02013R0909 — HU — 20.12.2018 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:









▼B

A BIZOTTSÁG 909/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. szeptember 10.)

a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, a belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó műszaki előírásokról







1. cikk

A belvízi hajózásban alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó műszaki előírásokat a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

▼M1









MELLÉKLET

A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ELEKTRONIKUS TÉRKÉP-MEGJELENÍTŐ ÉS INFORMÁCIÓS RENDSZER

(A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS)

TARTALOMJEGYZÉK 1. SZAKASZ: A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ECDIS-RE VONATKOZÓ TELJESÍTMÉNYSZABVÁNY 1. Általános rendelkezések 2. Hivatkozások 3. A térképinformáció tartalma, rendelkezésre bocsátása és frissítése 3.1. A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-k tartalma és rendelkezésre bocsátása 3.2. Frissítések 4. Az információk megjelenítése 4.1. A megjelenítésre vonatkozó követelmények 4.2. Megjelenítési tartományok (méretarányok) 4.3. A kép elhelyezése és iránya 4.4. A SENC információk megjelenítése 4.5. A radarinformációk megjelenítése 4.6. Egyéb navigációs információk megjelenítése 4.7. Színek és szimbólumok 4.8. Az adatok és a megjelenítés pontossága 5. Működés 5.1. Információs mód 5.2. Navigációs mód 5.3. Vezérlő és irányító elemek 6. Csatlakozások más berendezésekhez 7. Jelzések és riasztások 7.1. Beépített tesztberendezés (BITE) 7.2. Meghibásodások 8. Tartalékrendszerek 8.1. Az SENC-helymeghatározás pontatlansága 8.2. Meghibásodások 9. Áramellátás navigációs módban 2. SZAKASZ: A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ENC-K ADATAIRA VONATKOZÓ SZABVÁNY 1. Bevezetés 2. Elméleti adatmodell 3. Adatszerkezet 4. A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-kre és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-kre vonatkozó termékleírás 2A. SZAKASZ: GYÁRTÓK ÉS VÍZI UTAK KÓDJA (AZ IHO–S-62 ENC GYÁRTÓI KÓDOK KIEGÉSZÍTÉSE) 3. SZAKASZ: A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ECDIS-RE VONATKOZÓ MEGJELENÍTÉSI SZABVÁNY 1. Bevezetés 2. A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS megjelenítési könyvtár 2.1. Az S-52 és a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS megjelenítési könyvtárának alkotórészei 2.2. Megfeleltetési táblázatok 2.3. Feltételes jelképes ábrázolási eljárások 2.4. Színek 2.5. A jelzőtáblák megjelenítése 4. SZAKASZ: A MŰKÖDÉSRE ÉS A TELJESÍTMÉNYRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK, A VIZSGÁLATI MÓDSZEREK ÉS AZ ELVÁRT VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK 1. Bevezetés 2. Üzemmódok és rendszerkonfiguráció 2.1. Üzemmódok 2.2. Rendszer-konfigurációk 2.2.1. Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS berendezés, önálló rendszer radarkapcsolat nélkül 2.2.2. Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés, párhuzamos telepítés és radarkapcsolat 2.2.3. Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS berendezés, közös képernyő a csatlakoztatott radarberendezéssel 2.2.4. Radarberendezés a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS funkciójával integrálva 3. Teljesítménykövetelmények 3.1. Hardverteljesítmény 3.2. Szoftverteljesítmény 3.3. A kezelőszervek használata 3.4. Képernyőteljesítmény 3.4.1. A képernyő méretei 3.4.2. A képernyő iránya 3.4.3. A képernyő felbontása 3.4.4. A képernyő színei 3.4.5. A képernyő fényereje 3.4.6. Képfrissítés 3.4.7. Képernyőtechnológia 4. Működési funkciók 4.1. Üzemmód 4.2. A berendezés gyári beállításai (tárolás/visszahívás) navigációs módban 4.3. A SENC-információk megjelenítése navigációs módban 4.4. A térkép iránya, elhelyezése és mozgatása 4.5. A saját hajó helyzete és vízszintes irányszöge 4.6. Információsűrűség 4.7. Tartományok/Mérőkörök 4.8. A kép fényereje navigációs módban 4.9. A kép színei 4.10. Képjelentés 4.11. Mérőeszközök 4.12. A hajóparancsnok saját, térképre vonatkozó adatainak bevitele és szerkesztése 4.13. A SENC-ek betöltése és frissítése 4.14. A radarkép megjelenítése és rávetítése 4.15. A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS azonnali hozzáférésű funkciói 4.16. Állandóan látható funkcióparaméterek 5. Karbantartási funkciók 5.1. A térképhelyzet statikus javítása 5.2. A térképirány statikus javítása 5.3. Az interfészek konfigurációja 6. A hardverteszt és a szükséges tanúsítványok 6.1. A környezeti körülményeknek való ellenállás navigációs módban 6.2. A berendezés dokumentációja 6.3. Interfészek 6.4. A kezelőszervek jellemzői 6.5. A képernyő jellemzői navigációs módban 7. A térkép-megjelenítés, a működés és a funkciók tesztelése 7.1. A vizsgálandó berendezés előkészítése 7.2. Az üzemmódok tesztelése 7.3. A megjelenített objektumok tesztelése 7.4. A méretarányfüggő információsűrűség tesztelése (SCAMIN) 7.5. A fényerőváltozás tesztelése 7.6. Színteszt 7.7. A mérési funkciók tesztelése 7.8. A térképfrissítési funkció tesztelése 7.9. A megjelenített objektumok tesztelése ugyanazon területre vonatkozóan, ugyanazon felhasználás esetén több cellában 8. A radarkép megjelenítésének és működésének tesztelése 8.1. Előkészületek 8.2. A radarkép tesztelése háttér-térkép nélkül 8.3. A radarkép, a más hajókra vonatkozó rávetített információk és a háttér-térkép tesztelése 8.3.1. A rávetített radarkép tesztelése 8.3.2. A térkép helyzetének és irányának tesztelése 8.3.3. A méretarány megfelelőségi tesztje 9. A riasztások és kijelzések tesztelése 10. A tartalékrendszerek tesztelése navigációs módban 4 A. SZAKASZ: A SZOFTVERMINŐSÉGET BIZTOSÍTÓ INTÉZKEDÉSEK 1. Általános követelmények 1.1. Szoftvertervezési követelmények 1.2. A megvalósításra vonatkozó előírások 1.3. A tesztre vonatkozó követelmények 1.4. Harmadik féltől származó alkotórészekre vonatkozó követelmények 1.5. A kiegészítő szolgáltatásokra vonatkozó követelmények navigációs módban 1.6. Nyelv 1.7. A felhasználói dokumentációra vonatkozó követelmények 2. Vizsgálati módszerek és az elvárt eredmények 2.1. A navigációs mód működési tesztje 2.1.1. Teljesítménykövetelmények 2.1.1.1. Helyzet 2.1.1.2. Haladási irány 2.1.2. Érzékelőhiba 2.1.3. Teljesítményteszt interfész 2.2. Általános szoftvertesztek 2.2.1. A berendezés dokumentációja 2.2.2. Terhelési teszt navigációs módban 3. A tanúsított navigációs rendszereket érintő módosítások 3.1. Általános követelmények 3.2. Hardver- és szoftvermódosítások 4B. SZAKASZ RENDSZERKONFIGURÁCIÓK (ÁBRÁK) 5. SZAKASZ: SZÓSZEDET 1. függelék: A (tengeri közlekedésben alkalmazott) ECDIS szabványának, illetve a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS műszaki leírásának a szerkezeti összehasonlítása

1. SZAKASZ

A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ECDIS-RE VONATKOZÓ TELJESÍTMÉNYSZABVÁNY

1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszer (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) hardverből, operációsrendszer-szoftverből és alkalmazási szoftverből áll.

b) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS célja, hogy hozzájáruljon a belvízi hajózás biztonságához és hatékonyságához.

c) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS információs és navigációs módra vagy kizárólag információs módra tervezhető.

Az e melléklet 1. szakaszának 4.1. fejezetében és 4. szakaszában meghatározott, kizárólag tájékoztatási módra tervezett, belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezésekre vonatkozó minimumkövetelmények azokon a vízi utakon kötelezőek, amelyeken a felelős törvényhozó szervek a berendezés fedélzeten való elhelyezésére vonatkozó követelményeket írnak elő. A követelmények a többi régióban ajánlottak.

d) Az e melléklet 4. szakaszában meghatározott, navigációs módra tervezett, belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS (operációsrendszer-szoftver, alkalmazási szoftver és hardver) tekintetében magas megbízhatósági és rendelkezésre állási szintet kell biztosítani; legalább ugyanolyan szintűt, mint amelyet más navigációs eszközök biztosítanak.

e) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek az e melléklet 2. és 3. szakaszában meghatározott térkép-információkat kell használnia.

f) A nemzeti hatóságoknak és a nemzetközi szerveknek ajánlatos átmeneti rendelkezéseket fontolóra venniük azokban az esetekben, amikor a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS fedélzeten való elhelyezésére vonatkozó követelményeket vezetnek be.

g) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek meg kell felelnie az e mellékletben meghatározott, a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS teljesítményszabvány valamennyi követelményének.

h) Az e mellékletben használt „hajóparancsnok” kifejezés egyenértékűnek tekintendő a RIS-iránymutatásokban – 414/2007/EK bizottsági rendeletben ( 1 ) – használt „hajóparancsnok” kifejezéssel.

i) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS szoftverének gyártója vagy szállítója a szoftver felhasználói kézikönyvében köteles feltüntetni, hogy azokon a vízi utakon, amelyeken a felelős törvényhozó szervek a berendezés fedélzeten való elhelyezésére vonatkozó követelményeket írnak elő, a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS esetében a c) pontban említett, a berendezésekre (hardver) vonatkozó követelmények közül információs módban melyeket kell teljesíteni.

j) Ha a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló (EU) 2016/1148 irányelvben meghatározott alapvető szolgáltatásokat nyújt, az említett jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.

k) Az AIS a SOLAS-egyezmény (Életbiztonság a tengeren) V. fejezetében meghatározott műszaki és teljesítményszabványoknak megfelelő, az 1. szakasz 2. r) pontjában említett dokumentumban meghatározottak szerinti, a tengeri hajók automatikus azonosítására szolgáló rendszer. A belvízi közlekedésben alkalmazott AIS a belvízi hajóknak az 1. szakasz 2. p) pontjában említett dokumentumban meghatározottak szerinti automatikus azonosító rendszerére vonatkozik. Az ebben a mellékletben az AIS-re tett utalások eltérő rendelkezés hiányában mind a tengeri AIS-ra, mind a belvízi közlekedésben alkalmazott AIS-ra vonatkoznak.

2. HIVATKOZÁSOK

a) IHO S-57. sz. különkiadvány „A digitális hidrográfiai adatokra vonatkozó átviteli szabvány”, 3.1 kiadás, 2000. november, 2. kiegészítés, 2009. június (IHO Special Publication No. S-57 „IHO Transfer Standard for Digital Hydrographic Data”, Edition 3.1, November 2000, Supplement No. 2., June 2009); valamennyi függelékkel és melléklettel;

b) IHO S-62 sz. különkiadvány „ENC gyártói kódok”, 2.5 kiadás, 2009. december (IHO Special Publication No. S-62 „ENC Producer Codes”, Edition 2.5, December 2009);

c) IHO S-52. sz. különkiadvány „Az ECDIS térképtartalmára és megjelenítési szempontjaira vonatkozó előírások”, 6. kiadás, 2010. március (IHO Special Publication No. S-52 „Specifications for Chart Content and Display Aspects of ECDIS”, 6th Edition, March 2010), valamennyi függelékkel és melléklettel, beleértve a következőket:

— S-52 1. függelék „Az elektronikus térkép frissítésére vonatkozó útmutató”, 4.0 kiadás, 2012. április (S-52 Appendix 1 „Guidance on Updating the Electronic Chart”, Edition 4.0, April 2012).

