2014O0060 — HU — 25.01.2016 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

►B AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/510 IRÁNYMUTATÁSA (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (Az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) (EKB/2014/60) (átdolgozás) (HL L 091, 2015.4.2., 3. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

▼M2

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/510 IRÁNYMUTATÁSA

(2014. december 19.)

az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (Az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) (EKB/2014/60)

▼B

(átdolgozás)







AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére, tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen a 3.1. cikk első francia bekezdésére, a 9.2., 12.1., 14.3. és 18.2. cikkeire, valamint a 20. cikk első bekezdésére, mivel: (1) Az EKB/2011/14 iránymutatás ( 1 ) jelentős mértékben módosult. Mivel további módosításokra van szükség, azt át kell dolgozni az egyértelműség érdekében. (2) Az egységes monetáris politika elérése magával vonja azon eszközök, instrumentumok és eljárások meghatározását, amelyeket az eurorendszer, amely az Európai Központi Bankból (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjaiból (a továbbiakban: NKB-k) áll, amelyek pénzneme az euro, alkalmaz annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen azokban a tagállamokban, amelyek pénzneme az euro. (3) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikke (1) és (2) bekezdésének, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 3.1. cikkének értelmében a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) elsődleges célja az árstabilitás fenntartása, és így alapvető feladatai közé tartozik az Unió monetáris politikájának meghatározása és végrehajtása, valamint devizaműveletek végzése a Szerződés 219. cikke rendelkezéseinek megfelelően. (4) Az eurorendszer általános keretrendszere a KBER Alapokmányában meghatározott rendelkezéseken alapul. A Szerződés 127. cikkének (1) bekezdése alapján, amelyet a KBER Alapokmánya is tükröz, az eurorendszernek bizonyos alapelvekkel összhangban kell eljárnia, beleértve a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvét, elősegítve az erőforrások hatékony elosztását. (5) Az EKB a lehetségesnek és megfelelőnek tartott mértékig, valamint a működési hatékonyság biztosítására törekedve – a KBER Alapokmányának 12.1. cikkében rögzített decentralizáció elvével összhangban és a KBER Alapokmányának 14.3. cikkében rögzített feltételek mellett – igénybe veszi az NKB-k segítségét az eurorendszer feladatkörébe tartozó műveletek végrehajtása során. (6) A KBER Alapokmányának 12.1. cikkére tekintettel az EKB hatáskörrel rendelkezik az Unió egységes monetáris politikájának alakítására, valamint az annak megfelelő végrehajtásához szükséges iránymutatások elfogadására. A KBER Alapokmányának 14.3. cikkével összhangban az NKB-k kötelesek arra, hogy ezen iránymutatásokkal összhangban járjanak el. Erre tekintettel ennek az iránymutatásnak az eurorendszer a címzettje. Az ebben az iránymutatásban meghatározott szabályokat az NKB-k a szerződéses, illetve szabályozási rendelkezéseikben hajtják végre. Az ügyfeleknek meg kell felelniük az NKB-k által a szerződéses, illetve szabályozási rendelkezéseikben végrehajtott e szabályoknak. (7) A KBER Alapokmánya 18.1. cikkének első francia bekezdése lehetővé teszi az eurorendszer számára, hogy műveleteket végezzen a pénzügyi piacokon követelések és forgalomképes eszközök végleges (azonnali vagy határidős) vagy visszavásárlási megállapodás keretében történő eladásával és vásárlásával, valamint kölcsönbe adásával vagy vételével mind közösségi, mind euróban, mind egyéb pénznemekben, valamint nemesfémekben. A 18.1. cikk második francia bekezdése lehetővé teszi az eurorendszer számára, hogy hitelműveleteket végezzen hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel. (8) A monetáris politika végrehajtása során az eurorendszer az alábbi monetáris politikai eszköztárat alkalmazza: nyíltpiaci műveleteket hajt végre, jegybanki