02009L0065 — HU — 01.01.2019 — 005.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/65/EK IRÁNYELVE (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 302, 2009.11.17., 32. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/65/EK IRÁNYELVE

(2009. július 13.)

az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról

(átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)







TARTALOM I. FEJEZET TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK II. FEJEZET AZ ÁÉKBV ENGEDÉLYEZÉSE III. FEJEZET AZ ALAPKEZELŐ TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK 1. SZAKASZ A tevékenység megkezdésének feltételei 2. SZAKASZ Kapcsolatok harmadik országokkal 3. SZAKASZ Működési feltételek 4. SZAKASZ A letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága IV. FEJEZET A LETÉTKEZELŐRE VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK V. FEJEZET A BEFEKTETÉSI TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK 1. SZAKASZ A tevékenység megkezdésének feltételei 2. SZAKASZ Működési feltételek VI. FEJEZET AZ ÁÉKBV EGYESÜLÉSE 1. SZAKASZ Alapelv, engedélyezés és jóváhagyás 2. SZAKASZ Harmadik fél általi ellenőrzés, befektetők tájékoztatása és a befektetők egyéb jogai 3. SZAKASZ Költségek és hatálybalépés VII. FEJEZET AZ ÁÉKBV BEFEKTETÉSI POLITIKÁJÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK VIII. FEJEZET MASTER-FEEDER STRUKTÚRÁK 1. SZAKASZ Hatály és jóváhagyás 2. SZAKASZ A feeder-ÁÉKBV-ra és a master-ÁÉKBV-ra vonatkozó közös rendelkezések 3. SZAKASZ Letétkezelők és könyvvizsgálók 4. SZAKASZ Kötelező tájékoztatás és forgalmazási közlemények a feeder-ÁÉKBV részéről 5. SZAKASZ Létező ÁÉKBV átalakítása feeder-ÁÉKBV-vé és a master-ÁÉKBV megváltozása 6. SZAKASZ Kötelezettségek és illetékes hatóságok IX. FEJEZET A BEFEKTETŐK TÁJÉKOZTATÁSÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK 1. SZAKASZ A tájékoztató és a rendszeres beszámolók közzététele 2. SZAKASZ Egyéb információk közzététele 3. SZAKASZ Kiemelt befektetői információk X. FEJEZET AZ ÁÉKBV ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI XI. FEJEZET A BEFEKTETÉSI JEGYEIKET A LETELEPEDÉS HELYE SZERINTI TAGÁLLAMON KÍVÜLI TAGÁLLAMOKBAN FORGALMAZÓ ÁÉKBV-KRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK XII. FEJEZET AZ ENGEDÉLYEZÉSÉRT ÉS FELÜGYELETÉRT FELELŐS HATÓSÁGOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK XIII. FEJEZET FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK ÉS VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK XIV. FEJEZET ELTÉRÉSEK, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. SZAKASZ Eltérések 2. SZAKASZ Átmeneti és záró rendelkezések I. MELLÉKLET A. és B. lista II. MELLÉKLET A kollektív portfóliókezelési tevékenységhez tartozó funkciók III. MELLÉKLET A. rész A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak listája B. rész A nemzeti jogba történő átültetésre és alkalmazásra vonatkozó határidők listája IV. MELLÉKLET Megfelelési táblázat







I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY, ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

(1) Ez az irányelv a tagállamok területén letelepedett, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (a továbbiakban: ÁÉKBV) alkalmazandó.

(2) Ezen irányelv alkalmazásában és figyelemmel a 3. cikkre, azok a vállalkozások minősülnek ÁÉKBV-nek:

a) amelyek kizárólagos célja a befektetőktől nyilvánosan bevont tőke átruházható értékpapírokba vagy az 50. cikk (1) bekezdésében említett egyéb likvid pénzügyi eszközökbe történő befektetése, és amelyek a kockázatmegosztás elvén működnek; és

b) amelyek befektetési jegyeiket a tulajdonosok kérésére közvetlenül vagy közvetve eszközeik terhére vásárolják vagy váltják vissza. Amennyiben az ÁÉKBV intézkedést tesz annak biztosítása érdekében, hogy befektetési jegyeinek tőzsdei értéke és nettó eszközértéke ne térjen el jelentősen, ezt a fent említett visszavásárlással vagy visszaváltással egyenértékűnek kell tekinteni.

A tagállamok lehetővé tehetik az ÁÉKBV számára, hogy több befektetési részalapból álljon össze.

(3) A (2) bekezdésben említett vállalkozások alapíthatók mind a kötelmi jog alapján (alapkezelő társaság által kezelt közös alapokként), mind a befektetési alapokra vonatkozó jogszabályok alapján (zártvégű alapként), mind pedig a társasági jog alapján (befektetési társaságokként).

Ezen irányelv alkalmazásában:

a) a „közös alapok” kifejezés a zártvégű alapokat is magában foglalja;

b) az ÁÉKBV „befektetési jegyei” kifejezés az ÁÉKBV részvényeit is magában foglalja.

(4) Azok a befektetési társaságok, amelyek eszközeiket leányvállalataik közvetítésével fektetik be, és befektetéseik nagy részét nem átruházható értékpapírok képezik, nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

(5) A tagállamok megtiltják, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó ÁÉKBV az irányelv hatálya alá nem tartozó kollektív befektetési vállalkozássá alakuljon át.

(6) Figyelemmel a tőkemozgásokat szabályozó közösségi jogi rendelkezésekre, valamint a 91., 92. cikkre és a 108. cikk (1) bekezdésének második albekezdésére, az ezen irányelvben szabályozott területeken a tagállamok más rendelkezéseket nem alkalmazhatnak a más tagállamban letelepedett ÁÉKBV-re vagy az ilyen ÁÉKBV által kibocsátott befektetési jegyekre, ha az ÁÉKBV-k befektetési jegyeiket abban a fogadó tagállamban forgalmazzák.

(7) E fejezet sérelme nélkül, a tagállamok a területükön letelepedett ÁÉKBV-k tekintetében az ezen irányelvben meghatározottaknál szigorúbb, illetve kiegészítő előírásokat alkalmazhatnak, feltéve, hogy ezen előírások általánosan alkalmazandók, és nem ütköznek ezen irányelv rendelkezéseibe.

2. cikk

(1) Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a) „letétkezelő”: a 22. és 32. cikkben említett kötelezettségek ellátásával megbízott és a IV. fejezetben és az V. fejezet 3. szakaszában megállapított egyéb rendelkezések hatálya alá tartozó intézmény;

b) „alapkezelő társaság”: olyan társaság, amelynek alaptevékenysége a közös alap vagy befektetési társaság formájában tevékenykedő ÁÉKBV kezelése (az ÁÉKBV kollektív portfóliókezelése);

c) „alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol az alapkezelő társaság létesítő okirat szerinti székhelye található;

d) „alapkezelő társaság fogadó tagállama”: a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállam, amelyben az alapkezelő társaság fiókteleppel rendelkezik vagy szolgáltatást nyújt;

e) „ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben az ÁÉKBV-t az 5. cikk szerint engedélyezték;

f) „ÁÉKBV fogadó tagállama”: a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállam, amelyben az ÁÉKBV befektetési jegyeit forgalmazzák;

g) „fióktelep”: az alapkezelő társaság részét képező üzletviteli hely, amely nem önálló jogi személy, és amely az alapkezelő társaság engedélyében felsorolt szolgáltatásokat nyújtja;

h) „illetékes hatóságok”: az egyes tagállamok által a 97. cikk szerint kijelölt hatóságok;

i) „szoros kapcsolat”: olyan helyzet, amelyben két vagy több természetes vagy jogi személyt a következő tényezők valamelyike kapcsolja össze:

i. „részesedés”: valamely vállalkozás szavazati jogai vagy tőkéje 20 %-ának vagy ennél nagyobb részének közvetlen vagy ellenőrzés útján való tulajdonlása; vagy

ii. „ellenőrzés”: az „anyavállalat” és „leányvállalat” között fennálló viszony a Szerződés 54. cikke 3 bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv ( 1 ) 1. és 2. cikke értelmében, és a 83/349/EGK irányelv 1. cikke (1) és (2) bekezdésében említett valamennyi esetben, vagy bármely természetes vagy jogi személy és egy vállalkozás közötti hasonló jellegű kapcsolat;

j) „befolyásoló részesedés”: olyan közvetlen vagy közvetett tulajdoni hányad egy alapkezelő társaságban, amely a tőke vagy a szavazati jogok legalább 10 %-ának felel meg, illetve az alapkezelő társaság ügyvezetésére jelentős befolyás gyakorlását teszi lehetővé;

k) „indulótőke”: a 2006/48/EK irányelv 57. cikkének a) és b) pontjában említett tőke;

l) „szavatolótőke”: a 2006/48/EK irányelv V. címe 2. fejezetének 1. szakaszában említett szavatolótőke;

m) „tartós adathordozó”: olyan eszköz, amely lehetővé teszi a befektető számára a személyesen neki címzett tájékoztatásnak a jövőben is hozzáférhető módon és a tájékoztatás céljának megfelelő ideig történő tárolását, valamint a tárolt információk változatlan formában történő megjelenítését;

n) „átruházható értékpapírok”:

i. részvények és a részvényekkel egyenértékű egyéb értékpapírok („részvények”);

ii. kötvények és egyéb értékpapírrá alakított követelések („hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok”);

iii. bármely más átruházható értékpapír, amely jegyzés vagy csere útján ezen átruházható értékpapírok megszerzésére jogosít;

o) „pénzpiaci eszközök”: a pénzpiacon általában forgalmazott olyan eszközök, amelyek likvidek, és bármikor pontosan meghatározható értékkel bírnak;

p) „egyesülés”: olyan művelet:

i. amelynek során egy vagy több ÁÉKBV vagy annak befektetési részalapjai – a „beolvadó ÁÉKBV” – felszámolás nélküli megszűnésekor minden eszközét és kötelezettségét másik működő ÁÉKBV-re vagy annak egy befektetési részalapjára ruházza át – az „átvevő ÁÉKBV” – és cserébe a befektetői az átvevő ÁÉKBV befektetési jegyeihez jutnak, és adott esetben, az említett befektetési jegyek nettó eszközértékének 10 %-át nem meghaladó készpénzkifizetésben részesülnek;

ii. amelynek során két vagy több ÁÉKBV vagy annak befektetési részalapjai – a „beolvadó ÁÉKBV” – felszámolás nélküli megszűnésekor minden eszközét és kötelezettségét átruházza egy másik, általuk létrehozott ÁÉKBV-re vagy annak egy befektetési részalapjára – az „átvevő ÁÉKBV” – és cserébe a befektetői az átvevő ÁÉKBV befektetési jegyeihez jutnak, és adott esetben, az említett befektetési jegyek nettó eszközértékének 10 %-át nem meghaladó készpénzkifizetésben részesülnek;

iii. amelynek során egy vagy több ÁÉKBV vagy annak befektetési részalapjai – a „beolvadó ÁÉKBV” –, amely addig nem szűnik meg, amíg kötelezettségeit nem teljesítette, nettó eszközeit átruházza ugyanazon ÁÉKBV egy másik befektetési részalapjára, egy közösen létrehozott ÁÉKBV-re, vagy egy másik működő ÁÉKBV-re vagy annak egy befektetési részalapjára – az „átvevő ÁÉKBV”;

q) „határokon átnyúló egyesülés”:

i. ÁÉKBV-k egyesülése, amelyek közül legalább kettő különböző tagállamokban letelepedett ÁÉKBV; vagy

ii. több, ugyanabban a tagállamban székhellyel rendelkező ÁÉKBV egyesülése, amelynek eredménye egy másik tagállamban székhellyel rendelkező, újonnan létrejött ÁÉKBV;

r) „hazai egyesülés”: ugyanabban a tagállamban székhellyel rendelkező ÁÉKBV-k egyesülését jelenti, ha legalább az egyik részt vevő ÁÉKBV 93. cikk szerinti bejelentése megtörtént;

▼M4

s) „ügyvezető testület”: valamely alapkezelő társaság, befektetési társaság vagy letétkezelő legmagasabb szintű döntéshozó szerve, amely ellátja a felügyeleti és az ügyvezetési feladatokat, illetve csak az ügyvezetési feladatokat, amennyiben a két feladatkört különválasztották. Amennyiben az alapkezelő társaság, befektetési társaság vagy letétkezelő – a nemzeti jog szerint – több, különböző feladatokat ellátó testülettel rendelkezik, az ezen irányelvben az „ügyvezető testületre” vagy „a felügyeleti feladatokat ellátó ügyvezető testületre” vonatkozóan meghatározott követelmények az „ügyvezető testület” vagy „a felügyeleti feladatokat ellátó ügyvezető testület” mellett vagy helyett az alapkezelő társaság, befektetési társaság vagy letétkezelő egyéb testületeinek azon tagjaira is vonatkoznak, akikre az alkalmazandó nemzeti jog az adott feladatkört ruházza;

t) „pénzügyi eszköz”: a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 2 ) I. mellékletének C szakaszában meghatározott pénzügyi eszköz.