— A korábbi S-52 2. függelék „Színekre & szimbólumokra vonatkozó rendelkezések”, 4.3. kiadás (2008. január) (Former S-52 Appendix 2 „Colours & Symbols Specifications”, Edition 4.3 (Jan 2008))

— A korábbi S-52 3. függelék, „Glosszárium az ECDIS-hez kapcsolódó feltételekről” (jelenleg S-32, 1. függelék (2007. szeptember))

— A korábbi S-52, 2. függelék A. melléklete, „Megjelenítési könyvtár”, 3.4. évi kiadás (2008)

d) MSC.232(82) IMO-határozat „Az elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre vonatkozó felülvizsgált teljesítményszabvány”, 2006. December – 3. függelék, Navigációs elemek és paraméterek (IMO Resolution MSC.232(82) „Revised Performance Standards for Electronic Chart Display and Information Systems (ECDIS)”, December 2006. – Appendix 3 NAVIGATIONAL ELEMENTS AND PARAMETERS)

e) 61174. IEC-iránymutatás, 3.0 kiadás „ECDIS – A működésre és a teljesítményre vonatkozó követelmények, vizsgálati módszerek és az elvárt teszteredmények”, 2008. szeptember (IEC-Guideline 61174, edition 3.0 „ECDIS – Operational and performance requirements, methods of testing and required test results”, September 2008).

f) Az ES-TRIN 2017 szabvány 5. mellékletének I–III. szakasza: A radarberendezésekre és fordulásisebesség-kijelzőkre alkalmazandó követelmények.

g) IHO S-32. sz. különkiadvány, 1. függelék, „Az ECDIS-re vonatkozó fogalmak szószedete” (IHO Special Publication No. S-32 Appendix 1 „Glossary of ECDIS-related Terms”).

h) A belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó ajánlásról szóló 48. ENSZ-EGB-határozat 1. függelékének – „Product Specification for Inland ENCs” (A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-kre vonatkozó termékleírás) – 2.4. kiadása; ezen belül az 1.1. függelék: „IENC Feature catalogue” (Az IENC objektumkatalógusa) és az 1.2. függelék: „Inland Electronic Navigational Chart Encoding Guide” (Kódolási útmutató a belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus navigációs térképekhez);

i) A belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó ajánlásról szóló 48. ENSZ-EGB-határozat 2. függelékének – „Status of Presentation Library for Inland ECDIS” (A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS megjelenítési könyvtárának állapota) – 2.4. kiadása.

j) A belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó ajánlásról szóló 48. ENSZ-EGB-határozat 3. függelékének – „Product Specification for Inland ENCs” (A belvízi közlekedésben alkalmazott batométeres ENC-kre vonatkozó termékleírás) – 2.4. kiadása; ezen belül a 3.1. függelék: „bathymetric IENC Feature catalogue, edition 1.0” (A batimetrikus IENC objektumkatalógusa, 1.0. kiadás.

k) EN 60945 (2002) + corr1 (2010): Tengeri navigációs berendezések; Általános követelmények. Vizsgálati módszerek és elvárt teszteredmények.

l) IEC 61162, amely „A hajón lévő navigációs berendezések digitális interfészeire” vonatkozó szabványok gyűjteménye. A 61162 szabványokat az IEC 80. számú technikai bizottságának (TC80) 6. munkacsoportja (WG6) dolgozza ki.

m) Az IENC-tárhely az S-100 rendszerleíró adatbázisában

n) IEHG, A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-kre vonatkozó termékleírások

o) IEHG, A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC objektumkatalógusa

p) A hajó-helyzetmegállapító és nyomon követő rendszerekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló 415/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 105., 2007.4.23., 35. o.).

q) A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 2016. szeptember 14-i 2016/1629/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 252., 2016.9.16., 118. o.) II. melléklete

r) A közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv (HL L 208., 2002.8.5., 10. o.).

3. A TÉRKÉP-INFORMÁCIÓ TARTALMA, RENDELKEZÉSRE BOCSÁTÁSA ÉS FRISSÍTÉSE

3.1. A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-k tartalma és rendelkezésre bocsátása

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS céljára a legutóbbi kiadású térkép-információkat kell használni.

b) Intézkedéseket kell tenni annak megakadályozására, hogy a felhasználó megváltoztassa a belvízi közlekedésben alkalmazott eredeti ENC-kiadásokat és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-kiadásokat.

c) Az ENC-nek tartalmaznia kell legalább a következő objektumokat:

— a fő vízi útvonal kilométerben megadva,

— hiperhivatkozások az áthaladást korlátozó építmények, különösen a zsilipek és hidak üzemelési idejét tartalmazó külső XML-fájlokra,

— a kikötők és átrakásra alkalmas területek helymeghatározása,

— a hajózás szempontjából lényeges vízmércék referenciaadatai,

— a vízi út partvonala (közepes vízállásnál),

— partvonali építmények (pl. hullámtörő gát, hosszanti védőgát, terelőfal – minden olyan létesítmény, amelyet a hajózás szempontjából veszélyesnek minősítenek),

— a zsilipek és a gátak körvonalai,

— a hajózható út, illetve csatorna határai (ha meg van határozva),

— a hajózható út, illetve csatorna víz alatti elszigetelt veszélyforrásai,

— a hajózható út, illetve csatorna vízfelszín feletti elszigetelt veszélyforrásai, például a hidak, légvezetékek stb.

— hivatalos navigációs segédletek (pl. bóják, világítótornyok, fényjelzések, figyelmeztető jelölések),

Ha a térképgyártó egymást átfedő fájlokat vagy a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-kiadásokat használ, a jellemzők különböző térképcellákon is szerepelhetnek, de a csomag egészének meg kell felelnie a fenti francia bekezdésekben felsorolt minimumkövetelményeknek.

d) Ha a térképet navigációs módban történő használatra szánják (e szakasz 5.2. pontja), akkor valamennyi vízi útra vagy kikötőre vonatkozóan az illetékes hatóság dönt arról, hogy a c) pontban említett objektumok közül melyeket kell ellenőrizni. Az ellenőrzést követően az illetékes hatóságnak nyilatkoznia kell arról, hogy a hatáskörébe tartozó földrajzi területen belül mely belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-ket és belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-ket hagyta jóvá navigációs módra (a részleteket lásd e melléklet 2A. szakaszában).

e) A rendszer elektronikus navigációs térképét (SENC) a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS keretében kell tárolni.

3.2. Frissítések

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek alkalmasnak kell lennie a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC adatai tekintetében a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-kre vonatkozó termékleírással összhangban rendelkezésre bocsájtott frissítések, valamint a mélységinformációk tekintetében a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-kre vonatkozó termékleírással összhangban rendelkezésre bocsájtott frissítések befogadására. Ezeket a frissítéseket a SENC-re automatikusan alkalmazni kell. A frissítések telepítési eljárása nem zavarhatja a használatban lévő megjelenítést.

b) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek oly módon kell megjelenítenie a frissítéseket, hogy a hajóparancsnok láthassa azok tartalmát és meggyőződhessen arról, hogy azok szerepelnek a SENC-ben.

c) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek képesnek kell lennie a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC adatain automatikusan végrehajtott frissítések visszavonására.

d) A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC eredeti kiadásai és későbbi frissítései soha nem egyesíthetők.

e) A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-t és annak valamennyi frissítését információveszteség nélkül kell megjeleníteni.

f) A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC adatait és azok valamennyi frissítését a többi információtól világosan meg kell különböztetni.

g) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek biztosítania kell, hogy a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-t és annak minden frissítését megfelelően betöltötték az SENC-be.

h) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek nyilván kell tartania a frissítéseket, beleértve az SENC-re történő alkalmazás időpontját is.

i) Annak az SENC-nek, amelyet használni fognak, olyan tartalommal kell rendelkeznie, amely a tervezett útvonal tekintetében naprakész és megfelelő.

4. AZ INFORMÁCIÓK MEGJELENÍTÉSE

4.1. A megjelenítésre vonatkozó követelmények

a) A megjelenítés módjának biztosítania kell, hogy a megjelenített információt egynél több megfigyelő is éjjel-nappal tisztán láthassa a hajó kormányállásában előforduló fényviszonyok között.

b) Navigációs módban a térkép-megjelenítésnek a navigációs módra tervezett és elfogadott berendezés esetében legalább 270 mm-szer 270 mm-es méretűnek kell lennie.

c) Információs módban a méretet ergonómiai szempontok határozzák meg. A megjelenített információnak a kormányzási pozícióból könnyen láthatónak kell lennie.

A kijelző átlójának legalább 199 mm-nek (7,85 hüvelyk) kell lennie. A hajó parancsnokának minden körülmények között képesnek kell lennie arra, hogy a megjelenített információkat megfelelően tudja érzékelni az ember-gép interfészekkel kapcsolatos iránymutatások szerint.

Ha a szoftvert kijelző nélkül értékesítik, a gyártói dokumentációban fel kell tüntetni azt az információt, hogy a szoftver a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS formájában csak információs módban használható, ha a kijelző megfelel a 4.1. fejezet követelményeinek.

d) A következő kritériumoknak kell teljesülniük navigációs és információs módban egyaránt:

— Az alfanumerikus adatokat és a szöveget világosan olvasható, nem dőlt, talpatlan betűtípussal kell megjeleníteni.

— A betűméretnek igazodnia kell a hajó kormányállásában általában jellemző felhasználói pozíciókhoz (azaz a leolvasási távolság és a nézésszög tekintetében).

— A karaktermagasság és az AIS szimbólumok mérete milliméterben nem lehet kevesebb, mint a nominális szemlélési távolság méterben kifejezett értékének 3,5-szerese.

— Az AIS szimbólumok minimális mérete és az AIS-információk minimális karaktermagassága 3,5 mm.

— A gyártói dokumentációban fel kell tüntetni a kijelző berendezés nominális szemlélési távolságát.

e) A megjelenítésre vonatkozó követelményeknek mind fekvő, mind álló formátumban teljesülniük kell.

f) Információs módban is ajánlatos a navigációs módban meghatározott kijelzőméretet használni. Abban az esetben, ha a kijelző felszereléséhez nincs elegendő hely, a kijelző mérete – a kijelző nominális szemlélési távolságának figyelembevételével – csökkenthető.

4.2. Megjelenítési tartományok (méretarányok)

a) Információs módban (lásd e szakasz 5.1. pontját) minden skála és tartomány megengedett.

b) Navigációs módban (lásd e szakasz 5.2. pontját) csak az e melléklet 4. szakaszának 4.7. fejezetében meghatározott, sorrendben kiválasztható tartományok (méretarányok) megengedettek.

4.3. A kép elhelyezése és iránya

a) Információs módban bármilyen térképirány megengedett (lásd e szakasz 5.1. pontját)

b) Navigációs módban a térképet automatikusan a relatív mozgás irányába kell beállítani és tájolni oly módon, hogy a saját hajó felfelé nézzen, és a képernyő közepén vagy középpont-kihelyezéssel helyezkedjék el (lásd e szakasz 5.2. pontját).

4.4. A SENC információk megjelenítése

a) A SENC információk megjelenítését a következő három megjelenítési kategóriába kell sorolni:

— alapmegjelenítés

— normál megjelenítés (normál információsűrűség)

— összmegjelenítés

Az objektumosztályok megjelenítési kategóriák szerinti felosztását részletesen az e melléklet 1. szakaszának 2. i) pontjában említett dokumentum megfeleltetési táblázata tartalmazza.

b) Az alapmegjelenítési kategóriának legalább a következő objektumokat kell tartalmaznia:

— a vízi út partvonala (közepes vízállásnál),

— partvonali építmények (pl. hullámtörő gát, hosszanti védőgát, terelőfal – minden olyan létesítmény, amelyet a hajózás szempontjából veszélyesnek minősítenek),

— a zsilipek és a gátak körvonalai,

— a hajózható út, illetve csatorna határai (ha meg van határozva),

— a hajózható út, illetve csatorna víz alatti elszigetelt veszélyforrásai,

— a hajózható út, illetve csatorna vízfelszín feletti elszigetelt veszélyforrásai, például a hidak, légvezetékek stb.

— hivatalos, navigációs segédletek (pl. bóják, fényjelzések és világítótornyok),

c) A normál megjelenítési kategóriának (normál információsűrűség) legalább a következő objektumokat kell tartalmaznia:

— az alapmegjelenítési kategória objektumai

— tiltott és korlátozás alatt álló területek

— kereskedelmi (teher- és személyszállító) hajók kikötői

— a parton lévő kilométer- és hektométer-, illetve mérföldjelzések

d) Az összmegjelenítésnek egyedi lekérés alapján minden olyan objektumot meg kell jelenítenie, amely szerepel a belvízi közlekedésben alkalmazott SENC-ben.

e) Elindításkor a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek a normál információsűrűséget kell mutatnia az e melléklet 5. szakaszában szereplő szószedet 1. szakaszának 2. c) pontjában említett dokumentumban foglaltak szerint.

f) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek egyetlen kezelői lépéssel bármikor átkapcsolhatónak kell lennie normál információsűrűségre.

g) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek mindenkor pontosan mutatnia kell az éppen használt információsűrűséget.

h) Az időben változó mélységinformációt az ENC-ben az a) pontban említett három megjelenítési kategóriától függetlenül kell megjeleníteni.

4.5. A radarinformációk megjelenítése

a) Navigációs módban a radarkép kapja a legmagasabb megjelenítési prioritást, és kizárólag relatív mozgást mutató orrirányú módban jeleníthető meg. Ha a rendszer tengeri közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó típusjóváhagyással is rendelkezik, a valós mozgást mutató és az északi állású mód is alkalmazható, de csak információs módban.

b) A háttérben lévő SENC-nek helyzet, tartomány és irány tekintetében illeszkednie kell. A radarkép és a helyzetérzékelő által meghatározott pozíciót hozzá kell tudni igazítani a kormányzási pozícióhoz viszonyított légi eltoláshoz.

c) A rávetített radarképnek meg kell felelnie az e melléklet 4. szakaszának 4.14. fejezetében meghatározott minimumkövetelményeknek.

d) A rávetített radarkép kiegészítő navigációs információkat is tartalmazhat. A kiegészítő navigációs információk, a helymeghatározásra és nyomon követésre vonatkozó szimbólumok azonban semmiképpen sem ronthatják a radarkép eredeti tartalmának megjelenítését.

4.6. Egyéb navigációs információk megjelenítése

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek és a kiegészítő navigációs információknak (a belvízi közlekedésben alkalmazott AIS) közös geodéziai referenciarendszert kell használniuk.

b) Lehetővé kell tenni, hogy a hajóparancsnok a képernyőn megjelenítse saját hajójának helyzetét.

c) Biztosítani kell, hogy a hajóparancsnok biztonsági mélységhatárértékeket jelöljön ki.

d) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek jeleznie kell a biztonsági mélységhatárértékeknél kisebb értékeket.