rendelkezésre állást biztosít, valamint a hitelintézetek számára előírja az eurorendszernél vezetett számláikon történő kötelező tartalék képzését. (9) Céljai elérése érdekében az eurorendszer a nyíltpiaci műveletek lefolytatására szolgáló különböző instrumentumokkal rendelkezik, amelyek között szerepelnek a penziós ügyletek, a végleges adásvételi ügyletek, az EKB-kötvények kibocsátása, a monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok, és a lekötött betétek gyűjtése. A nyíltpiaci műveletek lefolytatására szolgáló ezen instrumentumok célja, hogy biztosítsák a pénzpiac egészséges működését és segítsék a bankokat abban, hogy likviditási igényeiket zökkenőmentes és jól szervezett módon tudják kielégíteni. (10) A jegybanki rendelkezésre állás biztosítása érdekében az eurorendszer rendelkezésére álló instrumentumok az aktív oldali rendelkezésre állás és a betéti rendelkezésre állás, amelyek célja, hogy egynapos likviditást nyújtsanak, illetve vonjanak el, jelezve a monetáris politika aktuális irányvonalát és határt szabva az egynapos pénzpiaci kamatlábnak. (11) Az eurorendszer kötelezőtartalék-rendszere elsősorban a következő monetáris politikai célkitűzések elérését célozza: a) hozzájárulás a pénzpiaci kamatok stabilizálásához azáltal, hogy az intézményeket az átlagolási rendelkezés révén az átmeneti likviditási ingadozások hatásainak kiegyenlítésére ösztönzi; és b) strukturális likviditási szükséglet létrehozása vagy bővítése, ami elősegíti azt, hogy az eurorendszer likviditást bővítő szerepét hatékonyabban tudja ellátni. Az eurorendszer kötelezőtartalék-rendszerének jogi kereteit a KBER Alapokmányának 19. cikke, a 2531/98/EK tanácsi rendelet ( 2 ), valamint az Európai Központi Bank 1745/2003/EK rendelete ( 3 ) (EKB/2003/9) határozza meg. (12) Céljukat, rendszerességüket és eljárásukat tekintve az eurorendszer nyíltpiaci műveletei négy kategóriába sorolhatók: a) irányadó refinanszírozási műveletek; b) hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek; c) finomhangoló műveletek; d) strukturális műveletek. (13) Az irányadó refinanszírozási műveletek az eurorendszer által végzett nyíltpiaci műveletek egy kategóriáját alkotják, amelyek kulcsszerepet játszanak a kamatlábak alakításában, a piac likviditási helyzetének irányításában és a monetáris politika aktuális irányvonalának jelzésében. (14) A hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek célja az ügyfelek felek számára olyan likviditás biztosítása, amelynek lejárata hosszabb, mint az irányadó refinanszírozási műveletek lejárata. A hosszabb távú refinanszírozási műveletekkel az eurorendszer rendszerint semmilyen jelzést nem kíván közvetíteni a piac felé, így normál körülmények között kamatláb-elfogadóként jár el. (15) A finomhangoló műveletek végrehajtása eseti alapon történik, céljuk a piac likviditási helyzetének kezelése, valamint a kamatlábak alakítása, különösen azoknak a hatásoknak az enyhítése érdekében, amelyeket a piac váratlan likviditásingadozásai gyakorolnak a kamatlábakra. Az egyes finomhangoló műveleteket mindig az adott ügylet típusához és a művelet konkrét célkitűzéséhez kell igazítani. (16) Strukturális műveletekre akkor kerülhet sor, amikor az eurorendszer pénzügyi szektorral szembeni strukturális helyzetének kiigazítása szükségessé válik. (17) Az eurorendszer monetáris politikai kerete végrehajtásának biztosítania kell azt, hogy az ügyfelek minél szélesebb körének egyenlő elfogadhatósági feltételek alapján történő részvétele biztosított legyen. Ezek a követelmények oly módon kerültek meghatározásra, hogy egyenlő bánásmódot biztosítanak az azon tagállamok ügyfelei számára, amelyek pénzneme az euro, és biztosítsák azt, hogy az ügyfelek feleljenek meg egyes prudenciális és működési feltételeknek. (18) Az eurorendszer ügyfélkockázattal szembeni védelme érdekében a KBER Alapokmánya 18.1. cikkének második francia bekezdése úgy rendelkezik, hogy amikor az eurorendszer hitelműveleteket végez hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel, a hitelnyújtásra megfelelő fedezet mellett kerüljön sor. (19) Az