▼B

(2) Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában az alapkezelő társaság alaptevékenysége tartalmazza a II. mellékletben említett tevékenységeket.

(3) Az (1) bekezdés g) pontja alkalmazásában egy másik tagállamban központi irodával rendelkező alapkezelő társaság által egyazon tagállamban létesített összes üzletviteli hely egy fióktelepnek minősül.

(4) Az (1) bekezdés i) pontja ii. alpontjának alkalmazásában az alábbiak alkalmazandók:

a) minden leányvállalat leányvállalata azon anyavállalat leányvállalatának is minősül, amely e vállalkozások élén áll;

b) azt a helyzetet, amelyben két vagy több természetes vagy jogi személy ellenőrzési kapcsolat révén tartósan kapcsolódik ugyanazon személyhez, szintén az ilyen személyek közötti szoros kapcsolatnak kell tekinteni.

(5) Az (1) bekezdés j) pontjának alkalmazásában a szavazati jogoknak a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 3 ) 9. és 10. cikkében említett meghatározását kell figyelembe venni.

(6) Az (1) bekezdés l) pontjának alkalmazásában a 2006/49/EK irányelv 13–16. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

(7) Az (1) bekezdés n) pontjának alkalmazásában az átruházható értékpapírok nem foglalják magukban az 51. cikkben említett technikákat és eszközöket.

3. cikk

A következő vállalkozások nem tartoznak az irányelv hatálya alá:

a) a zártvégű kollektív befektetési vállalkozások;

b) azok a kollektív befektetési vállalkozások, amelyek anélkül szereznek tőkét, hogy befektetési jegyeiket a Közösségben vagy annak egy részén nyilvánosan értékesítenék;

c) azok a kollektív befektetési vállalkozások, amelyek befektetési jegyei az alapok szabályzataival vagy a befektetési társaságok létesítő okirataival összhangban kizárólag harmadik országokban értékesíthetők nyilvánosan;

d) a kollektív befektetési vállalkozásoknak azon köre, amelyeket azok a tagállamok állapítanak meg, ahol a kollektív befektetési vállalkozások letelepedtek, és amelyek a VII. fejezetben, valamint a 83. cikkben meghatározott rendelkezéseknek a befektetési és hitelfelvételi politikájuk következtében nem felelnek meg.

4. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában az ÁÉKBV-t a székhely szerinti tagállamában kell letelepedettnek tekinteni.







II. FEJEZET

AZ ÁÉKBV ENGEDÉLYEZÉSE

5. cikk

(1) Az ÁÉKBV tevékenységét ilyen minőségben csak akkor folytathatja, ha erre ezen irányelvnek megfelelően engedélyt kapott.

Az engedély valamennyi tagállamban érvényes.

(2) A közös alap kizárólag akkor szerezhet engedélyt, ha a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai jóváhagyták az alapkezelő társaságnak a közös alap kezelésére irányuló kérelmét, az alap szabályzatát és a letétkezelő kiválasztását. Befektetési társaság kizárólag akkor szerezhet engedélyt, ha a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai jóváhagyták mind a létesítő okiratokat, mind pedig a letétkezelő kiválasztását, és adott esetben a kijelölt alapkezelő társaságnak a befektetési társaság kezelésére irányuló kérelmét.

(3) A (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, ha az ÁÉKBV nem az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállamban telepedett le, a 20. cikk értelmében az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezi az alapkezelő társaság ÁÉKBV kezelésére irányuló kérelmét. Az engedélyezésnek nem lehet feltétele sem az, hogy az ÁÉKBV-t olyan alapkezelő társaság kezelje, amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban van, sem az, hogy az alapkezelő társaság az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban bármely tevékenységet végezzen, illetve tevékenységet oda ruházzon át.

(4) Az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai elutasíthatják egy ÁÉKBV engedélykérelmét, amennyiben:

a) megállapítják, hogy a befektetési társaság nem felel meg az V. fejezetben megállapított előfeltételeknek; vagy

b) az alapkezelő társaság a székhelye szerinti tagállamban nem rendelkezik engedéllyel ÁÉKBV kezelésére.

A 29. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, az alapkezelő társaságot vagy adott esetben a befektetési társaságot a teljes kérelem benyújtását követő két hónapon belül tájékoztatni kell arról, hogy engedélyezték-e az ÁÉKBV-t, vagy sem.

Az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai megtagadják az ÁÉKBV engedélyezését, ha a letétkezelő igazgatóinak jó hírneve nem elfogadható, vagy nem rendelkeznek megfelelő tapasztalatokkal a kezelendő ÁÉKBV-típusok terén. Ebből a célból a letétkezelő igazgatóinak, illetve az őket felváltó igazgatók nevét haladéktalanul közölni kell az illetékes hatóságokkal.

Az igazgatók azok a személyek, akik a törvény vagy létesítő okiratok alapján a letétkezelőt képviselik, vagy a gyakorlatban meghatározzák a letétkezelő üzletpolitikáját.

(5) Az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai nem adják meg az engedélyt, ha az ÁÉKBV (például alapszabályzatok vagy létesítő okiratok értelmében) saját tagállamában nem jogosult befektetési jegyeinek forgalmazására.

(6) Az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak jóváhagyása nélkül sem az alapkezelő társaság, sem a letétkezelő nem váltható fel másikkal, továbbá az alap szabályzata, valamint a befektetési társaság létesítő okirata sem módosítható.

(7) A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos, az ÁÉKBV létesítését és működését érintő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekre vonatkozó teljes körű információ távolról vagy elektronikus úton könnyen elérhető legyen. A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen információ legalább a nemzetközi pénzügyi világban szokásos nyelven elérhető legyen, világos, egyértelmű és naprakész formában.

▼M1

(8) E cikk következetes harmonizációja érdekében az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel ( 4 ) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) (a továbbiakban: EÉPH) szabályozástechnikai standardtervezetet dolgozhat ki az ÁÉKBV engedélykérelmében a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak nyújtandó tájékoztatás pontos meghatározása céljából.

A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkében megállapított eljárással összhangban történő elfogadására.

▼B







III. FEJEZET

AZ ALAPKEZELŐ TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK







1. SZAKASZ

A tevékenység megkezdésének feltételei

6. cikk

(1) Az alapkezelő társaságok tevékenysége előzetes engedélyhez kötött, amelyet az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai adnak ki. Az ezen irányelv alapján az alapkezelő társaság részére kiadott engedély minden tagállamban érvényes.

▼M1

Az EÉPH-t értesíteni kell minden kiadott engedélyről, és amely a honlapján naprakész listát tesz közzé az engedéllyel rendelkező alapkezelő társaságokról.

▼B

(2) Az alapkezelő társaság csak az ezen irányelv alapján engedélyezett ÁÉKBV kezelésével foglalkozhat, kivéve az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó olyan egyéb kollektív befektetési vállalkozások külön kezelését, amelyek vonatkozásában az alapkezelő társaság prudenciális felügyelet hatálya alá tartozik, de amelyeknek befektetési jegyei az irányelv értelmében más tagállamokban nem forgalmazhatók.

Az ÁÉKBV kezelése ezen irányelv alkalmazásában tartalmazza a II. mellékletben említett funkciókat.

(3) A (2) bekezdéstől eltérve, a tagállamok engedélyezhetik az alapkezelő társaságok számára, hogy az ÁÉKBV kezelése mellett még a következő szolgáltatásokat nyújtsák:

a) a befektetők diszkrecionális, ügyfelenkénti megbízásaival összhangban befektetések, többek között nyugdíjpénztárak tulajdonában levő befektetések portfólióinak kezelése, amennyiben az ilyen portfóliók tartalmaznak a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában felsorolt egy vagy több eszközt; és

b) nem alaptevékenységhez tartozó szolgáltatásokként:

i. a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában felsorolt egy vagy több eszközre vonatkozó befektetési tanácsadás;

ii. a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeire vonatkozó letéti őrzés és nyilvántartás.

Az alapkezelő társaságok ezen irányelv alapján nem kaphatnak engedélyt arra, hogy csak az e bekezdésben említett szolgáltatásokat nyújtsák vagy az első albekezdés a) pontjában említett szolgáltatásra vonatkozó engedély hiányában nem alaptevékenységhez tartozó szolgáltatásokat nyújtsanak.

(4) A 2004/39/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdését, 12., 13. és 19. cikkét kell alkalmazni az e cikk (3) bekezdésében említett, alapkezelő társaságok által nyújtott szolgáltatásokra.

7. cikk

(1) A nemzeti jogban megállapított egyéb, általánosan alkalmazandó feltételek sérelme nélkül az illetékes hatóságok csak az alábbi feltételek teljesülése esetén adnak engedélyt az alapkezelő társaság részére:

a) az alapkezelő társaság legalább 125 000 EUR indulótőkével rendelkezik, az alábbiak figyelembevételével:

i. amennyiben az alapkezelő társaság kezelésében levő portfóliók értéke magasabb, mint 250 000 000 EUR, az alapkezelő társaságnak szavatolótőkéjét ki kell egészítenie, amelynek összege annak az összegnek a 0,02 %-a, amellyel az alapkezelő társaság portfólióinak értéke meghaladja a 250 000 000 EUR-s értékhatárt, az indulótőke és a kiegészítő összeg együttesen előírt összege azonban nem lehet magasabb, mint 10 000 000 EUR;

ii. e bekezdés alkalmazásában a következő portfóliók tekintendők az alapkezelő társaság portfólióinak:

— közös alapok az alapkezelő társaság kezelésében, beleértve azokat a portfóliókat, ahol az alapkezelési funkciókat átruházták, de kivéve azokat a portfóliókat, amelyeket az alapkezelő társaság átruházás alapján kezel,

— befektetési társaságok, ahol az alapkezelő társaság a kijelölt alapkezelő társaság,

— egyéb kollektív befektetési vállalkozások az alapkezelő társaság kezelésében, beleértve azokat a portfóliókat, ahol a kezelési funkciókat átruházták, de kivéve azokat a portfóliókat, amelyeket az alapkezelő társaság átruházás alapján kezel;

iii. ezeknek a követelményeknek az összegétől függetlenül az alapkezelő társaság szavatolótőkéjének összege sohasem lehet alacsonyabb a 2006/49/EK irányelv 21. cikkében előírt összegnél;

b) az alapkezelő társaság üzleti irányítását végző személyek jó üzleti hírnévvel rendelkeznek, és ezek a személyek az alapkezelő társaság kezelésében levő ÁÉKBV-re vonatkozóan elégséges szakmai tapasztalattal rendelkeznek, minden ilyen személy nevét, illetve az őket felváltó személyek nevét haladéktalanul jelentik az illetékes hatóságoknak és az alapkezelő társaság üzleti ügyeinek irányításáról legalább két, a fenti feltételeknek megfelelő személy határoz;

c) az engedélykérelemhez mellékelni kell egy üzleti tervet, amely legalább az alapkezelő társaság szervezeti felépítését tartalmazza;

d) az alapkezelő társaság központi irodájának és létesítő okirat szerinti székhelyének ugyanabban a tagállamban kell lennie.

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a tagállamok engedélyezhetik az alapkezelő társaságok számára, hogy a szavatolótőke az a) pont i. alpontjában említett kiegészítő összegének legfeljebb 50 %-át ne bocsássák rendelkezésre, ha rendelkeznek azonos összegre vonatkozó, hitelintézet vagy biztosító által kiállított garanciával; a hitelintézet vagy biztosító létesítő okirat szerinti székhelyének valamely tagállamban kell lennie, vagy ha harmadik országban van, a hitelintézetnek vagy biztosítónak az illetékes hatóságok által a közösségi jogban megállapítottal egyenértékű prudenciális szabályok hatálya alá kell tartoznia.

(2) Ahol szoros kapcsolat áll fenn a befektetési társaság és más természetes vagy jogi személyek között, az illetékes hatóságok csak abban az esetben adják ki az engedélyt, ha a szoros kapcsolatok felügyeleti funkcióik hatékony ellátását nem akadályozzák.

Az illetékes hatóságok akkor is elutasítják az engedélykérelmet, ha az alapkezelő társasággal szoros kapcsolatban álló egy vagy több természetes vagy jogi személyre irányadó, harmadik országban hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések, vagy ezek érvényesítésének nehézségei akadályozzák a felügyeleti funkciók hatékony ellátását.