4.7. Színek és szimbólumok

a) A SENC-információkat ábrázoló színek és szimbólumok megjelenítésének meg kell felelnie legalább az e melléklet 3. szakaszában foglalt rendelkezéseknek. A felhasználó más szimbólumkészleteket is beállíthat.

b) Az e melléklet 1. szakaszának 2. d) pontjában említett dokumentumban felsorolt navigációs elemek és paraméterek megjelenítéséhez az e szakasz 4.7. fejezetének a) pontjában említett színektől és szimbólumoktól eltérő színeket és jeleket kell használni.

4.8. Az adatok és a megjelenítés pontossága

a) A számítások eredményeképpen megjelenő adatok pontossága nem függhet a képernyő jellemzőitől, és e pontosságnak összhangban kell állnia a SENC pontosságával.

b) Navigációs módban a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek jeleznie kell, hogy a megjelenítés kisebb megjelenítési tartománnyal történik-e, mint amelyet a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC adatok pontossági szintje lehetővé tenne (léptéknövelés jelzése).

c) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS által végzett számítások pontossága soha nem függhet a megjelenítő eszköz jellemzőitől, és e pontosságnak összhangban kell lennie a SENC pontosságával.

d) A képernyőn megjelenő, illetve a képernyőn már kijelzett objektumok között mért vízszintes irányszögek és távolságok pontosságának legalább a képernyő felbontóképességének megfelelőnek kell lennie.

5. MŰKÖDÉS

5.1. Információs mód

a) Az információs módot kizárólag információs célra szabad használni, navigálásra nem.

b) Információs módban bármilyen térképirány, elforgatás, nagyítás és panorámanézet megengedett. Ajánlatos azonban ugyanazon rögzített tartományokat használni, mint navigációs módban, és a térképet a következőképpen tájolni:

— észak felé vagy

— a hajózható út tengelyvonalának a pillanatnyi helyzet szerinti irányába vagy

— a hajó pillanatnyi haladási irányába.

c) Lehetővé kell tenni a képernyőn megjelenő térkép oly módon történő kézi továbbgörgetését, hogy eközben a hajózható út tengelyvonala a képernyő függőleges tengelyével egybeessék.

d) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-t egy helyzetérzékelőhöz lehet csatlakoztatni, amely lehetővé teszi a térkép automatikus görgetését és az aktuális, a kezelő által kiválasztott környezetet mutató térképrész megjelenítését.

e) Az AIS vagy hasonló adatátviteli kapcsolat által szolgáltatott információk csak akkor jelenítendők meg, ha frissek (szinte valós idejűek) és pontosak. Ha a többi hajó haladási iránya nem áll rendelkezésre, nem szabad e hajók helyzeteét és irányát az alábiakkal ábrázolni:

— irányjelző háromszög vagy

— valósághű (méretarányos) ábrázolás.

Ebben az esetben általános szimbólumot ajánlott használni.

Az alábbi időtúllépési értékeket ajánlott alkalmazni (forrás: IEC 62388):







Hajókategória Névleges frissítési gyakoriság Maximális időtúllépési érték Névleges frissítési gyakoriság Maximális időtúllépési érték A osztály A osztály B osztály B osztály A hajó horgonyoz vagy kikötve vesztegel, és legfeljebb 3 csomó sebességgel halad (B osztály: legfeljebb 2 csomó sebességgel halad) 3 perc 18 perc 3 perc 18 perc A hajó horgonyoz vagy kikötve vesztegel, és több mint 3 csomó sebességgel halad 10 másodperc 60 másodperc 3 perc 18 perc A hajó SOLAS-üzemmódban van, 0–14 csomó sebességgel halad 10 másodperc 60 másodperc 30 másodperc 180 másodperc A hajó SOLAS-üzemmódban van, 0–14 csomó sebességgel halad és irányt változtat 3 1/3 másodperc 60 másodperc 30 másodperc 180 másodperc A hajó SOLAS-üzemmódban van, 14–23 csomó sebességgel halad 6 másodperc 36 másodperc 30 másodperc 180 másodperc A hajó SOLAS-üzemmódban van, 14–23 csomó sebességgel halad és irányt változtat 2 másodperc 36 másodperc 30 másodperc 180 másodperc A hajó SOLAS-üzemmódban van, és 23 csomónál gyorsabban halad 2 másodperc 30 másodperc 30 másodperc 180 másodperc A hajó SOLAS-üzemmódban van, 23 csomónál gyorsabban halad és irányt változtat 2 másodperc 30 másodperc 30 másodperc 180 másodperc A hajó belvízi üzemmódban van 2–10 másodperc 60 másodperc — —

Az AIS-célpontok „elavult” jelölést kapnak, ha a mozgó hajóra vonatkozó helyzetinformáció 30 másodpercnél régebbi.

A belvízi közlekedésben alkalmazott AIS révén szerzett, más hajók találkozási szándékára (kék jelzés – jobboldali találkozási szándék jelzése) vagy kék kúpjainak számára, a jelzések érvényességére, az időjárással kapcsolatos figyelmeztetésekre (Meteoalarm-információk: www.meteoalarm.eu)) és a vízállásra vonatkozó információk megjeleníthetők. A találkozási szándékra vonatkozó információ (kék jelzés) csak a szimbólum jobb oldalán jeleníthető meg, ha a hajó orriránya rendelkezésre áll. Az orrirányra vonatkozó információk hiányában az információk csak irányfüggetlen formában jeleníthetők meg.

Az alábbi táblázatban egy megjelenítési példa szerepel:







A kék jelzések állapotának megjelenítése – 0–2. állapot és veszélyes áruk Kék jelzés Nincs csatlakoztatva vagy nem áll rendelkezésre A jelzést nem viseli A jelzést viseli Kék kúpok Nincs l–3 kúpot visel Nincs l–3 kúpot visel Nincs l–3 kúpot visel Haladási irány Nincs Szimbólum Igen Szimbólum Valósághű ábrázolás

f) Az AIS-bázisállomásokra, az AIS navigációs segédeszközeire (Aids to Navigation, ATON) és az AIS keresési és mentési jeladóira (Search and Rescue Transmitters, SART) vonatkozó információk abban az esetben jeleníthetők meg, ha a jelek megkülönböztethetők egyéb jelektől (pl. az IEC 62288 2. kiadásának A.2. táblázatában szereplő 2.10. és 2.11. jeltől)

g) Az AIS eszköz által kapott és helyi rendőrségi szabályok által előírt információkat meg kell jeleníteni.

h) Felhasználói kérésre az AIS által továbbított valamennyi információt meg kell tudni jeleníteni.

5.2. Navigációs mód

a) Navigációs módban a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS megjelenítését integrálni kell a hajó radarinformációs rendszerébe.

A radarinformációt világosan meg kell különböztetni a SENC-információtól.

b) Az integrált megjelenítésnek meg kell felelnie a belvízi utakon használt radarral szembeni azon követelményeknek, amelyek e melléklet 4. szakaszának 4.14. fejezetében szerepelnek.

c) A térkép és a radarkép méretének, helyzetének és irányának e melléklet 4. szakaszának 3.4. és 8.3.2. pontjában meghatározott határértékek közé kell esnie.

d) Az integrált megjelenítés csak orrirányban megengedett. Más irányok a tengeri közlekedésben alkalmazott ECDIS típusjóváhagyással is rendelkező rendszerek esetében elfogadottak. Ha ezt a rendszert valós mozgást mutató, illetve északi állású (north-up) módban használják európai belvízi utakon, ez információs módban történő használatnak minősül.

e) Lehetővé kell tenni, hogy a kezelő a hajó helyzetérzékelőjének, illetve radarantennájának helyzete közötti eltolási értékeket kiigazítsa úgy, hogy a SENC megjelenítés illeszkedjen a radarképpel.

f) Az ECDIS- vagy a radarinformációnak egyetlen kezelői művelettel ideiglenesen eltávolíthatónak kell lennie.

g) A hajó helyzetét olyan folyamatos helymeghatározó rendszer alapján kell meghatározni, amelynek pontossága megfelel a biztonságos hajózás követelményeinek.

h) A navigációs módnak jeleznie kell, ha a helymeghatározó rendszerből származó jel elveszett.

A helymeghatározó rendszertől kapott riasztásokat és jelzéseket a navigációs módnak továbbítania kell, de kizárólag jelzésként.

i) A helymeghatározó rendszernek és a SENC-nek ugyanarra a geodéziai adatrendszerre kell épülnie.

j) Navigációs módban az e szakasz 3.1. fejezete c) pontjának első–hetedik franciabekezdésében említett adatoknak és az alábbi elemeknek mindig látszaniuk kell, és más objektumok nem takarhatják el őket:

— Menetirányvonal (az ETSI EN 302 194–1 szabvány előírásainak megfelelően, lásd az 1. szakasz 2. fejezetének f) alpontjában említett dokumentumot)

— Vízszintes irányszögvonal (az ETSI EN 302 194–1 szabvány előírásainak megfelelően, lásd az 1. szakasz 2. fejezetének f) alpontjában említett dokumentumot)

— Tartománykörök (az ETSI EN 302 194–1 szabvány előírásainak megfelelően, lásd az 1. szakasz 2. fejezetének f) alpontjában említett dokumentumot)

— Navigációs vonalak (az ETSI EN 302 194–1 szabvány előírásainak megfelelően, lásd az 1. szakasz 2. fejezetének f) alpontjában említett dokumentumot)

— P-vonalak

— Bóják

— Belvízi közlekedésben alkalmazott AIS szimbólumok

— Belvízi közlekedésben alkalmazott AIS címkék (ha vannak)

— AtoN információ.

A rávetített radarkép átlátszóságát ezért a felhasználó határozza meg. Lehetővé kell tenni, hogy a belvízi közlekedésben alkalmazott AIS-címkéket kézzel vagy előre beállított időtúllépési érték alapján ki lehessen kapcsolni.

k) A saját radaron kívüli adatátviteli kapcsolatok által szolgáltatott, a többi hajó helyzetére és irányára vonatkozó információk csak akkor jelenhetnek meg, ha frissek (közel valós idejűek) és elég pontosak a hajó taktikai és műveleti irányításának támogatásához. A saját hajóra vonatkozóan ismétlőállomástól kapott helyzetinformációk nem jeleníthetők meg.

l) Mivel a többi hajó helyzetét meghatározó és nyomon követő rendszerekből (például az AIS-ből) származó információ a találkozás vagy előzés tervezésekor hasznos, a művelet alatt azonban nem, a helymeghatározó és nyomon követő rendszer (AIS) szimbólumai a hajóút során nem zavarhatják a radarképet, ezért azokat el kell tüntetni. Az alkalmazásnak kívánatos lehetővé tennie, hogy a hajóparancsnok meghatározza azt a területet, ahol a szimbólumnak el kell tűnnie.

m) Ha a többi hajó haladási iránya rendelkezésre áll, a többi hajó helyzete és iránya mejeleníthető:

— irányjelző háromszöggel, vagy

— valósághű (méretarányos) ábrázolással.

Minden más esetben általános szimbólumot kell használni (nyolcszög alakú szimbólum használata ajánlott; kör nem használható olyan alkalmazások esetében, amelyeket a tengeri közlekedési szabványok szerint tanúsítottak).

n) Arra vonatkozó információt, hogy egy másik hajó kék kúp vagy kék fény jelzést visel, a hajószimbólum más színnel történő megjelenítésével kell ábrázolni. A kék kúpok/fények számát csak a kiegészítő jelentésben kell megjeleníteni.

o) Más hajó jobboldali találkozási szándékára (kék jelzés) vonatkozó információ csak az adott hajót ábrázoló irányított háromszög vagy méretarányosan kicsinyített körvonal jobb oldalán kerülhet megjelenítésre, ha a hajó orriránya rendelkezésre áll. Az orrirányra vonatkozó információk hiányában az információk csak irányfüggetlen formában jeleníthetők meg.

p) Az AIS-bázisállomások, az AIS navigációs segédeszközei (Aids to Navigation, ATON) és az AIS keresési és mentési jeladói (Search and Rescue Transmitters, SART) helyzetére vonatkozó információk abban az esetben jeleníthetők meg, ha a jelek megkülönböztethetők egyéb jelektől (pl. az IEC 62288 2. kiadásának A.1. táblázatában szereplő 2.10. és 2.11. jeltől).

5.3. Vezérlő és irányító elemek

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-t felhasználóbarát működést szolgáló ergonómiai elvek szerint kell megtervezni.

b) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezésnek legalább vezérlő és irányító elemekkel kell rendelkeznie (lásd e melléklet 4. szakaszát).

c) A vezérlő és irányító elemeket, valamint a csatlakoztatott érzékelőkhöz tartozó kijelzőket integrálni lehet a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-be.

d) Az alapbeállításoknak és a felhasználói beállításoknak könnyen visszaállíthatóknak kell lenniük.

6. CSATLAKOZÁSOK MÁS BERENDEZÉSEKHEZ

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS nem érintheti hátrányosan a csatlakoztatott berendezések teljesítményét. Ugyanígy az opcionális berendezések csatlakoztatása sem zavarhatja a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS teljesítményét.

b) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek alkalmasnak kell lennie arra, hogy más rendszereknek információkat szolgáltasson, például elektronikus jelentéstétel céljából.

c) A csatlakoztatott berendezések vezérlésére és kijelzésére vonatkozó követelményeket be kell tartani.

7. JELZÉSEK ÉS RIASZTÁSOK

7.1. Beépített tesztberendezés (Built in Test Equipment) (BITE)

A belvízi közlekedésben navigációs módban használt ECDIS-t fel kell szerelni a főbb funkciók fedélzeti ellenőrzésének automatikus vagy kézi vezérlésű végrehajtására alkalmas eszközökkel. Üzemzavar esetén a rendszernek ki kell jeleznie a meghibásodott modult.