ügyfelek közötti egyenlő bánásmód biztosítása, valamint a működési hatékonyság és az átláthatóság fokozása érdekében az eszközöknek azon tagállamokban, amelyek pénzneme az euro, egységes feltételeknek kell megfelelniük ahhoz, hogy az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetként elfogadhatóak legyenek. (20) Az eurorendszer a fedezetként elfogadható eszközökre vonatkozó egységes keretet alakított ki annak érdekében, hogy az eurorendszer valamennyi hitelműveletére harmonizált módon, ezen iránymutatás végrehajtása útján kerüljön sor azokban a tagállamokban, amelyek pénzneme az euro. A fedezetként elfogadható eszközökre vonatkozó egységes keret magába foglalja mindazokat a forgalomképes és nem forgalomképes eszközöket, amelyek kielégítik az eurorendszer által meghatározott egységes elfogadhatósági feltételeket. A legtöbb elfogadható eszköz használható határokon átnyúló alapon a központi bankok levelezőbanki modelljén (CCBM), továbbá forgalomképes eszközök esetében, az EGT-beli értékpapír-elszámolási rendszerek (SSS) közötti elfogadott kapcsolatokon keresztül, vagy pedig EGT SSS-ek közötti, a CCBM-ek bevonásával történő elfogadott kapcsolatokon keresztül. (21) Az eurorendszer a napközbeni hitelt a fizetések elszámolásában keletkező egyenetlenségek kiegyenlítése érdekében bocsátja rendelkezésre. Az EKB/2012/27 iránymutatás ( 4 ) 12. cikkében és III. mellékletében rögzítetteknek megfelelően a napközbeni hitel nyújtásához szükséges fedezetnek ugyanazon feltételeknek kell megfelelnie, amelyeket a negyedik rész értelmében a fedezetként elfogadható eszközöknek teljesíteniük kell. (22) Az eurorendszer hitelműveleteiben felhasznált minden eszköz esetében különleges kockázatkezelési intézkedéseket kell alkalmazni annak érdekében, hogy megvédjék az eurorendszert a pénzügyi veszteségektől azokban az esetekben, amikor az ügyfél mulasztása miatt a fedezetet értékesíteni kell. Az elfogadható eszközöknek eleget kell tenniük az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerében meghatározott hitelminőségi követelményeknek. (23) Az EKB szankciókat ró ki a kötelező tartalékok alkalmazására vonatkozó EKB-rendeletekből és határozatokból eredő kötelezettségeket nem teljesítő intézményekre a 2532/98/EK tanácsi rendelettel ( 5 ), a 2157/1999/EK európai központi banki rendelettel (EKB/1999/4) ( 6 ), a 2531/98/EK rendelettel és az 1745/2003/EK rendelettel (EKB/2003/9) összhangban. A kötelező tartalékokra vonatkozó előírások súlyos megszegése esetén az eurorendszer felfüggesztheti az ügyfelek nyíltpiaci műveletekben való részvételét is. (24) Az érintett NKB vagy az EKB által alkalmazott szerződéses, illetve szabályozási rendelkezések előírásaival összhangban, az eurorendszer pénzügyi szankciót szabhat ki azokra az ügyfelekre, illetve felfüggesztheti azoknak az ügyfeleknek a nyíltpiaci műveletekben vagy jegybanki rendelkezésre állásokban való részvételét, amelyek elmulasztják az egyes NKB-k vagy az EKB által alkalmazott szerződéses, illetve szabályozási rendelkezésekből rájuk háruló kötelezettségeik teljesítését. (25) Az eurorendszer emellett az érintett NKB vagy az EKB által alkalmazott szerződéses, illetve szabályozási rendelkezésekkel összhangban prudenciális okokból, vagy valamely ügyfél nemteljesítése esetén felfüggesztheti, korlátozhatja vagy megszüntetheti az ügyfelek nyíltpiaci műveletekhez vagy a jegybanki rendelkezésre állásokhoz történő hozzáférését. Az eurorendszer prudenciális okokból továbbá elutasíthatja, korlátozhatja, vagy kiegészítő haircutokat alkalmazhat az eurorendszeren belüli hitelműveleteknél meghatározott ügyfelek által fedezetként rendelkezésre bocsátott eszközök esetében. (26) Az NKB-k által ügyfeleikkel szemben alkalmazott valamennyi szerződéses, illetve szabályozási rendelkezésnek közös minimumjellemzőket kell tartalmaznia, amelyek célja, hogy biztosítsák az egységes monetáris politika olyan feltételek melletti alkalmazását, amelyek lényegesen nem különböznek egymástól azon tagállamokban, amelyek pénzneme az euro, mivel: ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:







TARTALOMJEGYZÉK ELSŐ RÉSZ – TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK MÁSODIK RÉSZ – AZ EURORENDSZER MONETÁRIS POLITIKAI ESZKÖZEI, MŰVELETEI, INSTRUMENTUMAI ÉS ELJÁRÁSAI I. CÍM – Nyíltpiaci műveletek 1. fejezet – A nyíltpiaci műveletek áttekintése 2. fejezet – Nyíltpiaci műveletek kategóriái 3. fejezet – A nyíltpiaci műveletek céljára szolgáló instrumentumok II. CÍM – jegybanki rendelkezésre állás 1. fejezet – Aktív oldali rendelkezésre állás 2. fejezet – Betéti rendelkezésre állás III. CÍM – Az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez kapcsolódó eljárások 1. fejezet – Tendereljárások és kétoldalú eljárások az eurorendszer nyíltpiaci műveletei céljaira 1. szakasz – Tendereljárások 2. szakasz – A tendereljárások műveleti lépései 1. alszakasz – A tendereljárások kiírása 2. alszakasz – Az ajánlatok elkészítése és benyújtása 3. alszakasz – Tenderallokálás 4. alszakasz – A tendereredmények kihirdetése 3. szakasz – Kétoldalú eljárások az eurorendszer nyíltpiaci műveletei céljaira 2. fejezet – Az eurorendszer monetáris politikai műveleteinek elszámolási eljárásai HARMADIK RÉSZ – ELFOGADHATÓ ÜGYFELEK NEGYEDIK RÉSZ – ELFOGADHATÓ ÜGYFELEK I. CÍM – Általános elvek II. CÍM – A forgalomképes eszközökre vonatkozó elfogadhatósági feltételek és hitelminőségi követelmények 1. fejezet – A forgalomképes eszközökre vonatkozó elfogadhatósági feltételek 1. szakasz – A forgalomképes eszközökre vonatkozó általános elfogadhatósági feltételek 2. szakasz – A forgalomképes eszközök bizonyos típusaira vonatkozó különös elfogadhatósági feltételek 1. alszakasz – Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó különös elfogadhatósági feltételek 2. alszakasz – Az eszközfedezetű értékpapírokkal fedezett kötvényekre vonatkozó különös elfogadhatósági feltételek 3. alszakasz – Az eurorendszer által kibocsátott kötvényekre vonatkozó különös elfogadhatósági feltételek 2. fejezet – Az eurorendszer forgalomképes eszközökre vonatkozó hitelminőségi követelményei III. CÍM – A nem forgalomképes eszközökre vonatkozó elfogadhatósági feltételek és hitelminőségi követelmények 1. fejezet – A nem forgalomképes eszközök alkalmassági feltételei 1. szakasz – A hitelkövetelésekre vonatkozó elfogadhatósági feltételek 2. szakasz – A lekötött betétekre vonatkozó elfogadhatósági feltételek 3. szakasz – Az RMBD-kre vonatkozó elfogadhatósági feltételek 4. szakasz – A DECC-kre vonatkozó elfogadhatósági feltételek 2. fejezet – Az eurorendszer nem forgalomképes eszközökre vonatkozó hitelminőségi követelményei 1. szakasz – Az eurorendszer hitelkövetelésekre vonatkozó hitelminőségi követelményei 2. szakasz – Az eurorendszer RMBD-kre vonatkozó hitelminőségi követelményei 3. szakasz – Az eurorendszer DECC-kre vonatkozó hitelminőségi követelményei IV. CÍM – A forgalomképes és a nem forgalomképes eszközökre vonatkozó garanciák V. CÍM – Az eurorendszer elfogadható eszközökre vonatkozó hitelminősítő keretrendszere VI. CÍM – Az eurorendszer forgalomképes és nem forgalomképes eszközökre vonatkozó kockázatkezelési és értékelési keretrendszere 1. fejezet – A forgalomképes eszközök esetében alkalmazott kockázatkezelési intézkedések 2. fejezet – A nem forgalomképes eszközök esetében alkalmazott kockázatkezelési intézkedések 3. fejezet – A forgalomképes és a nem forgalomképes eszközökre vonatkozó értékelési szabályok VII. CÍM – Nem euróban denominált fedezet elfogadása különleges esetben VIII. CÍM – Az elfogadható fedezetek felhasználásának szabályai IX. CÍM – Az elfogadható eszközök határon átnyúló alkalmazása ÖTÖDIK RÉSZ – SZANKCIÓK AZ ÜGYFELEK KÖTELEZETTSÉGSZEGÉSE ESETÉN HATODIK RÉSZ – MÉRLEGELÉSEN ALAPULÓ INTÉZKEDÉSEK HETEDIK RÉSZ – AZ EURORENDSZER MONETÁRIS POLITIKAI MŰVELETEIHEZ KAPCSOLÓDÓ TOVÁBBI KÖZÖS MINIMUMJELLEMZŐK 1. fejezet – Az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez kapcsolódó rendelkezések összességére vonatkozó további közös minimumjellemzők 2. fejezet – A visszavásárlási megállapodásokra és a fedezett hitelmegállapodásokra vonatkozó további közös minimumjellemzők 3. fejezet – Kizárólag a visszavásárlási megállapodásokra vonatkozó további közös minimumjellemzők 4. fejezet – Kizárólag a fedezett hitelmegállapodásokra vonatkozó további közös minimumjellemzők 5. fejezet – Kizárólag a monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapokra vonatkozó további közös minimumjellemzők NYOLCADIK RÉSZ – ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK I. MELLÉKLET – Kötelező jegybanki tartalék II. MELLÉKLET – Tenderek meghirdetése III. MELLÉKLET – Tenderallokáció és a tendereljárás IV. MELLÉKLET – A tendereredmények kihirdetése V. MELLÉKLET – A devizaintervenciós műveletekben részt vevő ügyfelek kiválasztásának kritériumai VI. MELLÉKLET – Az elfogadható eszközök határon átnyúló alkalmazása VII. MELLÉKLET – Az ötödik résznek megfelelően alkalmazandó szankciók számítási szabályai VIII. MELLÉKLET – Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó, kölcsönszintű adatszolgáltatási követelmények IX. MELLÉKLET – Az eurorendszer hitelminősítő rendszerének teljesítményértékelő rendszere XI. MELLÉKLET – Értékpapír-formátumok XII. MELLÉKLET – Példák az eurorendszer monetáris politikai műveleteire és eljárásaira XIII. MELLÉKLET – Megfelelési táblázat XIV. MELLÉKLET – A hatályon kívül helyezett iránymutatás módosításainak listájával