Az illetékes hatóságok megkövetelik, hogy az alapkezelő társaságok bocsássák rendelkezésükre az e bekezdésben említett feltételek érvényesítésének folyamatos ellenőrzéséhez szükséges adatokat.

(3) Az illetékes hatóságok a hiánytalan kérelem benyújtását követően hat hónapon belül tájékoztatják a kérelmezőt az engedély megadásáról vagy a kérelem elutasításáról. Az engedélykérelem elutasítását indokolni kell.

(4) Az alapkezelő társaság az engedély átvételét követően azonnal megkezdheti tevékenységét.

(5) Az illetékes hatóságok csak abban az esetben vonhatják viszsza az alapkezelő társaságnak az irányelv szerint kiadott engedélyt, ha a társaság:

a) 12 hónap időtartam alatt nem használja fel az engedélyt, kifejezetten lemond az engedély felhasználásától, vagy több mint hat hónappal korábban megszüntette az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységét, kivéve, ha az érintett tagállam az ilyen esetekre az engedély hatálytalanságáról rendelkezett;

b) hamis nyilatkozattétellel vagy más jogellenes eszközzel szerezte meg az engedélyt;

c) többé nem felel meg az engedély kiadásának alapjául szolgáló feltételeknek;

d) többé nem felel meg a 2006/49/EK irányelv rendelkezéseinek, amennyiben az engedély az ezen irányelv 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett diszkrecionális portfóliókezelési szolgáltatásra is vonatkozik;

e) súlyosan vagy rendszeresen megsértette az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezéseket; vagy

f) olyan esetekben, amelyekre a nemzeti jogszabályok az engedély visszavonásáról rendelkeznek.

▼M1

(6) E cikk következetes harmonizációja érdekében az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgozhat ki, hogy meghatározza:

a) az alapkezelő társaság engedély iránti kérelmében a hatáskörrel rendelkező hatóság számára nyújtandó pontos információk, az üzleti tervet is beleértve;

b) az alapkezelő társaságra vonatkozó, a 7. cikk (2) bekezdése szerinti követelmények, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében szereplő értesítés céljára szolgáló pontos információk;

c) a befolyásoló részesedéseket birtokoló részvényesekre és tagokra vonatkozó követelmények, valamint azon pontos tényezők, amelyek akadályozhatják a hatáskörrel rendelkező hatóságot az ezen irányelv 8. cikke (1) és a 2004/39/EK irányelv 10. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti felügyeleti feladatainak ezen irányelv 11. cikkének megfelelő eredményes gyakorlásában.

A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgozhat ki az első albekezdés a) és b) pontjában előírt információnyújtásra vagy értesítésre szolgáló egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

A Bizottságra hatáskört ruháznak a harmadik albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▼B

8. cikk

(1) Az illetékes hatóságok nem adhatnak ki engedélyt alapkezelő társaságok üzleti tevékenységének megkezdésére, amíg nem kapják meg a szükséges információkat az olyan közvetlen vagy közvetett részvényesek vagy tagok, természetes vagy jogi személyek személyazonosságáról, akik vagy amelyek befolyásoló részesedéssel rendelkeznek, illetve e részesedések összegéről.

Az illetékes hatóságok elutasítják az engedélykérelmeket, amennyiben az alapkezelő társaság körültekintő és prudens irányításának követelményét figyelembe véve nincsenek meggyőződve az első albekezdésben említett részvényesek vagy tagok alkalmasságáról.

(2) A Közösség területén kívül létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező alapkezelő társaságok üzleti tevékenységüket megkezdő vagy folytató fióktelepjeinek esetében a tagállamok nem alkalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek a tagállamokban létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező alapkezelő társaságok fióktelepjei számára biztosítottnál kedvezőbb bánásmódot eredményeznének.

(3) A másik érintett tagállam illetékes hatóságaival is konzultálnak, mielőtt kiadják az engedélyt olyan alapkezelő társaság vonatkozásában, amely az alábbiak egyike:

a) másik alapkezelő társaság leányvállalata, másik tagállamban engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozás, hitelintézet vagy biztosító;

b) másik alapkezelő társaság, befektetési vállalkozás hitelintézet vagy biztosító másik tagállamban engedéllyel rendelkező anyavállalatának leányvállalata; vagy

c) másik alapkezelő társaságot, befektetési vállalkozást, hitelintézetet, biztosítót ellenőrző természetes vagy jogi személyek ellenőrzése alatt álló társaság.







2. SZAKASZ

Kapcsolatok harmadik országokkal

9. cikk

(1) A harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokat a 2004/39/EK irányelv 15. cikkében megállapított szabályokkal összhangban kell szabályozni.

Ezen irányelv alkalmazásában a 2004/39/EK irányelv 15. cikkében alkalmazott „befektetési vállalkozás” és „befektetési vállalkozások” kifejezést „alapkezelő társaság” és „alapkezelő társaságok” kifejezésként kell értelmezni; a 2004/39/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében a „befektetési szolgáltatásokat nyújtó” szavak „szolgáltatásokat nyújtó”-ként értelmezendők.

▼M1

(2) A tagállamok tájékoztatják az EÉPH-t és a Bizottságot a harmadik országokban az ÁÉKBV által a befektetési jegyeik forgalmazása során tapasztalt nehézségekről.

A Bizottság a lehető leghamarabb kivizsgálja e nehézségeket a megfelelő megoldás megkeresése céljából. Az EÉPH segíti a Bizottságot e faladat elvégzésében.

▼B







3. SZAKASZ

Működési feltételek

10. cikk

(1) Az alapkezelő társaság székhely szerinti tagállamának illetékes hatóságai megkövetelik, hogy az általuk kiadott engedély alapján tevékenykedő alapkezelő társaság mindenkor feleljen meg a 6. cikkben és a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételeknek.

Az alapkezelő társaság szavatolótőkéjének összege sohasem lehet kevesebb a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott összegnél. Amennyiben ez mégis bekövetkezne, az illetékes hatóságok – azokban az esetekben, ahol a körülmények ezt indokolttá teszik –határidőt tűzhetnek ki, amelynek lejártáig az érintett társaság köteles orvosolni a kialakult helyzetet vagy megszüntetni tevékenységét.

(2) Ezen irányelv – az alapkezelő társaság fogadó tagállama illetékes hatóságainak felelősségét megállapító – rendelkezéseinek sérelme nélkül az alapkezelő társaság prudenciális felügyelete az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak feladata, függetlenül attól, hogy az alapkezelő társaság rendelkezik-e fiókteleppel, illetve nyújt-e szolgáltatásokat egy másik tagállamban vagy sem.

11. cikk

(1) Az alapkezelő társaságokban szerzett befolyásoló részesedésekre a 2004/39/EK irányelv 10., 10a. és 10b. cikkében foglaltakkal megegyező szabályok vonatkoznak.

(2) Ezen irányelv alkalmazásában a 2004/39/EK irányelv 10. cikkében alkalmazott „befektetési vállalkozás” és „befektetési vállalkozások” kifejezést „alapkezelő társaság” és „alapkezelő társaságok” kifejezésként kell értelmezni.

▼M1

(3) Ezen irányelv következetes harmonizációja érdekében az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgozhat ki annak érdekében, hogy az e cikkben a 2004/39/EK irányelv 10b. cikkének (4) bekezdésére való hivatkozással előírtak szerint megállapítsa a részesedést szerezni kívánók által benyújtandó információk kimerítő jegyzékét, a 10a. cikk (2) bekezdésének a sérelme nélkül.

A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgozhat ki az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti konzultációs folyamat módozataira vonatkozó egységes formanyomtatványoknak, mintadokumentumoknak és eljárásoknak az e cikkben a 2004/39/EK irányelv 10b. cikkének (4) bekezdésére való hivatkozással előírtak szerinti kialakítása céljából.

A Bizottságra hatáskört ruháznak a harmadik albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▼B

12. cikk

(1) Minden tagállam megállapítja azokat a prudenciális szabályokat, amelyeknek a tagállamban engedélyezett alapkezelő társaságok az ÁÉKBV kezelésére vonatkozó, ezen irányelvvel összhangban engedélyezett tevékenységek vonatkozásában mindenkor kötelesek eleget tenni.

Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai egy alapkezelő társaság kezelésében levő ÁÉKBV jellegére tekintettel megkövetelik különösen, hogy minden ilyen társaság:

a) rendelkezzen szilárd és megalapozott igazgatási és számviteli eljárásokkal, az elektronikus adatfeldolgozásra vonatkozó ellenőrzési és biztonsági eljárásokkal és megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusokkal, beleértve különösen az alkalmazottaik által lebonyolított személyes tranzakciókra vagy a sajátszámlás befektetések céljából vásárolt pénzügyi eszközökbe történt befektetések birtoklására és kezelésére vonatkozó szabályokat, amelyek biztosítják legalább az ÁÉKBV részvételével vagy közreműködésével lebonyolított tranzakciók eredetének, az azokban részt vevő feleknek, az ügylet jellegének, időpontjának és helyének az utólagos visszakeresését és ellenőrzését, valamint azt, hogy az ÁÉKBV-nek az alapkezelő társaságok kezelésében levő eszközeit a mindenkori működési szabályokkal vagy létesítő okiratokkal és hatályos jogi rendelkezésekkel összhangban fektessék be;

b) oly módon szerveződjön, hogy a minimumra mérsékeljék a társaság és ügyfelei, a társaság két ügyfele, a társaság egyik ügyfele és egy ÁÉKBV vagy két ÁÉKBV között létrejött érdekellentét nyomán az ÁÉKBV vagy az ügyfelek érdekei sérelmének kockázatát.

(2) Az olyan alapkezelő társaság, amelynek az engedélye kiterjed a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett diszkrecionális portfóliókezelési szolgáltatásra:

a) nem kap engedélyt arra, hogy a befektető portfólióját vagy annak egy részét a kezelésében levő kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeibe fektesse be, hacsak nem kapja meg ehhez az ügyfél előzetes beleegyezését;

b) a 6. cikk (3) bekezdésében említett szolgáltatások tekintetében a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló, 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 5 ) megállapított rendelkezések hatálya alá tartozik.

▼M1

(3) A 116. cikk sérelme nélkül a Bizottság – ►M4 a 112a. cikkel összhangban ◄ felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – intézkedéseket fogad el az (1) bekezdés második albekezdésének a) pontjában említett eljárások és szabályok, valamint az (1) bekezdés második albekezdésének b) pontjában említett összeférhetetlenség minimalizálásra irányuló szerkezeti és szervezeti követelmények meghatározására.

▼M1 —————

▼M1

(4) E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgozhat ki azon felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazási feltételeinek meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a (3) bekezdésben említett eljárások, szabályok, valamint szerkezeti és szervezeti követelmények vonatkozásában fogadott el.

A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▼B

13. cikk

(1) Amennyiben az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam joga lehetővé teszi az alapkezelő társaság részére, hogy tevékenysége eredményesebb ellátása érdekében harmadik személyekre ruházza egy vagy több funkciója ellátását, az összes következő előfeltételnek teljesülnie kell:

a) az alapkezelő társaságnak a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságait megfelelő módon tájékoztatnia kell; az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak késedelem nélkül át kell adniuk az információt az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak;

b) a megbízás nem akadályozhatja az alapkezelő társaság felett gyakorolt felügyelet hatékonyságát és különösen nem akadályozhatja az alapkezelő társaságot abban, hogy a befektetők érdekeiben járjon el és a befektetők legjobb érdekeinek megfelelően lássa el az ÁÉKBV kezelését;

c) amennyiben az átruházás a befektetési alapok kezelését érinti, megbízás csak olyan vállalkozásoknak adható, amelyek rendelkeznek vagyonkezelői engedéllyel, vagy erre a célra jegyezték be őket, és prudenciális felügyelet hatálya alá tartoznak; az átruházásnak meg kell felelnie az alapkezelő társaságok által időszakonként megállapított befektetésallokációs feltételeknek;

d) amennyiben a megbízás befektetési alapok kezelését érinti, és egy harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozásnak szól, gondoskodni kell az érintett felügyeleti hatóságok közötti együttműködésről;

e) befektetési alapok kezelésére, mint alapfunkcióra vonatkozó megbízás nem adható letétkezelőnek vagy más olyan vállalkozásnak, amelynek érdekei ütközhetnek az alapkezelő társaság vagy a befektetők érdekeivel;

f) szükség van olyan intézkedésekre, amelyek lehetővé teszik az alapkezelő társaság üzleti tevékenységét irányító személyek számára a megbízás alapján tevékenykedő vállalkozás tevékenységének mindenkori hatékony ellenőrzését;

g) a megbízás nem akadályozhatja az alapkezelő társaság üzleti tevékenységét irányító személyeket abban, hogy a befektetők érdekében bármikor további, azonnali hatállyal teljesítendő utasításokat adjon a tevékenységeket átruházás alapján ellátó vállalkozásoknak;

h) tekintettel az átruházandó tevékenységek jellegére, a tevékenységeket átruházás alapján ellátó vállalkozásnak rendelkeznie kell az ehhez szükséges ismeretekkel és képességgel; és

i) az ÁÉKBV tájékoztatóinak fel kell sorolniuk az e cikkel összhangban az alapkezelő társaság által átruházható tevékenységeket.