7.2. Téves működés

a) Navigációs módban a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek a rendszer téves működéseit megfelelő riasztással vagy kijelzéssel jeleznie kell (lásd e melléklet 4. szakaszának 9. fejezetét).

b) Információs módban a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek megfelelő riasztással vagy kijelzéssel jeleznie kell, ha a GNSS-vevőből, az AIS-ból vagy a menetirány-készülékből nem kap adatot (amennyiben vannak hozzá csatlakoztatva ilyen készülékek).

c) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek megfelelő riasztással vagy kijelzéssel jeleznie kell, ha a berendezéseknél a megjelenített információk tekintetében meghibásodás lép fel.

8. TARTALÉKRENDSZEREK

8.1. Az SENC-helymeghatározás pontatlansága

Navigációs módban az SENC-nek automatikusan ki kell kapcsolnia, ha az SENC-helymeghatározás és a radarkép az e melléklet 4. szakaszának 5.1. és 5.2. fejezetében meghatározott tűréshatárnál nagyobb eltérést mutat.

8.2. Meghibásodások

a) Ha a belvízi közlekedésben navigációs módban alkalmazott ECDIS rendszer nyilvánvalóan meghibásodott, ezt a rendszernek megfelelő riasztással jeleznie kell (lásd e melléklet 4. szakaszának 4.16. és 9. pontját).

b) Annak érdekében, hogy a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS üzemzavara ne okozzon válságos helyzetet, olyan eszközöket kell biztosítani, amelyek navigációs módban lehetővé teszik a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS funkcióinak biztonságos átvállalását.

9. ÁRAMELLÁTÁS NAVIGÁCIÓS MÓDBAN

A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek külön biztonsági áramellátással kell rendelkeznie.

2. SZAKASZ

A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ENC-K ADATAIRA VONATKOZÓ SZABVÁNY

1. BEVEZETÉS

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k adataira vonatkozó szabvány a következőkre vonatkozó műszaki előírásokat írja le:

— digitális hidrográfiai adatok cseréje a belvízi vízi utakért felelős nemzeti hatóságok között; valamint

— ezen adatok terjesztése a gyártók, a hajóparancsnokok és más felhasználók körében.

b) A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-k előállításánál ezt az adatszabványt kell használni. A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-k továbbítását és terjesztését úgy kell végezni, hogy az adatok sértetlensége biztosított legyen.

c) Ezen adatszabvány alapja az 1. szakasz 2. pontjának a) pontjában említett dokumentum („S-57”).

d) Ezen adatszabvány az S-57-hez hozzáfűzi a szükséges kiegészítéseket és pontosításokat, valamint leírja, hogy az S-57 hogyan alkalmazandó a belvízi közlekedésben használt ECDIS alkalmazásaira.

e) Az adatszabványnak meg kell felelnie az 1. szakasz 2. h) és j) pontjában meghatározott szabványoknak és előírásoknak.

2. ELMÉLETI ADATMODELL

A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-k elméleti adatmodelljére az S-57 2. részében található elméleti adatmodell leírását kell alkalmazni.

3. ADATSTRUKTÚRA

A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-k adatfelépítésének leírására az S-57 3. részében található adatstruktúrát kell alkalmazni.

4. A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ENC-KRE ÉS A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT BATIMETRIKUS ENC-KRE VONATKOZÓ TERMÉKLEÍRÁS

A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-kre és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-kre vonatkozó termékleírás lehetővé teszi a térképkészítők számára, hogy egyöntetűen alakítsák ki a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-t és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-t, a gyártók számára pedig azt, hogy ezeket az adatokat az 1. szakaszban meghatározott, a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS teljesítményszabványnak megfelelő módon használják fel a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-ekben.

Az ENC-kbe szánt adatokat az alkalmazások valamennyi gyártója számára elérhetővé kell tenni. A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-t az e melléklet 1. szakaszának 2. h) pontjában említett dokumentumban meghatározott szabályok szerint kell létrehozni és az azokban említett következő dokumentumok felhasználásával kell kódolni:

a) a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC objektumkatalógusa, valamint

b) a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC kódolási útmutatójában meghatározott szabályok.

A belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-t az e melléklet 1. szakaszának 2. j) pontjában említett dokumentumban meghatározott szabályok szerint kell létrehozni és a következők felhasználásával kell kódolni:

c) az e melléklet 1. szakaszának 2. j) pontjában említett, a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC objektumkatalógusa, és

d) az e melléklet 1. szakaszának 2. h) pontjában említett, a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC kódolási útmutatójában meghatározott szabályok

A navigációs módra jóváhagyott, a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-eket és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-ket az e szakaszban említett „adatszabvány” és „termékleírás” szerint kell elkészíteni.

2A. SZAKASZ

GYÁRTÓK ÉS VÍZI UTAK KÓDJA (AZ IHO–S-62 ENC GYÁRTÓI KÓDOK KIEGÉSZÍTÉSE)

A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k gyártóinak kódjai, valamint a regisztrációs eljárás az e melléklet 1. szakaszának 2. b) pontjában említett dokumentumban („IHO S-62”) szerepel.

A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k előállításával foglalkozó és az IHO S-62 dokumentumban nem említett köz- vagy magánszervezeteknek, továbbá a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k előállításával foglalkozni kívánó köz- vagy magánszervezeteknek gyártói kód kiosztása céljából regisztrálniuk kell az IHO S-100 rendszerleíró adatbázisában a http://registry.iho.int weboldalon.

Mivel a gyártói kód önmagában nem elégséges annak megállapításához, hogy egy belvízi közlekedésben alkalmazott ENC megfelel-e a navigációs módban történő használathoz, 2005/44/EK irányelv 8. cikkében említett illetékes hatóság naprakész jegyzéket vezet és tesz közzé saját hivatalos honlapján a belvízi közlekedésben alkalmazott azon ENC-kről, amelyeket földrajzi illetékességi területén navigációs módra jóváhagytak. A jegyzék tartalmazza az ENC cella fájlneveit, a vonatkozó belvízi út kiterjedését, a kiadás sorszámát, a kiállítás időpontját és az aktuálisan érvényes kiadáshoz tartozó, hozzáférhető frissítő fájlok listáját, valamint azok kibocsátásának időpontját. A jegyzék valamennyi olyan, a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC szerepel, amelynek esetében az adott cella megfelel a minimális tartalomra vonatkozó követelményeknek és navigációs módra jóvá van hagyva.

Az illetékes hatóságokról a 2005/44/EK irányelv 8. cikkének megfelelően benyújtott értesítésben fel kell tüntetni az illetékesség szerinti földrajzi területre vonatkozó információkat és az illetékes hatóságok hivatalos weboldalát. A tagállamok az esetleges változásokról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

A belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-k fájlneveiben a következő víziút-kódokat kell használni:







A vízi út kódja A vízi út megnevezése Megjegyzés AC Albertkanaal/Canal Albert AKL Afleidingskanaal van de Leie BA Balaton BCR Branche de la Croyère BED Benedendijle BEN Beneden-Nete BEZ Beneden-Zeeschelde BH Kanaal Bocholt – Herentals BK Boudewijn Kanaal BLO Branche de La Louvière BME Basse-Meuse BN Kanaal Briegden – Neerharen BOS Bovenschelde BOZ Boven-Zeeschelde BRW Beetzsee-Riewendsee-Wasserstraße BSK Berlin-Spandauer Schifffahrtskanal ideértve a Westhafenkanalt és a Charlottenburger Verbindungskanalt is BZ Beneden Zeeschelde CCB Canal Charleroi-Bruxelles CCG Canal du Centre à Grand Gabarit CHV Canal de Haccourt à Visé CLA Canal de Lanaye CMO Canal de Monsin CPC Canal Pommeroeul-Condé D Duna ideértve a Szulina-ágat is DA Duna, Kilia-ág DAW Dahme-Wasserstraße DB Dunare Borcea (Duna, Borcea-ág) DCC Duna Cernovoda canal (Fekete-tenger csatorna) DE Dortmund-Ems Kanal DEN Dender DHK Datteln-Hamm-Kanal DDT Dijledoortocht DKW Kanaal Dessel – Kwaadmechelen DR Dráva DTS Kanaal Dessel – Turnhout - Schoten DUK Ráckevei-Duna DUM Mosoni-Duna DUR Gekanaliseerde Durme (Beneden-Durme) DUS Szentendrei-Duna DV Dunarea Veche EL Elba ELK Elbe-Lübeck-Kanal EH Elbe-Havel-Kanal EMS Ems EPP Embranchement Principal ES Elbe-Seiten-Kanal EV Estuaire Vaart Torkolati hajózás Zeebrugge és a holland határ között GA Sf. Gheorghe-Arm (Szent-György-ág) GMO Grand Large de Mons GPE Grand Large de Péronnes HES Haut-Escaut HO Havel-Oder-Wasserstraße HVK Havelkanal IJZ Ijzer KB Kanaal naar Beverlo KBK Kanaal Bossuit – Kortrijk KGO Kanaal Gent-Oostende KGT Kanaal Gent-Terneuzen KK Küstenkanal KLD Kanaal Leuven – Dijle KND Kanaal Nieuwpoort – Duinkerken KPN Kanaal Plassendale- Nieuwpoort KRL Kanaal Roeselare – Leie KTR Kanaltrave KVE Kanaal van Eeklo LA Lahn LOK Lokanaal LR Leie/Lys River MA Majna MD Main-Donau-Kanal ME Mueritz-Elde- Wasserstraße MEU Meuse ML Mittelland-Kanal MMI Meuse Mitoyenne Sud MO Mosel MOE Moervaart N Dnipro NBP Canal Nimy-Blaton-Péronnes NE Neckar ND Desna NOK Nord-Ostsee-Kanal NPR Prypiat NSU Sula NTK Netekanaal NVO Vorskla OD Oder OL Olt PE Peene PHV Potsdamer Havel PK Plassendale Kanaal RH Rajna RHK Rhein-Herne-Kanal RL Nederrijn/Lek ROG Ringvaart om Gent RU Ruhr RUP Rupel SA Sava SAM Sambre SE Schelde SI Sió-csatorna SKH Stichkanal Mittelland-Kanal – Hildesheim SKL Stichkanal Mittelland-Kanal – Hannover-Linden SKO Stichkanal Mittelland-Kanal – Osnabrück SKS Stichkanal Mittelland-Kanal – Salzgitter SL Saale SM Smeermaas SO Spree-Oder-Wasserstraße SPI Spierekanaal SR Saar SRV Schelde-Rijnverbinding TEK Teltowkanal TI Tisza TLE Toeristische Leie (Leie) UH Untere Havel- Wasserstraße UWE Unterweser UWE 0,00 km-től VKN Verbindingskanaal Nieuwpoort WA Waal WDK Wesel-Datteln-Kanal WE Mittelweser 366,65 km –ig/UWE 0,00 WOD Westoder ZBS Zeekanaal Brussel-Schelde ZUL Vertakking van Zulte ZWV Zuid-Willemsvaart

3. SZAKASZ

A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ECDIS-RE VONATKOZÓ MEGJELENÍTÉSI SZABVÁNY

1. BEVEZETÉS

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó megjelenítési szabvány a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS adatainak megjelenítésére vonatkozó műszaki előírásokat tartalmazza. A megjelenítés nem járhat információveszteséggel.

b) A megjelenítési szabvány alapja az 1. szakasz 2. c) pontjában említett dokumentum („S-52”).

c) E megjelenítési szabvány az S-52-re vonatkozó szükséges kiegészítéseket és pontosításokat, valamint az S-52 belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS alkalmazására vonatkozó leírást tartalmazza.

d) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-adatok megjelenítésének meg kell felelniük a 3. szakaszban leírt megjelenítési szabvány és a 1. szakasz 2. pontjának i. alpontjában említett megjelenítési könyvtár követelményeinek.

e) A fogalommeghatározások a következő helyeken találhatók:

— IHO-S-57, 1. rész, 5. cikkely,

— az e melléklet 1. szakaszának 2. g) pontjában említett dokumentum,

— az e melléklet 5. szakaszában említett „a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó szószedet”.

2. A BELVÍZI KÖZLEKEDÉSBEN ALKALMAZOTT ECDIS MEGJELENÍTÉSI KÖNYVTÁR

Az S-57 a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-t leíró szabványadatgyűjtemény, azonban nem tartalmaz arra vonatkozó információt, hogy az adatok hogyan fognak megjelenni. A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS alkalmazás az adatok beérkezésének ütemében hozza létre a térképnézetet. Ehhez a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS alkalmazás géppel olvasható jelképes ábrázolási utasításokat használ, amelyek a képernyőn megjelenítendő objektumoknak felelnek meg. Az ENC-k megjelenítésére nézve az IHO S-52 szabvány kötelező. Az S-52 szabvány minden olyan szabályt tartalmaz, amely az ENC-k képernyős ábrázolásához és megjelenítéséhez szükséges.

Mivel az ENC-kre vonatkozó objektumokat, attribútumokat és attribútumértékeket kiterjesztették a belvízi közlekedésben alkalmazott ENC-kre és a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus ENC-kre is, a belvízi közlekedésre jellemző objektumok megjelenítéséhez szükség van az S-52 szabvány kibővítésére. Minden kiterjesztés az e melléklet 1. szakasza 2. c) pontja negyedik francia bekezdésében említett dokumentumra vonatkozik.