ELSŐ RÉSZ

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1) Ez az iránymutatás meghatározza az egységes monetáris politika eurorendszer általi végrehajtásának egységes szabályait azon tagállamokban, amelyek pénzneme az euro.

(2) Az eurorendszer minden szükséges intézkedést meghoz annak érdekében, hogy az eurorendszer monetáris politikai műveleteit az ebben az iránymutatásban meghatározott elveknek, eszközöknek, instrumentumoknak, előírásoknak, kritériumoknak és eljárásoknak megfelelően hajtsák végre.

(3) Az eurorendszer és az ügyfelek között fennálló jogviszony az érintett NKB által alkalmazott megfelelő szerződéses, illetve szabályozási rendelkezéseken alapul, amelyek ezen iránymutatás rendelkezéseit megfelelően végrehajtják.

(4) Az EKB Kormányzótanácsa az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, instrumentumait, feltételeit, kritériumait és eljárásait bármikor megváltoztathatja.

(5) Az eurorendszer fenntartja magának a jogot arra, hogy a monetáris politikai műveleteihez kapcsolódó feladatai ellátása és céljai elérése érdekében az ügyfelektől bármilyen releváns információt kérjen és kapjon. Ez a jog nem érinti az eurorendszer azon egyéb jogait, amelyek alapján jogosult a monetáris politikai műveletekhez kapcsolódó információkat kérni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. „actual/360 kamatnap-számítási szabály” : az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben alkalmazott szabály, amely a kamatszámítás során figyelembe vett naptári napok tényleges számát 360-napos év alapulvételével határozza meg;

2. „ügynökség” : az eurorendszer által ügynökségnek minősített szervezet. Az eurorendszer által ügynökségnek minősített szervezetek listája közzétételre kerül az EKB honlapján;