(2) Az alapkezelő társaság vagy a letétkezelő felelősségét nem befolyásolja, ha az alapkezelő társaság harmadik személyekre ruházza át saját tevékenységeinek bármelyikét. Az alapkezelő társaság nem ruházhatja át tevékenységeit olyan mértékben, hogy postafiókcéggé váljon.

14. cikk

(1) Minden tagállam működési szabályokat határoz meg, amelyeknek az adott tagállamban engedélyezett alapkezelő társaság mindenkor köteles eleget tenni. Ezekben a szabályokban legalább az e bekezdésben megállapított elveket meg kell valósítani. Ezek az elvek biztosítják, hogy az alapkezelő társaság:

a) tisztességesen, a kezelésében levő ÁÉKBV és a piac integritása érdekében eljárva végezze üzleti tevékenységét;

b) a kellő képességek, körültekintés és gondosság jegyében, a kezelésében levő ÁÉKBV és a piac integritása érdekében járjon el;

c) rendelkezzen az üzleti tevékenységek megfelelő végzéséhez szükséges erőforrásokkal és eljárásokkal, és képes legyen azok hatékony felhasználására;

d) igyekezzen kerülni az érdekellentéteket, illetve amennyiben ez nem lehetséges, gondoskodni az általa kezelt ÁÉKBV szempontjából tisztességes megoldások alkalmazásáról; és

e) megfeleljen az üzleti tevékenységének irányítására vonatkozó összes szabályozási követelménynek, amelyek elősegítik, hogy a befektetők és a piac integritásának érdekében járjon el.

▼M1

(2) A 116. cikk sérelme nélkül a Bizottság ►M4 a 112a. cikkel összhangban ◄ felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogad el annak biztosítására, hogy az alapkezelő társaság eleget tegyen az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeknek, különösen:

▼B

a) megfelelő követelményeket állapít meg az ÁÉKBV legjobb érdekeit szolgáló tisztességes, a kellő képességek, körültekintés és gondosság jegyében történő eljárás vonatkozásában;

b) meghatározza azon elveket, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy az alapkezelő társaságok képesek legyenek az üzleti tevékenységeik megfelelő végzéséhez szükséges erőforrások és eljárások hatékony felhasználására; és

c) meghatározza az alapkezelő társaságtól ésszerűen elvárható lépéseket az összeférhetetlenség azonosítására, megelőzésére, kezelésére vagy feltárására, valamint az ÁÉKBV érdekeinek csorbítására alkalmas összeférhetetlenség-típusok meghatározásához szükséges kritériumok megállapítására.

▼M1 —————

▼M1

(3) E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgozhat ki azon felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghatározása céljából, amelyeket a Bizottság a második bekezdés a), b) és c) pontjában említett követelmények, elvek és lépések vonatkozásában fogadott el.

A Bizottság hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardtervezetnek az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▼M4

14a. cikk

(1) A tagállamok kötelezik az alapkezelő társaságokat, hogy olyan, az eredményes és hatékony kockázatkezelést előmozdító és azzal összhangban álló javadalmazási politikákat és gyakorlatokat alkalmazzanak, amelyek sem nem ösztönzik az általuk kezelt ÁÉKBV-k kockázati profiljával, alapszabályával vagy létesítő okiratával össze nem egyeztethető kockázatvállalást, sem nem akadályozzák az alapkezelő társaság azon kötelezettségének teljesítését, hogy az ÁÉKBV-k érdekét legjobban szolgálva járjon el.

(2) A javadalmazási politikának és gyakorlatoknak ki kell terjednie mind a fizetések, mind a nem kötelező nyugdíjjuttatások állandó és változó összetevőire.

(3) A javadalmazási politikák és gyakorlatok azon alkalmazotti kategóriákra alkalmazandóak – köztük a felső vezetésre, a kockázatvállalásért és a kontrollfunkciókért felelős alkalmazottakra és az olyan, a teljes javadalmazásuk mértéke alapján a felső vezetéssel és a kockázatvállalásért felelős alkalmazottakkal azonos javadalmazási kategóriába tartozó munkavállalókra –, akik az alapkezelő társaság kockázati profiljára vagy az általuk kezelt ÁÉKBV kockázati profiljára szakmai tevékenységük révén lényeges hatást gyakorolnak.

(4) Az 1095/2010/EU rendelet 16. cikke szerint az ESMA az illetékes hatóságoknak vagy a pénzügyi piaci szereplőknek címzett iránymutatásokat bocsát ki az e cikk (3) bekezdésében említett személyekre és a 14b. cikkben említett elvek alkalmazására vonatkozóan. Ezen iránymutatások meghatározásánál figyelembe kell venni a 2009/384/EK bizottsági ajánlásban ( 6 ) meghatározott, megalapozott javadalmazási politikákra vonatkozó elveket, az alapkezelő társaság és az általa kezelt ÁÉKBV méretét, azok belső szervezeti felépítését, valamint tevékenységeik jellegét, körét és összetettségét. Ezen iránymutatások kidolgozása folyamán az ESMA szorosan együttműködik az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel ( 7 ) létrehozott európai felügyeleti hatósággal (Európai Bankhatóság) (EBH) a pénzügyi szolgáltatások más szektoraira – különösen a hitelintézetekre és a befektetési vállalkozásokra – kidolgozott követelményekkel való összhang biztosítása érdekében.

14b. cikk

(1) A 14a. cikkben említett javadalmazási politikák meghatározásakor és alkalmazásakor az alapkezelő társaságok a méretüknek, belső szervezeti felépítésüknek és tevékenységeik jellegének, körének és összetettségének megfelelő módon és mértékben betartják az alábbi elveket:

a) a javadalmazási politika összhangban áll az eredményes és hatékony kockázatkezeléssel, és előmozdítja azt, továbbá nem ösztönzi az alapkezelő társaság által kezelt ÁÉKBV kockázati profiljával, alapszabályával vagy létesítő okiratával össze nem egyeztethető kockázatvállalást;

b) a javadalmazási politika összhangban áll az alapkezelő társaság és az általa kezelt ÁÉKBV vagy az ilyen ÁÉKBV befektetőinek üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és érdekeivel, továbbá az összeférhetetlenség elkerülését célzó intézkedéseket tartalmaz;

c) a javadalmazási politikát az alapkezelő társaság felügyeleti feladatokat ellátó ügyvezető testülete fogadja el, továbbá ez a testület fogadja el és legalább évente felülvizsgálja a javadalmazási politika általános elveit, valamint felelős annak végrehajtásáért és azt ellenőrzi; az ebben a pontban említett feladatokat kizárólag az ügyvezető testület azon tagjai láthatják el, akik az érintett alapkezelő társaságban nem látnak el vezetői feladatokat, és akik a kockázatkezelés és a javadalmazás területén szakértelemmel rendelkeznek;

d) a javadalmazási politika végrehajtását legalább évente egyszer központi és független belső felülvizsgálatnak kell alávetni annak ellenőrzése céljából, hogy megfelel-e a felügyeleti feladatokat ellátó ügyvezető testület által elfogadott javadalmazási politikáknak és eljárásoknak;

e) a kontrollfunkciókat ellátó alkalmazottak annak megfelelő javadalmazást kapnak, hogy a feladatkörükhöz kapcsolódó célkitűzéseket hogyan teljesítették, függetlenül az általuk kontrollált tevékenységi területek teljesítményétől;

f) a kockázatkezeléssel és a jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzésével foglalkozó felső vezetők javadalmazását közvetlenül a javadalmazási bizottság felügyeli, amennyiben ilyen bizottság létezik;

g) amennyiben a javadalmazást a teljesítményhez kötik, a javadalmazás teljes összege az egyén és az érintett szervezeti egység vagy ÁÉKBV teljesítménye értékelésének együttes eredményén, és a hozzájuk kapcsolódó kockázatokon, valamint az alapkezelő társaság összesített eredményéin alapul, az egyéni teljesítmény értékelése során, pénzügyi és nem pénzügyi kritériumokat is figyelembe véve;

h) a teljesítményértékelésre az alapkezelő társaság kezelésében lévő ÁÉKBV befektetőinek ajánlott tartási időszaknak megfelelő többéves kereten belül kerül sor annak biztosítása érdekében, hogy az értékelési folyamat alapját az ÁÉKBV hosszabb távú teljesítménye és a hozzá kapcsolódó befektetési kockázatok képezzék, és hogy a javadalmazás teljesítményalapú összetevőinek tényleges kifizetése ugyanezen időszak teljes egészére elosztva történjen;

i) a garantált változó javadalmazás kivételes jellegű, csak új alkalmazottak felvételével összefüggésben kerül rá sor, és az alkalmazás első évére korlátozódik;

j) a teljes javadalmazás rögzített és változó összetevői megfelelő egyensúlyban vannak; a rögzített összetevő a teljes javadalmazás kellően nagy hányadát teszi ki, hogy a javadalmazás változó összetevőjével kapcsolatban teljes mértékben rugalmas politika érvényesülhessen, többek között lehetőség legyen arra, hogy változó összetevőt egyáltalán ne fizessenek;

k) a szerződés idő előtti megszűnéséhez kapcsolódó kifizetések az adott időszakban elért teljesítményt tükrözik, és kialakításuk olyan, hogy nem jutalmazza a rossz teljesítményt;

l) a változó javadalmazási összetevőknek vagy a változó javadalmazási összetevők összességének kiszámításához használt teljesítménymérés átfogó korrekciós mechanizmust foglal magában minden releváns jelenlegi és jövőbeli kockázattípus figyelembevétele céljából;

m) az ÁÉKBV jogi felépítésétől, az azt létesítő okiratoktól vagy az alap szabályzatától függően, bármely változó javadalmazási összetevő jelentős része, azaz legalább 50 %-a az érintett ÁÉKBV-nak a befektetési jegyeiből, azzal egyenértékű tulajdonosi részesedésből vagy az e pontban említett ösztönzőkkel megegyező mértékű ösztönző hatást gyakorló, részvényekhez kapcsolt eszközökből vagy egyenértékű, készpénztől eltérő eszközből áll, kivéve, ha az ÁÉKBV kezelése az alapkezelő társaság által kezelt teljes portfóliónak kevesebb mint 50 %-át teszi ki, amely esetben az 50 %-os minimum nem érvényes.

▼C1

▼M4

Az e pontban említett eszközökre megfelelő visszatartási szabályokat kell alkalmazni, amelyeknek célja összehangolni az ösztönzőket az alapkezelő társaság, az általa kezelt ÁÉKBV-k és ezen ÁÉKBV-k befektetőinek érdekeivel. A tagállamok, illetve illetékes hatóságaik szükség szerint korlátozásokat rendelhetnek el ezen eszközök bizonyos típusaira és konstrukcióira, vagy adott esetben betilthatnak egyes eszközöket. Ez a pont a változó javadalmazási összetevőnek mind az n) ponttal összhangban halasztott részére, mind a nem halasztott részére alkalmazandó;

n) egy jelentős részt – amely a változó javadalmazási összetevőnek minden esetben legalább 40 %-a – halasztva, az adott ÁÉKBV befektetőinek ajánlott tartási időszaknak megfelelő időtartamra elosztva fizetnek ki, és azt megfelelően összehangolják az adott ÁÉKBV kockázatainak jellegével.

Az ebben a pontban említett időtartam legalább három év; a halasztási szabályok szerinti javadalmazási jogosultság legfeljebb időarányosan illeti meg az alkalmazottat; különösen magas összegű változó javadalmazási összetevő esetében az összeg legalább 60 %-át halasztva kell kifizetni;

o) a változó javadalmazást a halasztott kifizetésű résszel együtt csak akkor fizetik ki, vagy az akkor illeti meg az alkalmazottat, ha az az alapkezelő társaság egészének pénzügyi helyzetét figyelembe véve fenntartható, valamint az adott szervezeti egység, az alapkezelő társaság és az egyén teljesítménye alapján megfelelően indokolt.