2.1. Az S-52 és a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS megjelenítési könyvtárának alkotórészei

2.1.1. Az S-52 megjelenítési könyvtárának főbb alkotórészei a következők: — egy, a szimbólumokat, a vonalstílusokat és a kitöltési stílusokat tartalmazó könyvtár, — egy színkód-táblázat, amely a nappali, szürkületi és éjszakai IHO-színtáblázatokat tartalmazza, — egy jelképes ábrázolási parancsszókészlet, amelyből a géppel olvasható utasításokat lehet összeállítani. Ezáltal jönnek létre a jelképes ábrázolási utasítások, majd ezek feldolgozásával az ENC-objektumokat ábrázoló szimbólumok, — a feltételes jelképes ábrázolási eljárások készlete, amelyet a megfelelő ábrázolás kiválasztására használnak a hajóparancsnok által választott beállítás szerint (pl. biztonsági mélységvonalaknál), vagy összetett szimbólumok (pl. a bóják és a világítótornyok tetején levő jelzések) esetében, — azon megfeleltetési táblázatok készlete, amelyek az ENC objektumainak leírását kapcsolják össze a megfelelő jelképes ábrázolási utasításokkal, attól függően, hogy: — a kapcsolat nyilvánvaló, azaz közvetlen kapcsolat van az objektum leírása és annak megjelenítése között, mint például egy bója vagy egy földterület esetében. Ebben az esetben a megfeleltetési táblázat jelképes ábrázolási utasítást tartalmaz egy szimbólum, egy területkitöltés vagy egy vonalstílus megjelenítésére, — a kapcsolat feltételes, azaz a körülményektől függ, például a mélységtől, amelynek színkitöltése a biztonsági mélységvonal kiválasztásától függ. Ebben az esetben a megfeleltetési táblázat a döntést egy feltételes jelképes ábrázolási eljárástól teszi függővé, amely a megfelelő jelképes ábrázolási utasításokat később választja ki.

2.2.1. A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-nek az S-52 valamennyi elemét és annak bővítéseit a következő területeken kell használnia: — megfeleltetési táblázatok, — szimbólumkönyvtár, — feltételes jelképes ábrázolási eljárások. A bővítéseket az 1. szakasz 2. i) pontjában említett dokumentum ismerteti.

2.2. Megfeleltetési táblázatok

2.2.1. Valamennyi geometriai alakzathoz (pont, vonal, terület) külön megfeleltetési táblázat tartozik. A megfeleltetési táblázatban szereplő bejegyzések a következő mezőkből állnak: a) az objektumosztály hat karakterből álló kódja (betűszó); b) attribútumkombináció; c) jelképes ábrázolási utasítások; d) megjelenítési prioritás, 0-9 (az ábrázolási rétegekhez hasonló); e) radarkód; f) megjelenítési kategória (alapmegjelenítés, normál megjelenítés, minden egyéb); g) „nézetcsoport” az objektumoknak a megjelenítési kategóriáknál finomabb csoportosítása. „LNDMRK”, „CATLMK17|”, „SY(TOWERS01)”, „7”, „O”, „OTHER”, „32250” Ebben az esetben az LNDMRK objektumot 7-es prioritással a TOWERS01 szimbólum mutatja, ha a CATLMK attribútum értéke 17. Az objektum a radar felett helyezkedik el. A megfelelési táblázatok bejegyzései határozzák meg egy adott terület azon objektumainak megjelenítését, amelyek különböző cellákba tartoznak, de azonos rendeltetésűek.

2.2.2. A megjelenítési könyvtár öt megfeleltetési táblázatot tartalmaz: — papírtérkép-alapú pontszimbólumok, — egyszerűsített pontszimbólumok, — vonalszimbólumok, — területhatár egyszerű ábrázolása, — területhatár jelképes ábrázolása.

2.3. Feltételes jelképes ábrázolási eljárások

A feltételes jelképes ábrázolási eljárásokat olyan objektumok esetében alkalmazzák, amelyek ábrázolása

— az alkalmazás beállításaitól függ (például biztonsági mélységvonal),

— más objektumoktól függ (például csúcsjelzésektől és azok felépítésétől),

— túlságosan összetett ahhoz, hogy meghatározását közvetlenül be lehessen jegyezni egy megfeleltetési táblázatba.

Az 1. szakasz 2. i. pontjában említett dokumentum tartalmazza, hogy a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS a feltételes jelképes ábrázolási eljárások milyen további módosítását vagy végrehajtását igényli az S-52 feltételes jelképes ábrázolási eljárásai mellett.

2.4. Színek

Az ECDIS-ben alkalmazott színeket abszolút módon, az alklamazott képernyőtől függetlenül határozzák meg (CIE koordináták). Ez biztosítja, hogy az ECDIS-térképek különféle gyártók képernyőin hasonló képet mutatnak. A gyártó által kötelezően használt színbeállító szoftverrel a CIE értékeket RGB értékekké alakítják át.

A kereskedelemben fellelhető szokásos képernyők általában megfelelnek ezeknek a követelményeknek.

Mivel a hajó kormányállásában különböző világítási körülmények fordulhatnak elő, különféle fényerővel rendelkező megjelenítésekre van szükség. Minden egyes szinthez külön színtábla tartozik.

A megjelenített színösszeállítást ergonómiai és fiziológiai tényezők alapján kell kiválasztani és a különböző színű jelzések ábrázolása közötti átfedés nem eredményezhet kevert színeket.

2.5. A jelzőtáblák megjelenítése

A folyóparton elhelyezett jelzőtáblákat a megjelenített térképen általános szimbólumokkal jelzik (notmrk01, notmrk02 és notmrk03). Ez nem vonatkozik a hidakon elhelyezett jelzőtáblákra.

Az alkalmazásoknak továbbá képeseknek kell lenniük arra, hogy megjelenítsék a részletes – vagyis a valóságos jelzőtáblához hasonló – szimbólumot, és a felhasználó választása szerinti jelzőtáblára vonatkozó összes objektuminformációt.

A hidakon található jelzőtáblákat a híd fekvésének megfelelően kell ábrázolni.

A távolságot vagy sebességet jelölő táblát nem magával a számmal jelölik, hanem csak az általános szabályt vagy információt jelölő szimbólummal.

4. SZAKASZ

A MŰKÖDÉSRE ÉS A TELJESÍTMÉNYRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK, A VIZSGÁLATI MÓDSZEREK ÉS A MEGKÖVETELT VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK

1. BEVEZETÉS

Ez a szakasz az e melléklet 1. szakaszában előírt minimumkövetelményeket pontosítja és a hardverre, a szoftverre, a funkciókra, a működésre, a megjelenítésre és a hajó fedélzetén található egyéb berendezésekhez kapcsolódó interfészekre vonatkozó vizsgálati eljárásokat és a megkövetelt vizsgálati eredményeket tartalmazza.

2. ÜZEMMÓDOK ÉS RENDSZER-KONFIGURÁCIÓ

2.1. Üzemmódok

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó műszaki előírások két üzemmódot különböztetnek meg: a navigációs módot és az információs módot.

b) A navigációs módban történő működtetésre tervezett, belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezéseknek meg kell felelniük e melléklet, valamint a radarberendezésekre és fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó szabványok követelményeinek. A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS navigációs módban történő használatához az 1. szakasz 2. q) pontjában említett illetékes hatóságok típusjóváhagyást kérnek.

c) A kizárólag információs módra tervezett, belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezésekre nézve a 4. szakasz követelményeit technikai (a működésre és a teljesítményre vonatkozó) követelményeknek kell tekinteni. A gyártónak dokumentálnia kell az ezen műszaki követelményeknek való megfelelést. A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS információs módban történő használatához nincs szükség típusjóváhagyásra. A dokumentációt kérésre az illetékes hatóságok és a felhasználók rendelkezésére kell bocsátani.

2.2. Rendszer-konfigurációk

2.2.1. 1. Rendszer-konfiguráció: Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS berendezés, önálló rendszer radarkapcsolat nélkül

Ebben a rendszer-konfigurációban a működtetés kizárólag információs módban lehetséges (lásd 4B. szakasz, 1. ábra).

2.2.2. 2. Rendszer-konfiguráció: Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés, párhuzamos telepítés és radarkapcsolat

Ebben a rendszer-konfigurációban a működtetés információs módban és navigációs módban egyaránt lehetséges (lásd 4B. szakasz, 2. ábra).

2.2.3. 3. Rendszer-konfiguráció: Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS berendezés, közös képernyő a csatlakoztatott radarberendezéssel

Ebben a rendszer-konfigurációban a radarberendezés és a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés monitora közös. Ennek az üzemmódnak előfeltétele, hogy a két videojel grafikai paraméterei megegyezzenek, és hogy a beérkező videojelek között gyorsan át lehessen váltani egy videokapcsoló segítségével (lásd 4B. szakasz, 3. ábra).

Ebben a rendszer-konfigurációban a működtetés információs módban és navigációs módban egyaránt lehetséges.

2.2.4. 4. Rendszer-konfiguráció: Radarberendezés a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS funkciójával integrálva

E rendszer-konfigurációban a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS funkciójával integrált radarberendezésről van szó, amely információs és navigációs módban egyaránt üzemeltethető (lásd 4B. szakasz, 4. ábra).

3. TELJESÍTMÉNYKÖVETELMÉNYEK

3.1. Hardverteljesítmény

a) Navigációs módban a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS berendezéseit úgy kell tervezni és gyártani, hogy minőségromlás vagy a megbízhatóság csökkenése nélkül kiállják a hajókon általában uralkodó környezeti körülményeket. Ezenkívül nem zavarhatják az egyéb kommunikációs és navigációs berendezéseket.

b) Az e szakasz 2.2.4. fejezetében meghatározott konfigurációban a kormányállásba telepített, belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés valamennyi alkotórészének meg kell felelnie az EN 60945 szabványban előírt b) „időjárástól védett” osztályba sorolt berendezésre vonatkozó követelményeknek, azzal az eltéréssel, hogy a vizsgálati hőmérséklet-tartomány mindőssze 0 °C-tól + 40 °C-ig terjed (míg az EN 60945 szabványban előírt vizsgálati hőmérséklet-tartomány – 15 °C-tól + 55 °C-ig terjed), kivéve, ha e melléklet másképp rendelkezik. Az e szakasz 2.2.2. és 2.2.3. fejezetében meghatározott konfigurációk esetében elegendő a CE-megfelelőség.

3.2. Szoftverteljesítmény

A szoftvereket, amelyek a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezéseknél a kezelésért, a megjelenítésért és a működésért felelnek, az e melléklet 4A. szakaszában meghatározott, a szoftvereket érintő követelményeknek megfelelően kell megtervezni, kifejleszteni, telepíteni és bevizsgálni.

3.3. A kezelőszervek használata

a) A rendszert úgy kell kialakítani, hogy kezelése egyszerű, célszerű és a felhasználói felületeknél bevett szabályoknak megfelelő legyen. A rendszer és a vele összekapcsolt műszaki alberendezések működési állapotát egyértelműen jelezni kell.

b) A kezelőszervek számának a lehető legalacsonyabbnak kell lennie és a szükséges számra kell korlátozódnia.

c) A vezeték nélküli távirányítás nincs megengedve.

d) A berendezésen a BE/KI kapcsolónak úgy kell működnie és olyan helyen kell lennie, hogy ne lehessen véletlenül működésbe hozni.

e) A kezelőszervek feliratait legalább 4 mm magasságú betűkkel és oly módon kell feltüntetni, hogy a kormányállásban előforduló körülmények között mindenkor olvashatók maradjanak.

f) A kezelőszervek fényerejének és megvilágításának a kívánt értékre állíthatónak kell lennie.

3.4. Képernyőteljesítmény

A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re információs módban a 3.4.2–3.4.7. fejezet rendelkezéseit ajánlott alkalmazni.

3.4.1. A képernyő méretei

a) Navigációs módban a térkép- és a radarmegjelenítésnek legalább 270 mm × 270 mm méretűnek kell lennie.

b) Információs módban az 1. szakasz 4.1. c) pontjában foglalt követelményeket kell alkalmazni.

3.4.2. A képernyő iránya

a) A négyszögletes képernyőt fekvő vagy álló helyzetben is fel lehet szerelni, feltéve, hogy a képernyő a 3.4.1. szakaszban említett minimális méretnek megfelel.

b) Mivel a belvízi közlekedésben használt hajók kormányállásában általában korlátozott hely áll rendelkezésre, és a hajó általában a hajózható út tengelyvonalát követi, a képernyőt lehetőleg függőleges irányban kell felszerelni.

3.4.3. A képernyő felbontóképessége

1 200 m-es megjelenítési tartománynál 5 m-es felbontásra van szükség. Ez maximum 2,5 m × 2,5 m-es pixelméretet, azaz a képernyő rövidebb élén körülbelül 1 000 pixelt eredményez.

3.4.4. A képernyő színei

A rendszernek alkalmasnak kell lennie az éjszakára és nappalra ergonómiailag jóváhagyott színkombinációk megjelenítésére.

3.4.5. A képernyő fényereje

A képernyő fényerejét be kell tudni állítani az egyes műveletekhez szükséges értékekre. Ez különösen érvényes az éjszakai működés alatti legalacsonyabb értékre.

3.4.6. Képfrissítés

a) A képfrissítés sebessége nem lehet kisebb a radarképfrissítés sebességénél (≥ 24 kép/perc).

b) Két egymást követő képfrissítés között nem történhet fényerőingadozás.

c) Raszteres képernyőknél a képismétlési frekvencia nem lehet 60 Hz-nél alacsonyabb.

