ilyen módszer alkalmazása a megfelelő legkisebb fogható mérettel azonos vagy nagyobb méretet mutat ki.

(3) Azon homárok, langusztarákok, illetve kagylók és csigák amelyek a XII. mellékletben meghatározott legkisebb fogható méretű fajok közé tartoznak, csak egészben tárolhatók fedélzeten és csak egészben tehetők partra.

▼M6

(4)

▼B

19. cikk

(1) Az előírtnál kisebb méretű tengeri élőlényeket tilos a fedélzeten tartani, más hajókra átrakodni, partra tenni, szállítani, raktározni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni, hanem azonnal vissza kell engedni azokat a tengerbe.

(2) Az (1) bekezdés nem vonatkozik:

a) a szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára az e fajok fedélzeten tartott egyenkénti összes élősúlyának a 10 %-os határán belül. Az előírt minimális méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlya szerint válogatás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani. A százalékarány egy vagy több reprezentatív minta alapján számítható ki. A 10 %-os határt átrakodáskor, partra rakodáskor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni;

(3) Az előírt legkisebb fogható méretnél kisebb, élő csalinak kifogott szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla a fedélzeten tartható, feltéve, hogy élve tárolják őket.

IV. CÍM

BIZONYOS TENGERI ÉLŐLÉNYEK HALÁSZATÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

20. cikk

A heringhalászat korlátozásai

(1) Az alábbi időszakokban és földrajzi térségekben kifogott heringet tilos a fedélzeten tartani:

a) január 1-jétől április 30-ig a Mull of Kintyre és a Corsewall Point között húzott vonaltól északkeletre eső földrajzi térségben;

c) augusztus 15. és szeptember 30. között az Egyesült Királyság partjától számított 6-12 mérföld széles, az alapvonaltól az é. sz. 55° 30′ és az é. sz. 55° 45′ között mért zónában;

— a Lewis-sziget nyugati partja mentén északkeletre egészen a kiindulási pontig (Butt of Lewis);

— Butt of Lewis,

▼M3

▼B

g) egész évben az Ír-tengerben az ICES VII/a körzetben a Skócia, Anglia és Wales között, illetve az e partok alapvonalától 12 mérföldre húzódó vonal között, melyet délen az é. sz. 53° 20′, valamint északnyugaton a Mull of Galloway (Skócia) és a Point of Ayre (Isle of Man) között húzódó vonal határol;