A változó javadalmazás teljes összegét általában jelentős mértékben csökkentik, amennyiben az érintett alapkezelő társaság vagy ÁÉKBV pénzügyi teljesítménye a vártnál gyengébb vagy negatív, figyelembe véve az aktuális juttatásokat és a korábban szerzett összegek kifizetésének csökkentését, például malus vagy visszatérítések formájában;

p) a nyugdíjpolitika összhangban van az alapkezelő társaság és az általa kezelt ÁÉKBV üzleti stratégiájával, célkitűzéseivel, értékeivel és hosszú távú érdekeivel.

Ha a munkavállaló nyugdíjba vonulás előtt távozik az alapkezelő társaságtól, az alapkezelő társaságnak öt évig vissza kell tartania a nem kötelező nyugdíjjuttatásokat az m) pontban említett eszközök formájában. Amennyiben a munkavállaló eléri a nyugdíjkorhatárt, a nem kötelező nyugdíjjuttatásokat ki kell fizetni számára az m) pontban említett eszközök formájában, figyelembe véve az ötéves visszatartási időszakot;

q) az alkalmazottaknak vállalniuk kell, hogy a javadalmazásukra vonatkozó megállapodásban foglalt, a javadalmazásnak a kockázathoz való igazítását célzó rendelkezések hatásának gyengítésére nem alkalmaznak egyéni fedezeti stratégiákat, illetve a javadalmazásra és a felelősségre vonatkozó biztosítást;

r) a változó javadalmazást nem olyan csatornákon keresztül, illetve nem oly módon fizetik ki, amelyek megkönnyítik az ezen irányelvben meghatározott követelmények teljesítésének kikerülését.

(2) Az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 35. cikkével összhangban jogosult az illetékes hatóságoktól információkat kérni az ezen irányelv 14a. cikkében említett javadalmazási politikákról és gyakorlatokról.

Az ESMA az EBH-val szorosan együttműködve a javadalmazási politikákról szóló iránymutatások részeként rendelkezik arról, hogy miként kell alkalmazni az egyes ágazati javadalmazási elveket, például a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 8 ), illetve a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 9 ) megfogalmazott elveket, ha a munkavállalók vagy a személyzet más kategóriába tartozó tagjai olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyekre különböző ágazati javadalmazási elvek vonatkoznak.

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott elveket alkalmazni kell az alapkezelő társaságok által kifizetett bármilyen típusú juttatásra, a közvetlenül az ÁÉKBV által kifizetett minden összegre, beleértve a jutalékokat is, és az ÁÉKBV befektetési jegyeinek vagy részvényeinek bármely átruházására, amelyek azon alkalmazotti kategóriák javára történnek – beleértve a felső vezetést, a kockázatvállalásért és a kontrollfunkciókért felelős alkalmazottakat, valamint a teljes javadalmazásuk mértéke alapján a felső vezetéssel és a kockázatvállalásért felelős alkalmazottakkal azonos javadalmazási kategóriába tartozó munkavállalókat – akiknek szakmai tevékenysége lényeges hatást gyakorol az alapkezelő társaság kockázati profiljára vagy az általuk kezelt ÁÉKBV-k kockázati profiljára.

(4) A méretük vagy az általuk kezelt ÁÉKBV-k mérete, a belső szervezeti felépítésük, valamint tevékenységeik jellege, köre és összetettsége szempontjából jelentős alapkezelő társaságoknak javadalmazási bizottságot kell létrehozniuk. A javadalmazási bizottságot úgy kell kialakítani, hogy hozzáértő és független módon ítélhesse meg a javadalmazási politikákat és gyakorlatokat, valamint a kockázat kezelésére létrehozott ösztönzőket.

Az adott esetben a 14a. cikk (4) bekezdésében említett, ESMA által kibocsátott iránymutatásoknak megfelelően létrehozott javadalmazási bizottság felelős a javadalmazásra vonatkozó – többek között az érintett alapkezelő társaság vagy ÁÉKBV kockázatára és kockázatkezelésére hatással lévő – döntések előkészítéséért, amelyeket a felügyeleti feladatokat ellátó ügyvezető testületnek kell meghoznia. A javadalmazási bizottság elnökének az ügyvezető testület egyik olyan tagjának kell lennie, aki az érintett alapkezelő társaságban nem lát el vezetői feladatot. A javadalmazási bizottság tagjai az ügyvezető testület olyan tagjai közül kerülhetnek ki, akik az érintett alapkezelő társaságban nem látnak el vezetői feladatokat.

Amennyiben a nemzeti jog előírja a munkavállalói képviseletet az ügyvezető testületben, a javadalmazási bizottság tagjai között lennie kell legalább egy munkavállalói képviselőnek. A javadalmazási bizottságnak döntései előkészítése során figyelembe kell vennie a befektetők és az érdekelt egyéb felek hosszú távú érdekeit, valamint a közérdeket.

▼B

15. cikk

Az alapkezelő társaságok, vagy adott esetben a befektetési társaságok a 92. cikkel összhangban megfelelő intézkedéseket hoznak, valamint megfelelő eljárásokat és szabályokat állapítanak meg a befektetői panaszok helyes kezelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a befektetőket a jogaik gyakorlásában ne korlátozza az, ha az alapkezelő társaság engedélyezésére az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban került sor. Ezen intézkedéseknek a befektetők számára lehetővé kell tenniük azt, hogy a panaszt a saját tagállamuk hivatalos nyelvén vagy annak valamely hivatalos nyelvén nyújtsák be.

Az alapkezelő társaságoknak ezen kívül megfelelő eljárásokat és szabályokat kell elfogadniuk annak érdekében, hogy a nyilvánosság vagy az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak kérésére tájékoztatást tudjanak nyújtani.







4. SZAKASZ

A letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága

16. cikk

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai által engedélyezett alapkezelő társaság fióktelep alapításával vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlásával területükön végezhesse az engedélye szerinti tevékenységet.

Ha az ily módon engedélyezett alapkezelő társaság az általa a II. mellékletben előírtak szerint kezelt ÁÉKBV befektetési jegyeit az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban fióktelep alapítása nélkül csak forgalmazásra ajánlja anélkül, hogy egyéb tevékenységek vagy szolgáltatásokat ajánlana, a forgalmazásra csak a XI. fejezet előírásait kell alkalmazni.

(2) A tagállamok fióktelep alapítását vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlását nem köthetik semmilyen engedélyezési követelményhez, dotációs tőke biztosításának követelményéhez vagy más, azonos hatású intézkedéshez.

(3) Az e cikkben megállapított feltételekre is figyelemmel az ÁÉKBV az ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseivel összhangban szabadon kijelölhet az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban engedélyezett alapkezelő társaságot, illetve állhat annak kezelésében, amennyiben az ilyen alapkezelő társaság megfelel a következő rendelkezéseknek:

a) a 17. vagy a 18. cikk; és

b) a 19. és a 20. cikk.

17. cikk

(1) A 6. és 7. cikkben megállapított feltételek teljesítésén túl a részére engedélyezett tevékenységek végzése céljából egy másik tagállam területén fióktelepet létrehozni kívánó alapkezelő társaság köteles azt székhely szerinti tagállama illetékes hatóságainak megfelelően bejelenteni.

(2) A tagállamok előírják, hogy egy másik tagállam területén fióktelepet létrehozni kívánó alapkezelő társaság az (1) bekezdésben előírt bejelentés során az alábbi adatokat és okiratokat szolgáltassa:

a) a tagállam, amelynek területén az alapkezelő társaság fióktelepet kíván létrehozni;

b) a 6. cikk (2) és (3) bekezdése értelmében tervezett tevékenységeket és szolgáltatásokat meghatározó üzleti terv és a fióktelep szervezeti felépítése, amely tartalmazza az alapkezelő társaság által bevezetett kockázatkezelési eljárás leírását. Tartalmazza ezen kívül a 15. cikkel összhangban elfogadott eljárások és szabályok leírását;

c) az alapkezelő társaság fogadó tagállamában található azon cím, ahonnan az okiratokat be lehet szerezni; és

d) a fióktelep vezetéséért felelős személyek neve.

(3) Kivéve, ha az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak – a tervezett tevékenységek figyelembevételével – jogos kétségei vannak az alapkezelő társaság igazgatási struktúrájának vagy pénzügyi helyzetének megfelelőségével kapcsolatban, e hatóságok a (2) bekezdésben említett összes információ átvételét követő két hónapon belül megküldik ezen információkat az alapkezelő társaság fogadó tagállama illetékes hatóságainak, és erről tájékoztatják az alapkezelő társaságot. Ugyancsak megküldik a befektetők védelmében létrehozott esetleges kártalanítási rendszer részleteit.

Amennyiben az alapkezelő társaság székhely szerinti tagállamának illetékes hatóságai megtagadják a (2) bekezdésben említett információk továbbítását az alapkezelő társaság fogadó tagállama illetékes hatóságai részére, a hatóságok a (2) bekezdésben említett összes információ átvételét követő két hónapon belül tájékoztatják az érintett alapkezelő társaságot az elutasítás okairól. Az elutasítás vagy a válasz elmulasztása esetén az alapkezelő társaság a székhelye szerinti tagállam bíróságaihoz fordulhat.

Amennyiben az alapkezelő társaság a II. mellékletben említett kollektív portfóliókezelést kíván végezni, az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai az alapkezelő társaság fogadó tagállama illetékes hatóságainak küldött dokumentációhoz tanúsítványt csatolnak, amely szerint az alapkezelő társaság engedélyezése az ezen irányelv rendelkezései értelmében megtörtént, továbbá feltüntetik az alapkezelő társaság engedélyének terjedelmét és az alapkezelő társaság által engedélyezetten kezelhető ÁÉKBV-típusok vonatkozásában megfogalmazott esetleges korlátozások részleteit.

(4) Az alapkezelő társaságnak, amely fióktelepe által végzi tevékenységét a fogadó tagállam területén, be kell tartania az alapkezelő társaság fogadó tagállama által a 14. cikk értelmében megállapított szabályokat.

(5) Az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai felelősek a (4) bekezdésnek való megfelelés felügyeletéért.

(6) Az alapkezelő társaság fióktelepének működését megelőzően az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai a (2) bekezdésben említett információk átvételét követő két hónapon belül a felelősségi körükbe tartozó szabályok betartásának tekintetében felkészülnek az alapkezelő társaság felügyeletére.

(7) Az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai által megküldött értesítés átvételével, vagy a hatóságoktól származó bármilyen értesítés hiányában a (6) bekezdésben előírt időszak lejártával a fióktelep megalakulhat és megkezdheti tevékenységét.

(8) A (2) bekezdés b), c) vagy d) pontjával összhangban megküldött adatokban bekövetkezett változás esetén az alapkezelő társaság írásban tájékoztatja az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállamnak és az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságait. A tájékoztatást a változások bevezetése előtt legalább egy hónappal kell megtenni annak érdekében, hogy az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai a változásról a (3) bekezdés értelmében, illetve az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai a (6) bekezdés értelmében dönthessenek.

(9) A (3) bekezdés első albekezdésének megfelelően megküldött adatokban bekövetkezett változás esetén az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai megfelelő módon tájékoztatják erről az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságait.

Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállamban illetékes hatóságok naprakésszé teszik a (3) bekezdésben említett tanúsítványban szereplő információt és amennyiben változás következett be az alapkezelő társaság engedélyének terjedelmében vagy az alapkezelő társaság által engedélyezetten kezelhető ÁÉKBV-típusok korlátozásaira vonatkozó részletekben, tájékoztatják az alapkezelő társaság fogadó országának illetékes hatóságait.

▼M1

(10) E cikk következetes harmonizációja érdekében az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgozhat ki az (1), (2), (3) és (8) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk pontos meghatározása céljából.

A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgozhat ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (3) és (9) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.

A Bizottságra hatáskört ruháznak a harmadik albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▼B

18. cikk

(1) Bármely alapkezelő társaság, amely a szolgáltatásnyújtás szabadsága értelmében első alkalommal kíván számára engedélyezett tevékenységeket végezni egy másik tagállam területén, az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak a következő adatokat köteles megküldeni:

a) a tagállam, melynek területén az alapkezelő társaság működni kíván; és

b) a 6. cikk (2) és (3) bekezdése értelmében tervezett tevékenységeket és szolgáltatásokat meghatározó üzleti terv, mely tartalmazza az alapkezelő társaság által bevezetett kockázatkezelési eljárás leírását. Tartalmazza ezen kívül a 15. cikkel összhangban elfogadott eljárások és szabályok leírását.

(2) Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai az (1) bekezdésben említett információk átvételét követő egy hónapon belül továbbítják azokat az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai részére.

Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai ugyancsak megküldik a befektetők védelmében létrehozott kártalanítási rendszer részleteit.