3.4.7. Képernyőtechnológia

Olyan képernyőrendszereket kell használni, amelyek a belvízi közlekedésben használt hajók kormányállásában esetlegesen előforduló mágneses mezőkre nem érzékenyek.

4. MŰKÖDÉSI FUNKCIÓK

4.1. Üzemmód

a) Ha a berendezés mindkét üzemmódra alkalmas, akkor meg kell teremteni a navigációs mód és az információs mód közötti átkapcsolás lehetőségét.

b) A használatban lévő üzemmódot ki kell jelezni.

c) A navigációs mód véletlen kikapcsolásának megakadályozására megfelelő intézkedéseket kell tenni.

4.2. A berendezés gyári beállításai (tárolás/visszahívás) navigációs módban

a) Üzemkezdetkor a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezésnek közepes fényerőbeállítással kell bekapcsolnia, amely sötét környezetben nem vakít, és világos környezetben nem teszi láthatatlanná a képet.

b) A többi paraméter kezdeti értéke vagy a kikapcsoláskorival, vagy a tárolt beállításokkal azonos.

4.3. A SENC-információk megjelenítése navigációs módban

a) A radarképnek egyértelműen el kell válnia a térképtől, a választott színtáblától függetlenül.

b) Magának a radarképnek a megjelenítése kizárólag egyszínű lehet.

c) A térkép-információ megjelenítése nem takarhat ki vagy ronthat le fontos részeket a radarképből. Ezt a megfeleltetési táblázatok megfelelő bejegyzéseivel kell biztosítani (lásd e melléklet 3. szakasza 2.2. pontjának „radarkód” részét). A rávetített radarkép átláthatóságát ezért a felhasználó határozza meg.

d) A térkép és radarkép megjelenítésének egyforma méretarányúnak kell lennie.

e) A menetirányvonalnak mindig láthatónak kell lennie.

f) Ezenkívül a hajós saját hajójának körvonalát és a biztonsági mélységvonalat is be lehet illeszteni.

4.4. A térkép iránya, elhelyezése és mozgatása

a) Navigációs módban a radarképre vonatkozó előíráshoz hasonlóan csak a „relatív mozgás, felfelé” térképirányok és a „középpontba helyezett” vagy „középpont-kihelyezéses” megjelenítések megengedettek.

b) Információs módban legalább az „észak” és a „vízi út tengelyvonalával párhuzamos” térképirányok és elhelyezések ajánlottak. Helyzetérzékelő csatlakoztatásával lehetővé válik, hogy a térkép megjelenített része automatikusan kövesse a hajós saját hajójának helyzetét.

4.5. A saját hajó helyzete és vízszintes irányszöge

a) Navigációs módban – az 1. szakasz 2. f) pontjában említett dokumentumban fogllatakkal összhangban – a saját hajó helyzetének mindig láthatónak kell lennie a megjelenített területen, legyen az „középpontba helyezett” vagy „középpont-kihelyezett”.

b) Navigációs módban a menetirányvonal – amely a képernyő középpontjától a képernyő tetejéig húzódik és amelynek mindig láthatónak kell lennie –, a hajós saját hajójának orrát jelképezi.

4.6. Információsűrűség

Az információsűrűségnek legalább a következő három fokozatban állíthatónak kell lennie: „minimális”, „normál” és „összes információ”. Ez utóbbi a normál megjelenítésen kívül minden más objektumot is megjelenít, az egyéni beállításnak megfelelően. A „teljesítményszabvány” és a „megjelenítésre vonatkozó szabvány” (beleértve „a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS megjelenítési könyvtárat”) valamennyi vonatkozó látható objektumot meghatározza (e melléklet 1. és 3. szakasza).

4.7. Tartományok/Mérőkörök

a) Navigációs módban a radarra vonatkozó szabályozások a következő rögzített tartományok és mérőkörök használatát írják elő:







Tartomány Mérőkörök 500 m 100 m 800 m 200 m 1 200 m 200 m 1 600 m 400 m 2 000 m 400 m 4 000 m 800 m

b) Szűkebb és szélesebb tartományok legalább négy, de legfeljebb hat mérőkörrel megengedettek.

c) Navigációs módban a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezésnek az a) pontban meghatározott intervallumokra rögzített mérőkörökkel és legalább egy változó mérőkörrel kell rendelkeznie.

d) A rögzített és a változó mérőkörök ki-, illetve bekapcsolásának egymástól függetlennek, megjelenítésüknek pedig világosan megkülönböztethetőnek kell lennie.

e) A változó mérőkör helyzetének és a vonatkozó megjelenített távolságnak ugyanazt a lépésközt és ugyanazt a felbontást kell használnia.

f) A változó mérőkör és az elektronikus vízszintes irányszögvonal funkciókat kurzorral és a megfelelő, a tartományt és a kurzorállás vízszintes irányszögét mutató numerikus kijelzővel kiegészítésképpen létre lehet hozni.

4.8. A kép fényereje navigációs módban

a) A képernyő fényerejét be kell tudni állítani az egyes műveletekhez szükséges értékekre. Ez különösen a sötétben történő működésre vonatkozik.

b) A térképnek és a radarképnek külön fényerősség-szabályozással kell rendelkeznie.

c) Mivel a világos nappal és a sötét éjszaka között nagyon eltér a fényerősség, a menüben található színtáblákon túl további alap képernyőfényerősség-szabályozásnak is rendelkezésre kell állnia.

4.9. A kép színei

A rendszernek legalább az IHO-S-52, 6.0 megjelenítési könyvtárban (színtáblák) található, nappalra, szürkületre és éjszakára vonatkozó színkombinációkat kell támogatnia.

4.10. Képjelentés

a) A térképen látható, a felhasználó által kiválasztott objektumra vonatkozó valamennyi szöveges, illetve grafikus háttérinformáció megjelenítését lehetővé kell tenni.

b) Ez a kiegészítő szöveges, illetve grafikus információ nem takarhatja el a navigációs térképen lévő vízi út képét.

4.11. Mérőeszközök

a) Eszközöket kell biztosítani a távolságok és a vízszintes irányszögek méréséhez.

b) Az adatokat legalább a képernyő felbontásával és pontosságával kell megjeleníteni, de nem szabad a térképadatokénál nagyobb pontossággal feltüntetni őket.

4.12. A hajóparancsnok saját, térképre vonatkozó adatainak bevitele és szerkesztése

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezésnek mind navigációs, mind információs módban alkalmasnak kell lennie arra, hogy a hajóparancsnok kiegészítő térkép-információkat (a hajóparancsnok által beállított objektumok) tudjon bevinni, tárolni, módosítani és törölni.

b) Navigációs módban ezeknek a saját térképbejegyzéseknek a SENC adatoktól megkülönböztethetőnek kell lenniük, és nem takarhatják el, vagy nem ronthatják a radarképet.

4.13. A SENC-ek betöltése és frissítése

a) A térképek kézi betöltését vagy frissítését kizárólag navigációs módon kívül szabad lehetővé tenni.

b) Az automatikus frissítés nem ronthatja a navigációs megjelenítés teljesítményét.

c) A legutóbb használt kombináció visszaállításához visszagörgetési funkciót kell kialakítani.

4.14. A radarkép megjelenítése és rávetítése

a) Navigációs módban a működéshez a radarkép megjelenítése kötelező.

b) A radarkép megjelenítésének méreteire, felbontására és jellemzőire vonatkozó követelmények megegyeznek a radart érintő vonatkozó követelményekkel.

c) A radarképet nem ronthatják a képen megjelenő egyéb tartalmak (lásd még: e szakasz 4.3. c) pontját).

d) Ha egyébként teljesülnek a funkcionális követelmények, egymásra szabad vetíteni különféle információkat tartalmazó képeket.

e) Más hajók helyzetére és irányára vonatkozó információkat rávetíteni csak akkor szabad, ha:

— az információ a pillanatnyi helyzetet tükrözi (valós idejű), valamint

— az információ keletkezése óta eltelt idő nem haladja meg az 1. szakasz 5.1. e) pontjában szereplő első táblázatban megadott maximális időtúllépési értékeket. A szimbólumok „elavult” jelölést kapnak, ha a mozgó hajóra vonatkozó információ 30 másodpercnél régebbi. A saját hajóra vonatkozó helyzetinformációkat akkor kell megjeleníteni, ha a pozíciót egy fedélzeti alrendszer észleli, akkor azonban nem, ha a helyzetinformáció egy ismétlőállomásról érkezik.

f) A helymeghatározó és nyomon követő eszközöktől származó, a többi hajó helyzetére és irányára vonatkozó rávetített információt a felhasználó által meghatározott tartományban el kell tüntetni. E funkció aktiválását és a korlátozott terület kiválasztott tartományát a kijelzőn fel kell tüntetni.

g) A többi hajó helyzetét és irányát csak e hajók haladási irányának ismeretében szabad az alábbiakkal megjeleníteni:

— irányjelző háromszöggel, vagy

— valósághű (méretarányos) ábrázolással.

Minden más esetben generikus jelet kell használni (nyolcszög alakú jel használata ajánlott, kört kizárólag belvízi alkalmazásokban szabad használni).

h) Kell lennie egy olyan, könnyen hozzáférhető kezelőszervnek vagy menüsávnak, amellyel egyszerre eltüntethető a térkép és minden egyéb rávetített információ, egyedül a radarképet hagyva meg.

i) Ha a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés minőséget és megbízhatóságot felügyelő rendszere észleli, hogy a térkép írányát, illetve helyzetét nem lehet az e melléklet által előírt pontossággal beállítani, a képernyőn riasztásnak kell megjelennie és a térképnek automatikusan ki kell kapcsolnia. Ha nincs radarjel, az információs módot fel kell tüntetni. Mindkét esetben figyelmeztetést vagy riasztást kell adni. A váltásnak mindig kézi vezérlésűnek kell lennie.

4.15. A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS azonnali hozzáférésű funkciói

a) A következő működési funkciókhoz közvetlen hozzáférést kell biztosítani:

— TARTOMÁNY

— FÉNYERŐ

— SZÍNEK

— INFORMÁCIÓSŰRŰSÉG

b) Ezekhez a funkciókhoz külön kezelőszervet vagy a legfelsőbb menüszintben lévő, állandóan látható menüsávot kell rendelni.

4.16. Állandóan látható funkcióparaméterek

A következő funkcióparamétereknek állandóan láthatónak kell lenniük:

— aktuális TARTOMÁNY,

— érzékelő ÁLLAPOTA (navigációs módban: (radarhangolás, pozícióminőség, riasztások; információs módban: ha csatlakoztatva van, GNSS-vevő, AIS és menetirány-készülék)

— kiválasztott VÍZSZINT (ha rendelkezésre áll)

— kiválasztott BIZTONSÁGI MÉLYSÉG (ha rendelkezésre áll)

— kiválasztott INFORMÁCIÓSŰRŰSÉG

5. KARBANTARTÁSI FUNKCIÓK

A karbantartási funkciókat a jogosulatlan hozzáféréstől jelszóval vagy más intézkedésekkel kell védeni. Navigációs módban nem lehetnek kiválaszthatók.

Az 5.1–5.3. fejezet követelményei csak a navigációs módra vonatkoznak.

5.1. A térképhelyzet statikus javítása

a) A radarra vonatkozó követelményekkel összhangban a hajóparancsnok saját hajójának helyzetét a képernyőn „középpontba helyezetten” vagy „középpont-kihelyezéssel” kell megjeleníteni. A térkép helyzetének összhangban kell lennie a radarképpel. Tökéletes pozícióbevitel esetén a radar aktuális helyzete és a megjelenített radarkép központja közötti statikus eltérés tűréshatára 1 m.

b) Biztosítani kell, hogy az ofszethiba (a helyzetérzékelő és a radarérzékelő pozíciója közötti távolság) javítható legyen.

5.2. A térképirány statikus javítása

a) A menetirányvonal és a hajó tengelyének iránya közötti különbség nem haladhatja meg a ± 1,0 fokot.

b) A térképnek és a radarképnek azonos irányban kell állnia. A menetirányvonal és a térképirány közötti statikus iránybeli különbség nem érheti el a ± 0,5 fokot.

5.3. Az interfészek konfigurációja

a) Lehetővé kell tenni a kapcsolt érzékelőkhöz, jelátalakítókhoz és jelzőberendezésekhez kapcsolódó interfészek konfigurálását.

b) Az interfészeknek meg kell felelniük az interfészekre vonatkozó, az 1. szakasz 2. pontjának l) alpontjában említett dokumentumban meghatározott meglévő előírásoknak, valamint a fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó (20 mV/fok/min), az 1. szakasz 2. d) pontjában említett dokumentumban meghatározott interfész-előírásoknak.

6. A HARDVERTESZT ÉS A SZÜKSÉGES TANÚSÍTVÁNYOK

a) A teszt során a vizsgálandó berendezést e melléklet követelményeivel kell összevetni.

b) Az igazolt egyenértékű teszteket és az igazolt és dokumentált teszteredményeket a vizsgálatok megismétlése nélkül el kell fogadni.

c) A 6. fejezet egésze a navigációs módra érvényes, a navigációs módra vonatkozó konkrét utalást nem tartalmazó követelmények azonban a tájékoztatási módra is érvényesek.

6.1. A környezeti körülményeknek való ellenállás navigációs módban

a) Az e szakasz 2.2.4. pontjában meghatározott, belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezésnek meg kell felelnie a környezeti körülményekre (páratartalom, rezgés és hőmérséklet) és az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozóan az 1. szakasz 2. k) pontjában említett dokumentum (hőmérséklet tekintetében e szakasz 3.1. pontja szerint csökkentett) követelményeinek.

b) A szállító vagy képviselője köteles egy akkreditált laboratórium által kiállított vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatot benyújtani.