3. „eszközfedezetű értékpapírok” : olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyek biztosítékát olyan garantált (rögzített vagy rulírozott) pénzügyi eszközök összessége alkotja, amelyek egy adott időszak végén készpénzzé alakulnak. Létezhetnek továbbá olyan jogok, illetve egyéb eszközök, amelyek biztosítják a hozamok törlesztését, illetve időbeni szétosztását az értékpapír-tulajdonosok között. Az eszközfedezetű értékpapírokat általában olyan külön e célra létrehozott befektetési céltársaság bocsátja ki, amelynek a kérdéses pénzügyi eszközök az átruházást kezdeményező eszköztulajdonostól vagy az eladótól jutottak a birtokába. Ebben a tekintetben az eszközfedezetű értékpapírokhoz fűződő fizetések elsősorban a mögöttes eszközök által generált pénzforgalomtól és az időbeni fizetést biztosító egyéb jogoktól (mint a likviditási konstrukciók, garanciák, vagy egyéb, úgynevezett hitelminőség-javító jellemzők) függenek;

4. „kétoldalú eljárás” : olyan eljárás, amelynek útján az NKB vagy kivételes esetben az EKB finomhangoló műveleteket vagy végleges adásvételi ügyleteket egy vagy több ügyféllel közvetlenül, tőzsdén vagy piaci közvetítőkön keresztül végez, anélkül, hogy tendereljárást venne igénybe;

5. „könyvelési rendszer” : olyan rendszer, amely lehetővé teszi az értékpapírok vagy más pénzügyi eszközök átruházását papíralapú dokumentumok vagy bizonylatok fizikai mozgása nélkül, például az értékpapírok elektronikus átruházása;

6. „munkanap” : a) a fizetési kötelezettségek tekintetében bármely olyan nap, amelyen a TARGET2 az adott fizetés teljesítése céljából működik; vagy b) az eszközök átadásának kötelezettsége tekintetében bármely olyan nap, amelyen az az SSS, amely használatával az átadásra sor kell kerüljön, az értékpapír átadási helyén nyitva tart;

7. „központi értéktár” (CSD) : olyan jogalany, amely a) lehetővé teszi értékpapír-tranzakciók könyvelési tétel formájában történő feldolgozását és kiegyenlítését; b) letéti őrzési szolgáltatásokat nyújt, (pl. társasági események és törlesztések adminisztrációjával kapcsolatban); c) aktív szerepet tölt be az értékpapír-kibocsátások integritásának biztosításában. Az értékpapírok őrizhetők fizikai, azonban immobilizált formában vagy dematerializált formában (amely esetben csak elektronikus adatokként léteznek);

8. „fedezett hitel” : az NKB és egy ügyfél közötti megállapodás, amelynek értelmében az ügyfél részére likviditást biztosítanak olyan hitel formájában, amelyet az ezen ügyfél által az NKB részére – például eszközökre vonatkozó kézizálogjog, engedményezés vagy jelzálogjog formájában – nyújtott érvényesíthető biztosíték fedez;

9. „lekötött betétek gyűjtése” : a nyíltpiaci műveletek végzése során használt instrumentum, amelynek keretében az eurorendszer a piaci likviditás szűkítése érdekében felhívja az ügyfeleket, hogy a székhelyük szerinti NKB-nél lekötött betéteket helyezzenek el;

▼M2

10. „illetékes hatóság” : nemzeti jogszabályok által hivatalosan elismert hatóság vagy szerv, amelyet nemzeti jogszabály felhatalmaz arra, hogy az adott tagállamban működő felügyeleti rendszer részeként intézményeket felügyeljen, ideértve az EKB-t az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel ( 7 ) ráruházott feladatokkal kapcsolatos kérdésekben;

▼B

11. „ügyfél” : a harmadik részben meghatározott elfogadhatósági követelményeknek eleget tevő, és ennek alapján az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez való hozzáférésre jogosult intézmény;

12. „fedezett kötvények” : olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyek kettős biztosítékkal rendelkeznek: a) közvetlenül vagy közvetetten valamely hitelintézet; és b) egy dinamikus fedezeti alap révén, továbbá amelyek esetében nem kerül sor a kockázat ügyletrészsorozatba sorolására. E kifejezés kiterjed a jumbo kötvényekre, a hagyományos fedezett kötvényekre és egyéb fedezett kötvényekre;

13. „hitelkövetelés” : pénz visszafizetésére vonatkozó követelés, amely az adós egy ügyféllel szembeni adóskötelezvényének minősül. A hitelkövetelések közé tartoznak a Schuldscheindarlehenek és a holland regisztrált magánszemélyektől származó, államháztartással, illetve más elfogadható adósokkal szembeni, állami garanciával megerősített követelések (például lakásszövetkezetek) is;