Amennyiben az alapkezelő társaság a II. mellékletben említett kollektív portfóliókezelést kíván végezni, az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságainak küldött dokumentációhoz tanúsítványt csatolnak, amely szerint az alapkezelő társaság engedélyezése az ezen irányelv rendelkezései értelmében megtörtént, továbbá feltüntetik az alapkezelő társaság engedélyének terjedelmét és az alapkezelő társaság által engedélyezetten kezelhető ÁÉKBV-típusok esetleges korlátozásaira vonatkozó részleteket.

A 20. és a 93. cikk ellenére az alapkezelő társaság ezután megkezdheti működését az alapkezelő társaság fogadó tagállamában.

(3) Az alapkezelő társaságnak, amely a szolgáltatásnyújtás szabadsága értelmében végzi tevékenységét, be kell tartania az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam által a 14. cikk értelmében megállapított szabályokat.

(4) Amennyiben az (1) bekezdés b) pontjával összhangban megküldött információ tartalma módosul, az alapkezelő társaság legalább egy hónappal a változtatások végrehajtása előtt írásban tájékoztatja a változtatásokról az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállamnak és az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságait. Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai naprakésszé teszik a (2) bekezdésben említett tanúsítványban szereplő információt, és amennyiben változás következett be az alapkezelő társaság engedélyének terjedelmében vagy az alapkezelő társaság által engedélyezetten kezelhető ÁÉKBV-típusok korlátozásaira vonatkozó részletekben, tájékoztatja az alapkezelő társaság fogadó országa illetékes hatóságait.

▼M1

(5) E cikk következetes harmonizációja érdekében az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgozhat ki az (1), (2) és (4) bekezdés értelmében rendelkezésre bocsátandó információk pontos meghatározása céljából.

A Bizottságra hatáskört ruháznak az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgozhat ki egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából az információk (2) és (4) bekezdéssel összhangban történő továbbításához.

A Bizottságra hatáskört ruháznak a harmadik albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikke cikkével összhangban történő elfogadására.

▼B

19. cikk

(1) Annak az alapkezelő társaságnak, amely fióktelep létesítése útján vagy a szolgáltatásnyújtás szabadsága értelmében határokon átnyúló kollektív portfóliókezelési tevékenységet végez, eleget kell tennie az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam az alapkezelő társaság szervezetére vonatkozó szabályainak, beleértve a képviseleti rendszereket, a kockázatkezelési eljárásokat, a prudenciális szabályokat és a felügyeletet, a 12. cikkben említett eljárásokat és az alapkezelő társaság jelentéstételi követelményeit is. Ezek a szabályok nem lehetnek szigorúbbak a csak a székhely szerinti tagállamban tevékenységet folytató alapkezelő társaságokra alkalmazandó szabályoknál.

(2) Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai felelősek az (1) bekezdés teljesítésének felügyeletéért.

(3) Ha egy alapkezelő társaság fióktelep létesítése útján vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságával összhangban határokon átnyúló kollektív portfóliókezelési tevékenységet végez, be kell tartania az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamnak ÁÉKBV alapítására és működtetésére vonatkozó szabályait, nevezetesen az alábbiakra vonatkozó szabályokat:

a) az ÁÉKBV létrehozása és engedélyeztetése;

b) befektetési jegyek és részvények kibocsátása és visszaváltása;

c) befektetési politikák és limitek, a teljes kitettség és a tőkeáttétel számítását is beleértve;

d) kölcsönvételre, kölcsönadásra és fedezet nélküli eladására vonatkozó korlátozások;

e) az ÁÉKBV eszközeinek értékelése és számvitele;

f) a kibocsátási vagy a visszaváltási ár kalkulációja; a nettó eszközérték kiszámításában bekövetkező hibák és a kapcsolódó befektetői kártalanítás;

g) a jövedelem felosztása vagy újrabefektetése;

h) az ÁÉKBV-vel szembeni közzétételi és jelentéstételi követelmények, beleértve a tájékoztatót, a kulcsfontosságú befektetői információt és a rendszeres beszámolókat is;

i) a forgalmazás tervezett módozatai;

j) kapcsolat a befektetésijegy-tulajdonosokkal;

k) az ÁÉKBV egyesülése és átalakulása;

l) az ÁÉKBV felszámolása és végelszámolása;

m) adott esetben a befektetésijegy-tulajdonosok nyilvántartásának tartalma;

n) az ÁÉKBV-re vonatkozó engedélyezési és felügyeleti díjak; és

o) a befektetők szavazati jogainak és a befektetők a)–m) ponthoz kapcsolódó egyéb jogainak gyakorlása.

(4) Az alapkezelő társaság betartja az alap szabályzatában vagy a társaság létesítő okiratában, valamint a tájékoztatóban meghatározott kötelezettségeket, amelyeknek összhangban kell állniuk az (1) és (3) bekezdésben említett alkalmazandó jogszabályokkal.

(5) Az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai felelősek a (3) és (4) bekezdés teljesítésének felügyeletéért.

(6) Az alapkezelő társaság határoz és felel az összes olyan eljárás és szervezeti döntés elfogadásáért és végrehajtásáért, amelyek az ÁÉKBV alapítására és működésére vonatkozó szabályoknak és az alap szabályzatában vagy a társaság létesítő okiratában, továbbá a tájékoztatóban meghatározott kötelezettségeknek a teljesítéséhez szükségesek.

(7) Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai felelnek az alapkezelő társaság rendszerei és szervezete megfelelőségének felügyeletéért annak érdekében, hogy az alapkezelő társaság megfeleljen az általa kezelt valamennyi ÁÉKBV alapítására és működésére vonatkozó kötelezettségeknek és szabályoknak.

(8) Az ezen irányelvben kifejezetten említett esetek kivételével a tagállamok biztosítják, hogy a valamely tagállamban már engedélyezett alapkezelő társasággal szemben nem támasztanak semmilyen további, az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban előírt követelményt az ezen irányelv hatály alá tartozó kérdések tekintetében.

20. cikk

(1) Az 5. cikk sérelme nélkül a más tagállamban letelepedett ÁÉKBV kezelésére irányuló kérelmet benyújtó alapkezelő társaságnak a következő dokumentációt kell benyújtania az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai részére:

▼M4

a) a 22. cikk (2) bekezdésében említett, letétkezelővel kötött írásbeli szerződés;

▼B

b) tájékoztatás a II. mellékletben említett befektetéskezelési és igazgatási funkciók átruházásának szabályairól.

Amennyiben az alapkezelő társaság az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban már ellátja azonos típusú ÁÉKBV kezelését, elegendő a már benyújtott dokumentációra történő hivatkozás.

(2) Annyiban, amennyiben az a feladatkörükbe tartozó szabályok betartásának felügyeletéhez szükséges, az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai felkérhetik az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságait, hogy az (1) bekezdésben említett dokumentáció tekintetében, és a 17. és 18. cikkben említett igazolás alapján adjanak pontosítást és tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy az engedélykérelem tárgyát képező ÁÉKBV-típusra kiterjed-e az alapkezelő társaság engedélye. Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai adott esetben tíz munkanapon belül nyilatkoznak az eredeti kérelemről.

(3) Az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai csak akkor utasíthatják el az alapkezelő társaság kérelmét, ha:

a) az alapkezelő társaság nem felel meg a 19. cikk értelmében az ő felelősségi körükbe tartozó szabályoknak;

b) a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága nem engedélyezte az alapkezelő társaság számára az engedélykérelem tárgyát képező ÁÉKBV-típus kezelését; vagy

c) az alapkezelő társaság nem nyújtotta be az (1) bekezdésben említett dokumentációt.

A kérelem elutasítása előtt az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatósága konzultál az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaival.

(4) Az alapkezelő társaság az (1) bekezdésben említett dokumentáció minden további, lényegi módosítását bejelenti az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

▼M1

(5) E cikk következetes harmonizációja érdekében az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgozhat ki annak az információnak a meghatározására, amelyet valamely más tagállamban székhellyel rendelkező ÁÉKBV irányítása iránti kérelemben a hatáskörrel rendelkező hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

A Bizottság az első albekezdésben említett technikai standardtervezetet az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkében megállapított eljárással összhangban fogadhatja el.

E cikk egységes alkalmazási feltételeinek biztosítása érdekében az EÉPH végrehajtás-technikai standardtervezetet dolgozhat ki az információ biztosítása során használandó egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások kialakítása céljából.

A Bizottságra hatáskört ruháznak a harmadik albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban történő elfogadására.

▼B

21. cikk

(1) Az alapkezelő társaságok fogadó tagállamai statisztikai célokból előírhatják, hogy a területükön fióktelepeket működtető valamennyi alapkezelő társaság bizonyos időszakonként jelentésben számoljon be a fogadó tagállam illetékes hatóságainak a fogadó tagállamban végzett tevékenységeiről.

(2) Az alapkezelő társaságok fogadó tagállama előírhatja, hogy a területén fióktelep létesítése útján vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlásával tevékenységet folytató alapkezelő társaságok bocsássák rendelkezésre azokat az adatokat, amelyek az alapkezelő társaság fogadó tagállamának felelősségi körébe tartozó, a társaságra alkalmazandó szabályok teljesítésének ellenőrzéséhez szükségesek.

Ezek a követelmények nem lehetnek szigorúbbak az adott tagállamban engedélyezett alapkezelő társaságokra előírt, megegyező szintű ellenőrzés elvégzéséhez szükséges adatszolgáltatási követelményeknél.

Az alapkezelő társaságok biztosítják, hogy a 15. cikkben említett eljárások és intézkedések lehetővé teszik az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatóságai számára, hogy az alapkezelő társaságoktól közvetlenül megkapják az e bekezdésben említett információkat.

(3) Amennyiben egy alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai megállapítják, hogy egy, a területén fióktelepet működtető vagy szolgáltatást nyújtó alapkezelő társaság megsérti a felelősségi körébe tartozó valamely szabályt, az említett illetékes hatóság felszólítja az érintett alapkezelő társaságot a jogellenes helyzet megszüntetésére és tájékoztatja az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságait.

(4) Amennyiben az érintett alapkezelő társaság megtagadja az alapkezelő társaság fogadó tagállamától az annak felelősségi körébe tartozó tájékoztatást, vagy elmulasztja a (3) bekezdésben említett jogellenes helyzet megszüntetéséhez szükséges intézkedések megtételét, az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságai ennek megfelelően tájékoztatják az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságait. Az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai a lehető legrövidebb időn belül megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az érintett alapkezelő társaság megadja az alapkezelő társaság fogadó tagállama által a (2) bekezdés szerint kért tájékoztatást, vagy megszüntesse a jogellenes helyzetet. Az intézkedések jellegéről tájékoztatják az alapkezelő társaság fogadó tagállamának illetékes hatóságait.

▼M1

(5) Amennyiben az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai által hozott intézkedések ellenére, vagy a szóban forgó tagállamban az ilyen intézkedések nem megfelelő volta vagy hiánya miatt az alapkezelő társaság továbbra is megtagadja az alapkezelő társaság fogadó tagállama által a (2) bekezdés értelmében kért tájékoztatást, valamint továbbra is megsérti az ebben a bekezdésben említett, az alapkezelő társaság fogadó tagállamában hatályos törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket, az alapkezelő társaság fogadó tagállamának hatáskörrel rendelkező hatóságai az alábbi intézkedések közül bármelyiket megtehetik:

a) az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak tájékoztatását követően megtehetik a megfelelő intézkedéseket – beleértve a 98. és 99. cikkben foglalt intézkedéseket – a további jogellenes cselekmények megelőzésére vagy szankcionálására, illetve szükség esetén annak megakadályozására, hogy az alapkezelő társaság újabb ügyleteket kezdeményezzen a tagállam területén. A tagállamok biztosítják, hogy területükön hozzáférhetőek legyenek az alapkezelő társaságokkal szembeni intézkedésekhez szükséges jogi okiratok. Amennyiben az alapkezelő társaság fogadó tagállamában nyújtott szolgáltatás ÁÉKBV kezeléséből áll, az alapkezelő társaság fogadó tagállama kötelezheti az alapkezelő társaságot, hogy szüntesse be az adott ÁÉKBV kezelését; vagy

b) amennyiben úgy ítélik meg, hogy az alapkezelő társaság fogadó tagállamának hatáskörrel rendelkező hatósága nem járt el megfelelően, az ügyet bejelenthetik EÉPH-nak, amely az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke által ráruházott hatáskörrel összhangban járhat el.