6.2. A berendezés dokumentációja

Ellenőrizni kell, hogy a műszaki dokumentáció hiánytalan, megfelelő és érthető-e, valamint hogy a benne leírtak alapján a berendezés problémamentesen telepíthető, konfigurálható és működtethető-e.

6.3. Interfészek

a) Valamennyi interfészt pontosan és hiánytalanul dokumentálni kell.

b) Az elektronikus áramköröket mechanikailag és elektronikailag üzembiztosan kell megtervezni. A kapcsolt berendezéseket ezek nem befolyásolhatják hátrányosan.

6.4. A kezelőszervek jellemzői

Valamennyi kezelőszervet ergonómiai és funkcionális üzemmód szempontjából ellenőrizni kell. A kezelőszerveknek meg kell felelniük e melléklet előírásainak.

6.5. A képernyő jellemzői navigációs módban

A képernyőnek a méretre, a megjelenített színekre, a felbontásra és a fényerőváltozásra vonatkozóan e melléklet valamennyi követelményének meg kell felelnie.

7. A TÉRKÉP-MEGJELENÍTÉS, A MŰKÖDÉS ÉS A FUNKCIÓK TESZTELÉSE

7.1. A vizsgálandó berendezés előkészítése

A vizsgálandó berendezést az üzembe helyezési kézikönyvnek megfelelően telepíteni kell, össze kell szerelni és csatlakoztatni kell. A bekapcsolást követően be kell tölteni a teszt-SENC-et.

7.2. Az üzemmódok tesztelése

A kezelői kézikönyvben leírt valamennyi üzemmódot egymás után el kell indítani és tesztelni kell. Az e szakasz 4. pontjában leírt követelményeknek teljesülniük kell.

7.3. A megjelenített objektumok tesztelése

Meg kell vizsgálni, hogy a teszt-SENC-ben lévő valamennyi objektum látható-e és megfelelően jelenik-e meg. Ehhez a teszthez az információsűrűséget „minden objektum” állásba kell kapcsolni. A rendszernek képesnek kell lennie legalább a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó megjelenítési szabvány (e melléklet 3. szakasza) szerinti összes objektum megjelenítésére. A felhasználó más szimbólumkészleteket is beállíthat.

Amennyiben bármely térkép-információ megjelenítésére az 1. szakasz 2. i) pontjában említett dokumentumtól – a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS megjelenítési könyvtára – eltérő szimbólumokat használnak, e jeleknek:

— olvashatóknak kell lenniük,

— határozott és egyértelmű jelentéssel kell bírniuk,

— kellő méretűeknek kell lenniük, figyelemmel a nominális szemlélési távolságra.

Az ECDIS megjelenítési könyvtárát kiegészítő szimbólumoknak a megjelenítési könyvtár szimbólumaitól egyértelműen megkülönböztethetőeknek kell lenniük.

7.4. A méretarányfüggő információsűrűség tesztelése (SCAMIN)

a) Tesztelni kell, hogy a SCAMIN-funkciót (az a legkisebb méretarány, amelynél a objektumot az ECDIS megjelenítéshez használni lehet) megfelelően telepítették-e.

b) Ehhez a teszthez azt a tartományt kell használni, amelynél a objektumnak a SCAMIN részletezésnek megfelelően láthatónak kell lennie (lásd az 1. szakasz 2. h) pontjában említett dokumentum 8.4. fejezetét).

7.5. A fényerőváltozás tesztetlése navigációs módban

A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezést sötét helyiségben kell működtetni és a fényerőt a legalacsonyabb szintre kell állítani. Az objektumok fényereje nem haladhatja meg a 15 cd/m2-t, a háttérérték pedig a 0,5 cd/m2-t.

7.6. Színteszt

A felhasználó által választható valamennyi S-52 színtáblát egymás után be kell vizsgálni az e mellékletnek való megfelelés tekintetében.

7.7. A mérési funkciók tesztelése

a) Az elektronikus vízszintes irányszögvonal és a változó mérőkör valamennyi numerikusan megjelenített értékének pontosan meg kell felelnie az elektronikus vízszintes irányszögvonal és a változó mérőkör analóg pozícióinak (vagy meg kell felelnie a kurzor koordinátáinak).

b) A numerikus megjelenítés felbontásának és növelésének meg kell egyeznie az elektronikus vízszintes irányszögvonal és a változó mérőkör analóg értékeivel.

7.8. A térképfrissítési funkció tesztelése

Minden tesztlépés előtt és után a betöltött SENC-ek és frissítések verziószámát a kezelői kézikönyvben leírtaknak és a képernyőn megjelenő kiírásnak megfelelően vissza kell hívni.

— 1. lépés: a teszt-SENC betöltése,

— 2. lépés: a teszt-SENC frissítése,

— 3. lépés: a visszagörgetési funkció tesztelése,

— 4. lépés: az új SENC betöltése.

Frissítés után valamennyi érintett objektum visszahívását és megjelenítését biztosítani kell.

7.9. A megjelenített objektumok tesztelése ugyanazon területre vonatkozóan, ugyanazon felhasználás esetén több cellában

a) Meg kell vizsgálni, hogy a teszt-SENC-ben és a kiegészítő rávetített teszt-SENC-ben lévő valamennyi objektum látható-e és megfelelően jelenik-e meg. Ehhez a teszthez az információsűrűséget „minden objektum” állásba kell kapcsolni.

b) Meg kell vizsgálni, hogy megjelenítésre ki lehet-e választani egy vagy több meghatározott cellát abban az esetben, ha ugyanazzal a felhasználással ugyanarra a területre vonatkozóan különböző gyártótól származó több cella is jelen van.

c) Meg kell vizsgálni, hogy az 1. szakasz 2. pontjának i. alpontjában említett dokumentum 6. fejezetével összhangban a belvízi közlekedésben alkalmazott batimetrikus vizsgálati ENC az alap-SENC-vel együtt helyesen jelenik-e meg.

8. A RADARKÉP MEGJELENÍTÉSÉNEK ÉS MŰKÖDÉSÉNEK TESZTELÉSE NAVIGÁCIÓS MÓDBAN

8.1. Előkészületek

a) A vizsgálandó berendezést a gyártó vagy a szállító köteles a tesztek lefolytatásához szükséges olyan soros interfésszel ellátni, amely ugyanazokat az aktuális helyzetre és a haladási irányra vonatkozó értékeket mutatja (az 1. szakasz 2. l) pontjában említett dokumentumban meghatározott karaktersoros formában), mint amelyeket a térkép helyzetéhez és irányához használnak.

b) A teszt alatt referenciarendszert kell használni, amelynek a helyzetre és haladási irányra vonatkozó értékeit a vizsgálandó berendezés értékeivel hasonlítják össze.

c) A vizsgálandó berendezést a szállító által kiválasztott bármilyen jóváhagyott radarberendezéshez hozzá kell kapcsolni.

d) A radarképet a tartomány és a vízszintes irányszög tekintetében a menetirányvonalhoz kell igazítani.

8.2. A radarkép tesztelése háttér-térkép nélkül

a) Ha a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés megjeleníti a radarképet, de a radar kezelése a radarberendezésen keresztül történik (lásd a 4B. szakasz, 2. és 3. ábráját), a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés radarképét úgy kell tekinteni, mint a radarberendezés második képernyőjét. Ebben az esetben a radarképnek a radarokra és a fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó követelmények képernyőre és képre vonatkozó, az 1. szakasz 2. l) pontjában említett dokumentumban meghatározott követelményeinek kell megfelelnie.

b) Ha a vizsgálandó berendezés integrált belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS funkcióval rendelkező radarberendezés (lásd a 4B. szakasz 4. ábráját), a radarberendezésekre és a fordulásisebesség-kijelzőkre vonatkozó, az 1. szakasz 2. f) pontjában meghatározott valamennyi követelményt teljesíteni kell.

8.3. A radarkép, a más hajókra vonatkozó rávetített információk és a háttér-térkép tesztelése

A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezést referenciakörnyezetbe kell helyezni. Ez történhet valós környezetben (egy hajón) vagy szimulált környezetben is. A teszt során a többi hajó helyzetére és irányára vonatkozóan különféle időpontokból származó információkat kell használni (a belvízi közlekedésben alkalmazott AIS műszaki előírásoknak megfelelően).

8.3.1. A rávetített radarkép tesztelése

a) A radarképet nem ronthatja a térkép képe (lásd e szakasz 4.3. c) pontját).

b) Más hajók helyzetére és irányára vonatkozó információkat csak akkor szabad rávetíteni, ha:

— az információ a pillanatnyi helyzetet tükrözi (közel valós idejű), valamint

— az információ keletkezése óta eltelt idő nem haladja meg az 1. szakasz – A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó teljesítményszabvány – 5.1. e) pontjában szereplő első táblázatban megadott maximális időtúllépési értékeket. A szimbólumok „elavult” jelölést kapnak, ha a mozgó hajóra vonatkozó információ 30 másodpercnél régebbi. A saját hajóra vonatkozóan ismétlőállomástól kapott helyzetinformációk nem jeleníthetők meg.

c) A helymeghatározó és nyomon követő eszközöktől származó, a többi hajó helyzetére és irányára vonatkozó rávetített információt a felhasználó által meghatározott tartományban el kell tüntetni. E funkció aktiválását és a korlátozott terület kiválasztott tartományát a kijelzőn fel kell tüntetni.

d) Ha a többi hajó haladási iránya rendelkezésre áll, a többi hajó helyzetét és irányát a következő módon kell megjeleníteni:

— irányjelző háromszöggel, vagy

— valósághű (méretarányos) ábrázolással.

Minden más hajóra generikus jelet kell használni (nyolcszög alakú jel ajánlott, kört kizárólag belvízi alkalmazásokban szabad használni).

e) Kell lennie egy olyan, könnyen hozzáférhető kezelőszervnek vagy menüsávnak, amellyel egyszerre eltüntethető a térkép és minden egyéb rávetített információ, egyedül a radarképet hagyva meg.

f) A térképet a radarképpel egyidejűleg kell frissíteni.

8.3.2. A térkép helyzetének és irányának tesztelése

a) A térkép pozíciójára vonatkozó statikus eltolási értéknek minden 2 000 m alatti tartományban ± 5 m alattinak kell lennie.

b) A statikus azimutális irány eltolási értéke a radarkép és térkép képe között nem érheti el a ± 0,5 fokot.

c) Az a) és b) pontban említett paraméterek javításának módját a karbantartási módban be kell mutatni.

d) ± 60 fok/perc alatti fordulási sebességnél a térképirány dinamikus eltérése nem érheti el a ± 3 fokot.

e) Ezeket a teszteket vizuálisan vagy a mért adatok értékelésével kell elvégezni.

8.3.3. A méretarány megfelelőségi tesztje

A térkép-információkat a radarképen található jól ismert referenciapontokkal kell összehasonlítani annak ellenőrzésére, hogy a térkép méretaránya kellő összhangban van-e a radarkép méretarányával.

9. A RIASZTÁSOK ÉS KIJELZÉSEK TESZTELÉSE

a) A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés által generált riasztásokat, valamint a kapcsolt érzékelők által az ECDIS-hez továbbított riasztásokat is tesztelni kell.

b) A navigációs módban végzett vizsgálati eljárás a következő helyzeteket foglalja magában:

— a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés bármely hibája (beépített tesztberendezés),

— hiányzó helyzetjelzés,

— hiányzó radarjelzés,

— hiányzó fordulásisebesség-jelzés,

— hiányzó haladásiirány-jelzés,

— a radar és a térkép megfeleltetése lehetetlen,

— hiányzó AIS-jel.

c) Az információs módban végzett vizsgálati eljárás a következő helyzeteket foglalja magában:

— a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés bármely hibája (beépített tesztberendezés),

— hiányzó helyzetjelzés,

— hiányzó haladásiirány-jelzés,

— hiányzó AIS-jel.

A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS gyártóinak a rendszerdokumentációban meg kell erősíteniük, hogy a rendszer információs módban tartalmazza ezeket a vizsgálati eljárásokat és jelzéseket.

10. A TARTALÉKRENDSZEREK TESZTELÉSE NAVIGÁCIÓS MÓDBAN

a) Ennek a tesztnek azt kell bemutatnia, hogy hogyan reagál a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés valamely belső vagy külső alkotóelem meghibásodására és melyek a lehetséges és a kezelőtől elvárt intézkedések.

b) Ezenkívül ellenőrizni kell, hogy a kezelői kézikönyv a kezelőtől elvárt intézkedéseket kielégítően és megfelelően tartalmazza-e.

4A. SZAKASZ

A SZOFTVERMINŐSÉGET BIZTOSÍTÓ INTÉZKEDÉSEK

1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A navigációs módban használt szoftver a navigációs rendszer biztonsági szempontból lényeges része. A navigációs rendszerek szállítóinak biztosítaniuk kell, hogy a navigációs módban használt valamennyi szoftver-alkotórész minden helyzetben biztonságos hajózást tegyen lehetővé.

Az 1.1–1.5. fejezet követelményei csak a navigációs módra, míg a 1.6. és 1.7. fejezet követelményei mind a navigációs módra, mind az információs módra vonatkoznak.

1.1. Szoftvertervezési követelmények

A szoftver alkotórészeit elfogadott szoftvertervezési módszerekkel pontosan kell megtervezni. A tervezésre vonatkozó előírásoknak tartalmazniuk kell, hogy a biztonsági követelményeket hogyan vették figyelembe a szoftver tervezése során.