14. „hitelintézet” : a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 8 ) 2. cikkének (5) bekezdése, valamint az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 9 ) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja értelmében vett hitelintézet, amely egy illetékes hatóság felügyelete alatt áll; vagy a Szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett olyan köztulajdonban lévő hitelintézet, amely az illetékes hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű felügyelet alatt áll;

15. „hitelminősítés” : jelentése megegyezik az 1060/2009/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 10 ) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározottakkal;

▼M3

16. „határokon átnyúló felhasználás” : az alábbiaknak valamely ügyfél általa székhelye szerinti NKB-hoz fedezetként történő benyújtása: a) egy másik olyan tagállamban tartott forgalomképes eszközök, amelynek pénzneme az euro; b) egy másik tagállamban kibocsátott és a székhely szerinti NKB tagállamában tartott forgalomképes eszközök; c) hitelkövetelések, amennyiben a hitelszerződésre a székhely szerinti NKB tagállamától eltérő másik olyan tagállam joga irányadó, amelynek a pénzneme az euro; d) jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumok (RMBD-k), a CCBM alkalmazandó eljárásaival összhangban; e) a székhely szerinti NKB tagállamától eltérő másik olyan tagállamban kibocsátott és tartott, elfogadható hitelkövetelésekkel fedezett, nem forgalomképes adósságinstrumentumok (DECC-ek) amelynek a pénzneme az euro;

▼B

17. „devizafedezeti ügylet” : az értékpapír kibocsátója és a fedezetet biztosító ügyfél közötti megállapodás, amelynek értelmében a nem euro cash flowból eredő devizakockázat egy részét oly módon enyhítik, hogy a cash flow-t a fedezetet biztosító fél által fizetendő euróban meghatározott fizetésekre swappolják, beleértve a fedezetet biztosító fél által biztosított egyéb garanciákat;

18. „letétkezelő” : olyan intézmény, amely értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök mások nevében történő őrzését és kezelését vállalja;

19. „felszámolási érték” : bármely eszköz vonatkozásában, bármely napon: a) az adott eszköznek a felszámolási érték megállapítása napján érvényes piaci értéke, amelyet az értékelés napját megelőző munkanapon érvényes, leginkább jellemző ár alapján kell kiszámítani; b) amennyiben egy adott eszközre az értékelési napot megelőző munkanapon nincs leginkább jellemző árfolyam, úgy a legutóbbi kereskedési árat kell alkalmazni. Amennyiben kereskedési ár sem áll rendelkezésre, úgy az árat a műveletet lefolytató NKB határozza meg, figyelembe véve az irányadó piacon az adott eszközre legutoljára érvényes árat; c) a piaci értékkel nem rendelkező eszközök esetében bármilyen egyéb ésszerű értékelési módszer alkalmazható; d) amennyiben az NKB az eszközöket, illetve az egyenértékű eszközöket a felszámolási érték megállapításának a napja előtt piaci áron eladta, úgy az eladásból az eladással kapcsolatban felmerült minden indokolt költség, díj és kiadás levonása után származó nettó bevétel, a számítások elvégzése és az összegek meghatározása az NKB feladata;

20. „szállítás fizetés ellenében rendszer” : olyan mechanizmus valamely fizetés ellenértékért cserébe (exchange-for-value) kiegyenlítési rendszerben, amely biztosítja, hogy a végleges átruházásra, vagyis az eszközök átadására csak a más eszközök ennek megfelelő végleges átadása, vagyis a fizetés megtörténtekor kerüljön sor;

21. „betéti rendelkezésre állás” : az eurorendszer jegybanki rendelkezésre állása, amelyet az ügyfelek előre meghatározott kamatlábon kamatozó egynapos betéteknek egy NKB-nál történő elhelyezésére használhatnak;

22. „betéti rendelkezésre állás kamatlába” : a betéti rendelkezésre állásra irányadó kamatláb;