▼B

(6) A (4) vagy (5) bekezdés szerint hozott, egy alapkezelő társaság tevékenységeire vonatkozó intézkedéseket vagy szankciókat minden esetben indokolni kell, és ezekről tájékoztatni kell az érintett alapkezelő társaságokat. Minden ilyen intézkedéssel szemben biztosított az intézkedést meghozó tagállam bírósága előtti jogorvoslati jog.

▼M1

(7) A (3), (4) vagy (5) bekezdésben megállapított eljárás alkalmazását megelőzően az alapkezelő társaság fogadó tagállamának hatáskörrel rendelkező hatóságai szükséghelyzetben kezdeményezhetik a befektetők, valamint a szolgáltatások más igénybevevői érdekeinek védelmében szükséges óvintézkedéseket. Az ilyen intézkedésekről az első adandó alkalommal tájékoztatni kell a Bizottságot, az EÉPH-t és a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait.

A Bizottság az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival folytatott konzultációt követően úgy határozhat, hogy a szóban forgó tagállam köteles eltörölni vagy módosítani ezeket az intézkedéseket, az EÉPH 1095/2010/EU rendelet 17. cikke szerinti hatásköreinek sérelme nélkül.

▼B

(8) Az alapkezelő társaság engedélyének visszavonása előtt az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai konzultálnak az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaival. Ilyen esetekben az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak a befektetők érdekei védelmében meg kell tenniük a megfelelő intézkedéseket. Ezen intézkedések kiterjedhetnek olyan döntésekre, amelyek megakadályozzák az érintett alapkezelő társaságot újabb ügyletek kezdeményezésében az illető tagállam területén.

A Bizottság kétévente jelentést készít az ilyen esetekről.

▼M1

(9) A tagállamok tájékoztatják az EÉPH-t és a Bizottságot a 17. cikk szerinti engedély és a 20. cikk szerinti kérelem elutasításával járó esetek számáról és jellegéről, valamint az e cikk (5) bekezdésével összhangban hozott intézkedésekről.

▼B

A Bizottság kétévente jelentést készít az ilyen esetekről.







IV. FEJEZET

A LETÉTKEZELŐRE VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK

▼M4

22. cikk

(1) A befektetési társaságnak, valamint az alapkezelő társaságnak az általa kezelt közös alapok mindegyike tekintetében biztosítania kell, hogy egyetlen letétkezelőt jelöljenek ki ezen fejezetnek megfelelően.

(2) A letétkezelő kijelölését írásbeli szerződésben kell rögzíteni.

A szerződésben többek között szabályozni kell az ahhoz szükségesnek tartott információáramlást, hogy a letétkezelő el tudja látni az ezen irányelvben és az egyéb vonatkozó törvényekben, rendeletekben és közigazgatási rendelkezésekben meghatározott feladatait azon ÁÉKBV tekintetében, amelynek letétkezelőjének kijelölték.

(3) A letétkezelőnek:

a) biztosítania kell, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek értékesítése, kibocsátása, visszavásárlása, visszaváltása és bevonása az alkalmazandó nemzeti jognak és az alap szabályzatának vagy létesítő okiratának megfelelően történjen;

b) biztosítania kell, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek az értékét az alkalmazandó nemzeti jognak és az alap szabályzatának vagy létesítő okiratának megfelelően számítsák ki;

c) végre kell hajtania az alapkezelő társaság vagy a befektetési társaság utasításait, amennyiben azok nem ellentétesek az alkalmazandó nemzeti joggal és az alap szabályzatával vagy létesítő okiratával;

d) biztosítania kell, hogy az ÁÉKBV az eszközeivel végzett ügyletek során az ellenértéket a szokásos határidőn belül kézhez kapja;

e) biztosítania kell, hogy az ÁÉKBV bevételét az alkalmazandó nemzeti joggal és az alap szabályzatával vagy létesítő okiratával összhangban használják fel.

(4) A letétkezelőnek biztosítania kell az ÁÉKBV pénzforgalmának megfelelő nyomon követését és különösen azt, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek jegyzése során a befektetők által vagy képviseletében történt valamennyi befizetés beérkezzen, és hogy az ÁÉKBV készpénzállománya olyan készpénzszámlákon legyen könyvelve, amelyeket:

a) az ÁÉKBV nevében vagy az ÁÉKBV képviseletében eljáró alapkezelő társaság nevében vagy az ÁÉKBV képviseletében eljáró letétkezelő nevében nyitottak meg;

b) a 2006/73/EK bizottsági irányelv ( 10 ) 18. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett szervezetnél nyitottak meg; valamint

c) a 2006/73/EK irányelv 16. cikkében meghatározott elvek szerint vezetnek.

Amennyiben a készpénzszámlákat az ÁÉKBV képviseletében eljáró letétkezelő nevében nyitják meg, az első albekezdés b) pontjában említett szervezet készpénzét és a letétkezelő saját készpénzét nem lehet az ilyen számlákon nyilván tartani.

(5) Az ÁÉKBV eszközeit letéti őrzés céljából az alábbiak szerint kell a letétkezelőre bízni:

a) a letéti őrzésben tartható pénzügyi eszközök esetében a letétkezelőnek:

i. letéti őrzésben kell tartania a letétkezelőnél nyitott pénzügyieszköz-számlán nyilvántartható összes pénzügyi eszközt, valamint a letétkezelőhöz fizikailag leszállítható összes pénzügyi eszközt;

ii. biztosítania kell, hogy a letétkezelőnél nyitott pénzügyieszköz-számlán nyilvántartható összes pénzügyi eszköz a 2006/73/EK irányelv 16. cikkében meghatározott elvekkel összhangban az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV képviseletében eljáró alapkezelő társaság nevében a letétkezelőnél nyitott külön számlákon legyen nyilvántartva, hogy ekként az alkalmazandó joggal összhangban az eszközöket mindenkor egyértelműen az ÁÉKBV-hez tartozóként lehessen azonosítani;

b) egyéb eszközök esetében a letétkezelőnek:

i. meg kell győződnie arról, hogy a szóban forgó eszközök az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV képviseletében eljáró alapkezelő társaság tulajdonát képezik-e; ehhez az ÁÉKBV vagy az alapkezelő társaság által nyújtott tájékoztatás vagy dokumentumok és amennyiben lehetséges, külső bizonyítékok alapján meg kell állapítania, hogy az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV képviseletében eljáró alapkezelő társaság rendelkezik-e tulajdonjoggal;

ii. nyilvántartást kell vezetnie azokról az eszközökről, amelyek esetében meggyőződött arról, hogy az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV képviseletében eljáró alapkezelő társaság rendelkezik-e tulajdonjoggal, és a nyilvántartást naprakészen kell tartania.

(6) A letétkezelőnek az alapkezelő társaság, illetve a befektetési társaság részére rendszeresen be kell nyújtania az ÁÉBKV teljes eszközállományára vonatkozó átfogó leltárt.

(7) A letétkezelőnél letéti őrzésben lévő eszközöket nem használhatja fel újra saját számlájára sem a letétkezelő, sem az a harmadik fél, amelyre a letéti őrzési funkciót átruházták. Az újrafelhasználás magában foglalja a letéti őrzésben lévő eszközökkel végzett valamennyi ügyletet, beleértve többek között az átruházást, a zálogjoggal megterhelést, az értékesítést és a kölcsönadást.

A letétkezelőnél letéti őrzésben lévő eszközök újrafelhasználása csak abban az esetben engedélyezett, ha:

a) az eszközök újrafelhasználása az ÁÉKBV számlájára történik;

b) a letétkezelő az ÁÉKBV képviseletében eljáró alapkezelő társaság utasításait hajtja végre;

c) az újrafelhasználás az ÁÉKBV javát szolgálja, és a befektetők érdekében történik; és

d) az ügylet fedezve van az ÁÉBKV részére tulajdonjog-átruházás keretében juttatott, kiváló minőségű és likvid biztosítékkal.

A biztosíték piaci értékének mindenkor legalább meg kell egyeznie az újrafelhasznált eszközök felárral növelt értékével.

(8) A tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő és/vagy az Unió területén lévő azon harmadik fél fizetésképtelensége esetén, amelyre az ÁÉKBV eszközeinek letéti őrzését átruházták, ne lehessen az ÁÉKBV letéti őrzésben lévő eszközeit az ilyen letétkezelő hitelezői és/vagy az ilyen harmadik fél hitelezői között felosztani vagy ezek javára értékesíteni.

▼M4

22a. cikk

(1) A letétkezelő a 22. cikk (3) és (4) bekezdésében említett feladatokat nem ruházhatja át harmadik felekre.

(2) A letétkezelő a 22. cikk (5) bekezdésben említett feladatokat csak akkor ruházhatja át harmadik felekre, ha:

a) a feladatokat nem azzal a szándékkal ruházza át, hogy elkerülje az ezen irányelvben meghatározott előírásoknak való megfelelést;

b) a letétkezelő bizonyítani tudja, hogy az átruházásnak objektív oka van;

c) a letétkezelő kellő szakértelemmel, körültekintéssel és gondossággal választotta ki és jelölte ki a harmadik felet, amelyre feladatai egy részét átruházni szándékozik, és továbbra is kellő szakértelemmel, körültekintéssel és gondossággal, rendszeres időközönként ellenőrzi és folyamatosan nyomon követi a harmadik felet, amelyre feladatai egy részét átruházta, valamint a rá átruházott feladatok tekintetében a harmadik fél által tett lépéseket.

(3) A letétkezelő a 22. cikk (5) bekezdésében említett feladatokat csak akkor ruházhatja át harmadik félre, ha a harmadik fél a rá átruházott feladatok ellátása során mindenkor:

a) rendelkezik az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV képviseletében eljáró alapkezelő társaság rábízott eszközei természetének és összetettségének megfelelő és azzal arányos struktúrákkal és szakértelemmel;

b) a 22. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett letéti őrzési feladatok tekintetében:

i. az érintett joghatóságon belül hatékony prudenciális szabályozás – ideértve a minimális tőkekövetelményeket is – és felügyelet alatt áll;

ii. rendszeres külső könyvvizsgálat alatt áll annak biztosítására, hogy a pénzügyi eszközök a birtokában legyenek;

c) a letétkezelő ügyfeleinek eszközeit saját eszközeitől és a letétkezelő eszközeitől oly módon elkülöníti, hogy az eszközöket mindenkor egyértelműen egy-egy konkrét letétkezelő ügyfeleihez tartozóként lehessen azonosítani;

d) minden szükséges lépést megtesz annak biztosítására, hogy a harmadik fél fizetésképtelensége esetén az ÁÉKBV-nak a harmadik fél letéti őrzésében lévő eszközeit ne lehessen a harmadik fél hitelezői között felosztani vagy azok javára értékesíteni; és

e) teljesíti a 22. cikk (2), (5) és (7) bekezdésében, valamint a 25. cikkben meghatározott általános kötelezettségeket és korlátozásokat.

Az első albekezdés b) pontjának i. alpontja ellenére, amennyiben a harmadik ország joga előírja, hogy bizonyos pénzügyi eszközöket helyi szervezet letéti őrzésébe kell helyezni, és az említett alpontban meghatározott átruházási előírásoknak egyetlen helyi szervezet sem felel meg, a letétkezelő csak az adott harmadik ország joga által előírt mértékben és csak olyan időtartamra ruházhatja át a funkcióit egy ilyen helyi szervezetre, amíg nincsenek olyan helyi szervezetek, amelyek megfelelnek az átruházási előírásoknak, továbbá csak abban az esetben, ha:

a) az adott ÁÉKBV befektetőit a befektetésüket megelőzően megfelelően tájékoztatják a tényről, hogy a harmadik ország joga szerinti jogi korlátozás miatt szükséges ez az átruházás, az átruházást igazoló körülményekről, valamint az ilyen átruházás kockázatairól;

b) a befektetési társaság, vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság utasította a letétkezelőt, hogy az ilyen pénzügyi eszközök letéti őrzését ruházza át egy ilyen helyi szervezetre.

Ugyanezen követelmények teljesítése mellett a harmadik fél továbbruházhatja e funkciókat. Ilyen esetben a 24. cikk (2) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó az adott felekre.

(4) E cikk alkalmazásában nem minősül a letéti őrzési feladat átruházásának a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 11 ) meghatározott szolgáltatások nyújtása az említett irányelv szerint ekként minősített értékpapír-kiegyenlítési rendszerek révén, illetve hasonló szolgáltatások nyújtása harmadik országok értékpapír-elszámolási rendszerei révén.

▼B

23. cikk

(1) A letétkezelő létesítő okirat szerinti székhelyének vagy letelepedési helyének az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban kell lennie.