A szoftver gyártója köteles a szoftverhez egy olyan útmutatót mellékelni, amely tartalmazza a programnyelvet és a dokumentáció típusát, a program felépítését (a modulokat), a konfliktusok elemzését és a szoftver elemeinek tesztjét. A szoftver valamennyi alkotóeleméhez specifikációt és a tervet tartalmazó dokumentumot kell mellékelni.

1.2. A megvalósításra vonatkozó előírások

A szoftvermodulok megvalósítását képesítéssel rendelkező fejlesztőknek kell végezniük, akik maradéktalanul megértették a tervezésre és a biztonságra vonatkozó követelményeket.

Ha a navigációs rendszer szoftverén egynél több fejlesztő dolgozik, az ellentmondásoktól mentes fejlesztés biztosítása érdekében ellenőrző rendszerverziót kell használni.

A megvalósítást a tervelőírásnak és a szoftverre vonatkozó útmutatónak megfelelően kell végezni. Ezenkívül a megvalósítás során – a használt programozási nyelvtől függően – a jól ismert megvalósítási problémákat figyelembe kell venni. Többek között ilyen problémák a következők:

— nulla értékű mutató kezelése,

— inicializálás nélküli változók,

— tartományellenőrzés,

— tömbméret ellenőrzése,

— memóriakiosztás és visszavétel,

— kivételek kezelése.

Párhuzamos feldolgozás használata esetén (pl. több végrehajtási szál, feladat vagy folyamat) az ellentmondásmentes feldolgozással kapcsolatos problémákat a megvalósítás során figyelembe kell venni. Többek között ilyen problémák a következők:

— versenyhelyzet,

— újrabeléptethetőségi problémák,

— prioritás megfordítása,

— holtpontok.

1.3. A tesztre vonatkozó követelmények

A tervezési előírásnak megfelelően a szoftvermodulokat tesztelni kell. A teszteredményeket össze kell hasonlítani a tervezési útmutatóval és tesztjelentésekben kell dokumentálni.

A teszteknek a modulok és a rendszer vizsgálatára is ki kell terjedniük. A navigációs rendszer szolgáltatóinak rendszerük stabilitásának biztosítására széles körű szimulátoralapú teszteket kell használniuk. A szimulátornak lehetővé kell tennie egy teljes navigációs környezet – ezen belül az összes szükséges külső érzékelő – szimulációját.

1.4. Harmadik féltől származó alkotórészekre vonatkozó követelmények

A harmadik féltől származó alkotórészek [például OEM (original equipment manufacturer) (eredeti gyártói berendezések) termékek] közé azok a szoftverek tartoznak, amelyeket nem a navigációs rendszer szállítója fejlesztett ki. Többek között a következők tartoznak ide:

— statikusan vagy dinamikusan kapcsolt könyvtárak,

— számítógép-támogatású tervezési és forrás- vagy tárgykódokat előállító műszaki eszközök,

— operációs rendszerek.

A harmadik féltől származó szoftver-alkotóelemeket az általános biztonsági előírásoknak megfelelően kell kiválasztani. A navigációs rendszer szállítójának elfogadható minőségi bizonyítvánnyal vagy az alkotóelemek szigorú és bizonyító tesztelésével igazolnia kell, hogy a harmadik féltől származó alkotóelemek megfelelnek a biztonságos hajózáshoz szükséges szigorú előírásoknak.

1.5. A kiegészítő szolgáltatásokra vonatkozó követelmények navigációs módban

A navigációs rendszerek navigációs módban – amennyiben hasznos – kiegészítő szolgáltatásokat is támogathatnak. Ezek a szolgáltatások nem zavarhatják a navigációs módra vonatkozó egyéb követelményeket.

A navigációs rendszer szállítója felel az interfészre vonatkozó előírások, a protokollra vonatkozó előírások és a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó műszaki előírások ellenőrzéséhez szükséges kiegészítő tesztberendezésekért.

1.6. Nyelv

Típusjóváhagyással rendelkező, belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS kiegészítő nemzeti verzióinak a felhasználói interfész fordításának ellenőrzése céljából újabb típusjóváhagyást kell szerezniük. A típus-jóváhagyási eljárás csak a navigációs üzemmódban üzemeltett rendszerekre vonatkozik.

A belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-rendszer típus-jóváhagyási eljárását végző, tanúsítással rendelkező intézmény felkérhet egy megfelelő minősítéssel rendelkező szakértő fordítót arra, hogy egy adott nyelven ellenőrizze a rendszer gyártójától kapott fordítás helyességét.

1.7. A felhasználói dokumentációra vonatkozó követelmények

A dokumentációnak (kézikönyveknek) a navigációs rendszer berendezéseire, telepítésére, működésére és karbantartására vonatkozóan átfogó információt kell tartalmazniuk. A felhasználóknak szóló információknak világosnak, érthetőnek kell lenniük és mellőzniük kell a felesleges műszaki fogalmakat. A felhasználói kézikönyvet legalább angol, francia, német és holland nyelven rendelkezésre kell bocsátani. A műszaki rendszer leírása esetében elegendő az angol nyelv.

2. VIZSGÁLATI MÓDSZEREK ÉS AZ ELVÁRT EREDMÉNYEK

2.1. A navigációs mód működési tesztje

2.1.1. Teljesítménykövetelmények

A navigációs rendszernek a helyzetre és a haladási irányra vonatkozóan megbízható becsléseket kell nyújtania. Ezenkívül a rendszernek ellenőriznie kell, hogy ezek a becslések megfelelnek-e az előírt pontosságnak.

A helyzetre és a haladási irányra vonatkozó információkat ugyanazon referenciapozíció alapján kell kiszámítani és megjeleníteni. Ez általában a radarantenna középpontja. A helyzetre vonatkozó újabb becslést legalább a radarantenna minden egyes fordulatánál el kell végezni.

2.1.1.1. Helyzet

A navigációs rendszernek meg kell határoznia és meg kell jelenítenie a hajó helyzetét. Szokásos működési feltételek esetén a következő minimális követelményeknek kell teljesülniük:

a) Az átlagos helyzetbecslés – valamennyi szisztematikus hibát figyelembe véve – 5 méternél jobban nem térhet el a valós helyzettől.

b) A standard eltérésnek (σ) 5 méternél kisebbnek kell lennie és csak a véletlen hibára alapulhat.

c) A rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy a háromszoros szórásnál nagyobb eltéréseket 30 másodpercen belül felismerje.

Ezeket az eredményeket legalább 60 perces valós teszttel kell ellenőrizni.

2.1.1.2. Haladásiirány

A navigációs rendszernek meg kell határoznia és meg kell jelenítenie a hajó irányát. A következő minimális követelményeknek kell teljesülniük:

a) Az átlagos irányszög-becslés – valamennyi szisztematikus hibát figyelembe véve – 1 foknál jobban nem térhet el a radar fejvonalirányától. A hajó haladási iránya és a radar fejvonaliránya közötti eltolási értéknek 1 foknál kisebbnek kell lennie.

b) A standard eltérésnek (σ) 2 foknál kisebbnek kell lennie és csak a véletlen hibára alapulhat.

Ezeket az eredményeket legalább 60 perces valós teszttel kell ellenőrizni.

2.1.2. Érzékelőhiba

A navigációs rendszernek a helyzetre és a haladásra vonatkozó becslések megfelelő működését hálózati kapcsolaton keresztül ellenőriznie kell. A problémákat 30 másodpercen belül kell észlelnie. Hibás működés esetén a navigációs rendszernek tájékoztatnia kell a felhasználót a problémáról és annak a hajózásra gyakorolt hatásáról.

Ha egy kritikus érzékelő-riasztás jelzi, hogy a helyzet vagy a haladási irány nem felel meg a megkívánt pontossági kritériumoknak, a navigációs térkép nem jelenhet meg.

2.1.3. Interfész teljesítményteszt

A navigációs rendszer szállítója a megfelelőségi teszt során köteles a navigációs rendszert egy IEC 61162-1 szabvány szerinti interfésszel felszerelni, amely a navigációs rendszer által használt, a helyzetre és a haladási irányra vonatkozó információkat küld. Ezeket az információkat IEC 61162–1 mondatokkal (lásd az 1. szakasz 2. k) pontjában említett dokumentumot), más néven GGA (globális helymeghatározó rendszer fix adatai) és HDT (valódi irány) mondattípus azonosítókkal kell kódolni. További mondatok, például RMC (ajánlott minimális navigációs információk), ROT (fordulási sebesség) és VTG (valódi útirány és földi sebesség) is elfogadhatók.

E karakterfüzéreket lehetőleg 0,1 másodpercenként, de legalább másodpercenként kell átküldeni. A helyzetnek és a haladási iránynak e szakasz 2.1.1.1. és 2.1.1.2. pontjában meghatározott követelményeknek kell megfelelniük.

2.2. Általános szoftvertesztek

2.2.1. A berendezés dokumentációja

Az elfogadáshoz valamennyi navigációs módban használandó, belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS berendezést el kell látni a következő dokumentumokkal:

— felhasználói kézikönyv,

— telepítési kézikönyv,

— karbantartási kézikönyv.

Az elfogadási eljárás során a következő dokumentumokat és fájlokat kell benyújtani: (Ezeket a végfelhasználónak nem kell átadni)

— tervezési előírás,

— szoftverre vonatkozó útmutató,

— a harmadik féltől származó szoftver-alkotórészekre vonatkozó bizonyítvány vagy teszt- és szimulációs jegyzőkönyvek.

A benyújtott dokumentumoknak és fájloknak biztosítaniuk kell a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó műszaki előírásoknak való megfelelés teljes ellenőrzését.

Minden belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-rendszert felhasználói kézikönyvvel együtt kell szállítani.

2.2.2. Terhelési teszt navigációs módban

A navigációs rendszeren normál működési körülmények között megszakítás nélkül 48 órán át tartó terhelési tesztet kell végezni. A rendszert a működés alatt a teljesítmény és a források nyomon követése érdekében szabvány interfészekkel kell ellátni. A rendszer nyomon követése során semmiféle, a rendszer instabilitására, memóriaszivárgásra vagy egyéb más teljesítménycsökkenésre utaló jel nem merülhet fel. A kiegészítő szolgáltatásokat támogató navigációs rendszereknek navigációs módban történő használat alatt megfelelő tesztberendezést kell biztosítaniuk, amelyhez mellékelni kell az e szakasz 1.7. pontjában említett valamennyi dokumentumot.

3. A TANÚSÍTOTT NAVIGÁCIÓS RENDSZEREKET ÉRINTŐ MÓDOSÍTÁSOK

3.1. Általános követelmények

A fedélzetre telepített navigációs rendszereknek funkciójuk szempontjából meg kell egyezniük a hatóságok által tanúsított rendszerekkel. A navigációs rendszer szállítója minden egyes rendszer esetében köteles a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó műszaki előírások és a funkcionális egyenértékűség tekintetében megfelelőségi tanúsítványt csatolni.

Az illetékes hatóság bármikor jogosult annak ellenőrzésére, hogy a telepített rendszer megfelel-e a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó előírásoknak.

3.2. Hardver- és szoftvermódosítások

A navigációs rendszer szállítója a szoftvert és a hardvert mindaddig módosíthatja, amíg a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-re vonatkozó előírásoknak való megfelelés biztosított. A módosításokat pontosan dokumentálni kell és be kell nyújtani az illetékes hatósághoz. A dokumentációhoz mellékelni kell egy magyarázatot, amely tartalmazza, hogy ezek a módosítások miként befolyásolják a navigációs rendszert. Az illetékes hatóság – amennyiben szükségesnek ítéli – előírhatja a tanúsítvány részleges vagy teljes megújítását. A fentiek a más nemzeti verziójú operációs rendszerrel telepített, tanúsított, a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-ek használatára is vonatkoznak.

A következő módosítások nem érintik a rendszer tanúsítását és ezekről az illetékes hatóságot csak tájékoztatni kell:

— harmadik féltől származó alkotóelemek kisebb módosításai (pl. az operációs rendszer vagy a könyvtár frissítései),

— egyenértékű vagy jobb hardver-alkotóelemek használata (pl. gyorsabb mikroprocesszor, újabb integrált áramkörváltozatok, egyenértékű grafikus kártya stb.),

— a forráskódok vagy a dokumentáció kisebb módosításai.

4B. SZAKASZ

RENDSZERKONFIGURÁCIÓK (ÁBRÁK)

1. ábra

Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés, önálló rendszer radarhoz való csatlakoztatás nélkül (1. rendszer-konfiguráció)

2. ábra

Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés, párhuzamos telepítés és radarhoz való csatlakoztatás (2. rendszer-konfiguráció)

3. ábra

Belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS-berendezés, közös képernyő a csatlakoztatott radarberendezéssel (3. rendszer-konfiguráció)

4. ábra

Navigációs radarberendezés a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS funkciójával integrálva (4. rendszer-konfiguráció)

5. SZAKASZ

SZÓSZEDET







Kifejezés vagy rövidítés Fogalommeghatározás Forrás Betűszó az objektum/attribútum hat karakterből álló kódja Az 1. szakasz 2. a) pontjában említett dokumentum Végrehajtó A végrehajtó az elektromos mennyiséget egy másik fizikai mennyiséggé alakítja át (pl. optikai). A véghajtó az érzékelő ellentéte. AIS Olyan fedélzeti berendezés, amely lehetővé teszi a hajók fokozott megfigyelése céljából a hajók automatikus azonosítását, valamint az úti adatok rögzítését és egyéb funkciókat. Az automatikus azonosító