▼M4

(2) A letétkezelő lehet:

a) nemzeti központi bank;

b) a 2013/36/EU irányelv értelmében engedélyezett hitelintézet; vagy

c) az adott tagállam joga alapján az illetékes hatóság által az ezen irányelv szerinti letétkezelői tevékenység folytatására feljogosított egyéb olyan jogi személy, amely – legalább az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 12 ) 315. vagy 317. cikke szerinti választott módszer alapján számított követelményeknek megfelelő – tőkemegfelelőségi követelmények hatálya alá tartozik, és amely legalább a 2013/36/EU irányelv 28. cikkének (2) bekezdése szerinti indulótőkével megegyező összegű szavatoló tőkével rendelkezik.

Az első albekezdés c) pontjában említett jogi személynek prudenciális szabályozás és folyamatos felügyelet alatt kell állnia, és meg kell felelnie a következő minimumkövetelményeknek:

a) rendelkeznie kell a letétkezelőnél nyitott pénzügyieszköz-számlán nyilvántartható pénzügyi eszközök letéti őrzéséhez szükséges infrastruktúrával;

b) olyan megfelelő politikákat és eljárásokat kell kialakítania, amelyek alkalmasak annak biztosítására, hogy a szervezet – beleértve annak vezetőit és munkavállalóit is – teljesítse az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit;

c) megalapozott igazgatási és számviteli eljárásokkal, belső ellenőrzési mechanizmusokkal, hatékony kockázatértékelési eljárásokkal, valamint az adatfeldolgozó rendszerekhez kapcsolódó hatékony ellenőrzési és biztonsági mechanizmusokkal kell rendelkeznie;

d) hatékony szervezeti és igazgatási szabályokat kell fenntartania és alkalmaznia annak érdekében, hogy minden ésszerű lépést megtegyen az összeférhetetlenségek megelőzése céljából;

e) gondoskodnia kell arról, hogy az általa nyújtott minden szolgáltatásról, illetve végzett tevékenységről és ügyletről nyilvántartást vezessenek, amelynek alapján az illetékes hatóság teljesítheti felügyeleti feladatait és megteheti az ezen irányelvben meghatározott jogérvényesítési intézkedéseket;

f) ésszerű lépéseket kell tennie a letétkezelői funkciók teljesítésének folyamatossága és szabályossága biztosításának érdekében megfelelő és arányos rendszerek, erőforrások és eljárások alkalmazása révén, többek között a letétkezelői tevékenységének végzése tekintetében;

g) ügyvezető testülete és felső vezetése minden tagjának mindenkor kellően jó hírnévvel, valamint elegendő tudással, szakértelemmel és tapasztalattal kell rendelkeznie;

h) ügyvezető testületének a letétkezelő tevékenységeinek – beleértve a fő kockázatokat is – a megértéséhez megfelelő kollektív tudással, szakértelemmel és tapasztalattal kell rendelkeznie;

i) ügyvezető testülete és felső vezetése minden tagjának becsületes és feddhetetlen módon kell eljárnia.

(3) A tagállamoknak meg kell határozniuk, hogy a (2) bekezdés első albekezdésében említett intézménykategóriák közül melyek lehetnek letétkezelők.

(4) Azon befektetési társaságoknak vagy az általuk kezelt ÁÉKBV-k képviseletében eljáró azon alapkezelő társaságoknak, amelyek 2016. március 18. előtt letétkezelőként egy olyan intézményt jelöltek ki, amely nem teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott követelményeket, 2018. március 18. előtt olyan letétkezelőt kell kijelölniük, amely teljesíti ezeket a követelményeket.

▼M4 —————

▼M4

24. cikk

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő feleljen az ÁÉKBV-val és az ÁÉKBV befektetőivel szemben a letétkezelő vagy azon harmadik fél veszteségeiért, amelyre a 22. cikk (5) bekezdésének a) pontjával összhangban letéti őrzésben lévő pénzügyi eszközök letéti őrzését átruházták.

A tagállamok biztosítják, hogy a letéti őrzésben lévő pénzügyi eszközök elvesztése esetén a letétkezelő indokolatlan késedelem nélkül ugyanolyan típusú pénzügyi eszközöket vagy az eszközöknek megfelelő pénzösszeget bocsásson az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV nevében eljáró alapkezelő társaság rendelkezésére. A letétkezelőt nem lehet felelősségre vonni abban az esetben, ha bizonyítani tudja, hogy az eszközök elvesztése olyan, érdemleges befolyásán túlmenő külső esemény miatt következett be, amely minden ellenkező erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen lett volna.

A tagállamok biztosítják, hogy a letétkezelő feleljen továbbá az ÁÉKBV-val és az ÁÉKBV befektetőivel szemben az általuk a letétkezelő jelen irányelv szerinti kötelezettségei megfelelő teljesítésének gondatlan vagy szándékos elmulasztása következtében elszenvedett minden más veszteségért is.

(2) A letétkezelő (1) bekezdés szerinti felelősségét nem érinti a feladatok 22a. cikk szerinti átruházása.

(3) Az (1) bekezdésben említett letétkezelői felelősséget nem lehet megállapodással kizárni vagy korlátozni.

(4) Minden olyan megállapodás semmis, amely ellentétes a (3) bekezdéssel.

(5) Az ÁÉKBV befektetői a letétkezelői felelősséget közvetlenül vagy közvetve, az alapkezelő társaságon vagy a befektetési társaságon keresztül is érvényesíthetik, feltéve, hogy ez nem eredményez a jogorvoslat tekintetében párhuzamosságot, illetve a befektetőkkel szembeni egyenlőtlen bánásmódot.

25. cikk

(1) Ugyanaz a társaság nem járhat el egyszerre alapkezelő társaságként és letétkezelőként. Ugyanaz a társaság nem járhat el egyszerre befektetési társaságként és letétkezelőként.

(2) Saját feladatkörében az alapkezelő társaság és a letétkezelő köteles becsületesen, tisztességesen, magas szakmai színvonalon, függetlenül és kizárólag az ÁÉKBV, valamint az ÁÉKBV befektetőinek érdekeit szem előtt tartva eljárni. Saját feladatkörében a befektetési társaság és a letétkezelő köteles becsületesen, tisztességesen, magas szakmai színvonalon, függetlenül és kizárólag az ÁÉKBV befektetőinek érdekeit szem előtt tartva eljárni.

A letétkezelő nem végezhet olyan tevékenységeket az ÁÉKBV vagy az ÁÉKBV képviseletében eljáró alapkezelő társaság tekintetében, amelyek az ÁÉKBV, az ÁÉKBV befektetői, az alapkezelő társaság és a letétkezelő között összeférhetetlenséget okozhatnak, kivéve, ha a letétkezelő letétkezelői feladatainak ellátását az egyéb esetlegesen összeférhetetlen feladataitól működési és hierarchiai szempontból elválasztja, és a lehetséges összeférhetetlenségeket megfelelően meghatározza, kezeli, nyomon követi, és közli az ÁÉKBV befektetőivel.

26. cikk

(1) Az alapkezelő társaság és a letétkezelő leváltásának feltételeit jogszabályban vagy a közös alap szabályzatában kell rögzíteni, és meg kell határozni azokat a szabályokat is, amelyek az ilyen leváltás esetén biztosítják a befektetők védelmét.

(2) Az alapkezelő társaság és a letétkezelő leváltásának feltételeit jogszabályban vagy a befektetési társaság létesítő okiratában kell rögzíteni, és meg kell határozni azokat a szabályokat is, amelyek leváltás esetére biztosítják a befektetők védelmét.

▼M4

26a. cikk

A letétkezelő, kérelemre, az illetékes hatóságai rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely a kötelezettségei teljesítése során a birtokába jutott, és amely szükséges lehet az illetékes hatóságai, illetve az ÁÉKBV illetékes hatóságai vagy az alapkezelő társaság illetékes hatóságai számára.

Ha az ÁÉKBV illetékes hatóságai vagy az alapkezelő társaság illetékes hatóságai nem azonosak a letétkezelő illetékes hatóságaival, a letétkezelő illetékes hatóságainak késedelem nélkül meg kell osztaniuk minden kapott információt az ÁÉKBV illetékes hatóságaival és az alapkezelő társaság illetékes hatóságaival.

26b. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 112a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak meghatározására:

a) a 22. cikk (2) bekezdésében említett írásbeli szerződésbe foglalandó adatok;

b) a 22. cikk (3), (4) és (5) bekezdése értelmében vett letétkezelői funkciók ellátására vonatkozó feltételeket, ideértve:

i. a pénzügyi eszközök azon fajtáit, amelyeket a 22. cikk (5) bekezdésének a) pontja értelmében a letétkezelő letéti őrzési kötelezettségei körébe kell sorolni;

ii. azokat a feltételeket, amelyek alapján a letétkezelő letéti őrzési kötelezettségeit egy központi letétkezelőnél nyilvántartott pénzügyi eszközök tekintetében teljesítheti;

iii. azokat a feltételeket, amelyek alapján a letétkezelő a névre szólóan kibocsátott és a kibocsátónál vagy a részvénykönyv-vezetőnél nyilvántartott pénzügyi eszközök letéti őrzését végeznie kell a 22. cikk (5) bekezdésének b) pontjával összhangban;

c) a letétkezelőnek a 22a. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti, a kellő gondossággal kapcsolatos kötelezettségei;

d) a 22a. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti elkülönítési kötelezettség;

e) a harmadik fél által a 22a. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerint megteendő lépések;

f) azon feltételek és körülmények, amelyek alapján a letéti őrzésben lévő pénzügyi eszközt elveszettnek kell tekinteni a 24. cikk alkalmazásában;

g) az, hogy a 24. cikk (1) bekezdése alapján mit lehet minden ésszerű, ellentétes erőfeszítés ellenére is elkerülhetetlen következményekkel járó, érdemleges befolyáson túlmenő külső eseménynek tekinteni;

h) a 25. cikk (2) bekezdésében említett függetlenségi követelmény teljesítésének feltételei.

▼B







V. FEJEZET

A BEFEKTETÉSI TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK







1. SZAKASZ

A tevékenység megkezdésének feltételei

27. cikk

A befektetési társaság tevékenységének megkezdéséhez a befektetési társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai által megadott előzetes engedély szükséges.

A tagállamok meghatározzák a befektetési társaság kötelező jogi formáját.

A befektetési társaság létesítő okirat szerinti székhelye a befektetési társaság székhelye szerinti tagállamban van.

28. cikk

A befektetési társaságok az 1. cikk (2) bekezdésében említetteken túlmenően más tevékenységet nem folytathatnak.

29. cikk

(1) A nemzeti jogban megállapított egyéb általánosan alkalmazandó feltételek sérelme nélkül a befektetési társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai nem engedélyeznek olyan befektetési társaságot, amely nem bízott meg alapkezelő társaságot, kivéve, ha a befektetési társaság legalább 300 000 EUR indulótőkével rendelkezik.

Továbbá, ha a befektetési társaság nem bízott meg ezen irányelv alapján engedélyezett alapkezelő társaságot, a következő feltételek alkalmazandók:

a) az engedély nem adható meg, kivéve, ha az engedélykérelemhez legalább a befektetési társaság szervezeti felépítését tartalmazó működési tervet mellékelnek;

b) a befektetési társaság igazgatóinak jó hírnévvel rendelkező személyeknek kell lenniük, és megfelelő szakmai tapasztalattal kell rendelkezniük a befektetési társaság által végzett üzleti tevékenység területén, és ennek érdekében: az illetékes hatóságoknak haladéktalanul meg kell küldeni az igazgatók és az igazgatói tisztséget a későbbiekben betöltő személyek nevét; a befektetési társaság üzleti ügyeiben legalább két, a fenti követelményeknek megfelelő személynek kell döntenie; az igazgató olyan személyt jelent, aki a törvény vagy a létesítő okiratok értelmében jogosult a befektetési társaság képviseletére, illetve aki ténylegesen meghatározza a társaság üzletpolitikáját; és

c) ha szoros kapcsolat áll fenn a befektetési társaság és más természetes vagy jogi személyek között, az illetékes hatóságok csak abban az esetben adják meg az engedélyt, ha a szoros kapcsolatok felügyeleti funkcióik hatékony ellátását nem akadályozzák.

A befektetési társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai abban az esetben is elutasítják az engedélykérelmet, ha egy harmadik országban a befektetési társasággal szoros kapcsolatban álló egy vagy több természetes vagy jogi személyre irányadó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések, illetve ezek végrehajtásának nehézségei akadályozzák a felügyeleti funkciók hatékony gyakorlását.

A befektetési társaság székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai előírják, hogy a befektetési társaságok megküldjék a szükséges információkat.

(2) Amennyiben a befektetési társaság nem bízott meg alapkezelő társaságot, a befektetési társaságot a hiánytalan kérelem benyújtását