▼M2

23. „belföldi felhasználás” : valamely olyan tagállamban, amelynek a pénzneme az euro, letelepedett ügyfél által az alábbiak fedezetként történő benyújtása: a) az ügyfél székhelye szerinti NKB tagállamával azonos tagállamban kibocsátott és tartott forgalomképes eszközök; b) hitelkövetelések, amennyiben a hitelkövetelési megállapodásra az ügyfél székhelye szerinti NKB tagállamának joga irányadó; c) az ügyfél székhelye szerinti NKB tagállamában letelepedett szervezetek által kibocsátott RMBD-k; d) az ügyfél székhelye szerinti NKB tagállamával azonos tagállamban kibocsátott és tartott, elfogadható hitelkövetelésekkel fedezett, nem forgalomképes adósságinstrumentumok;

▼B

24. „earmarking-rendszer” : az NKB-k általi fedezetkezelés rendszere, amelynek értelmében a likviditás biztosítására meghatározott, azonosítható, az eurorendszer egyes hitelműveletei céljára fedezetként megjelölt eszközök ellenében kerül sor. A székhely szerinti NKB megengedheti ezen eszközök más meghatározott elfogadható eszközökkel való felváltását, feltéve, hogy azok fedezetként megjelölésre kerültek és az adott művelet céljára megfelelőek;

25. „elfogadható eszközök” : azon eszközök, amelyek megfelelnek a negyedik részben rögzített feltételeknek, és ennek megfelelően az eurorendszer hitelműveletei céljára elfogadhatóak;

26. „nap vége” : a munkanapnak a TARGET2 zárását követő része, amikor a TARGET2-ben feldolgozott aznapi fizetéseket véglegesítik;

27. „euroövezeti inflációs index” : az Eurostat vagy valamely olyan tagállam, amelynek a pénzneme az euro, nemzeti statisztikai hivatala által rendelkezésre bocsátott euroövezeti inflációs index, például a harmonizált fogyasztói árindex (HICP);

28. „Európai Gazdasági Térség” (EGT) : valamennyi tagállam, ideértve Izlandot, Norvégiát és Lichtensteint is, tekintet nélkül arra, hogy azok formálisan is az EGK tagjává váltak-e;

29. „eurorendszer” : az EKB és az NKB-k;

30. „eurorendszer munkanapja” : bármely olyan nap, amikor az EKB és legalább egy nemzeti központi bank az eurorendszer monetáris politikai műveleteinek végrehajtása érdekében nyitva tart;

31. „eurorendszer hitelműveletei” : a) likviditásbővítő penziós ügyletek, vagyis az eurorendszer likviditásbővítő hitelműveletei, kivéve a monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapokat és a végleges vételeket; és b) napközbeni hitel;

32. „eurorendszer monetáris politikai műveletei” : a nyíltpiaci műveletek és a jegybanki rendelkezésre állások;

33. „eurorendszer felhasználói értékelési keret” : az EKB honlapján elérhető keret, amely az SSS-ek és kapcsolatok értékelésére szolgál az eurorendszer hitelműveleteiben történő felhasználás céljára való elfogadhatóságuk meghatározása érdekében;

34. „visszavonhatatlan átutalás” : visszavonhatatlan és feltétel nélküli átadás, amely a korábban fennálló átutalási kötelezettséget megszünteti;

35. „pénzügyi vállalat” : jelentése megegyezik az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 11 ) meghatározottakkal;

36. „finomhangoló műveletek” : az eurorendszer által végzett nyíltpiaci műveletek egy kategóriája, amely különösen a piacon mutatkozó likviditásingadozások kezelésére szolgál;

37. „rögzített kamatozású értékpapír” : olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amelyhez előre meghatározott mértékű időszakos kamatfizetés kapcsolódik;

38. „rögzített kamatú tendereljárás” : olyan tendereljárás, amelynek során az EKB előre meghatározza a kamatlábat, az árat és a swappontot vagy spreadet, és az ügyfelek arra a pénzösszegre tesznek ajánlatot, amellyel a rögzített kamatlábon, áron, illetve swapponton vagy spreaden üzletet kívánnak kötni;

39. „változó kamatozású kamatszelvény” : olyan kamatszelvény, amely kamatozásának mértéke egy referencia-kamatlábhoz kötött, a kamatszelvényre vonatkozó kamatlábat pedig egy évnél nem hosszabb időn belül állítják át;

40. „monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswap” : olyan eszköz, amelyet nyíltpiaci műveletekben használnak, amely során az eurorendszer azonnali eurovételi, illetve eladási műveletet hajt végre egy másik deviza ellenében, és ezzel egyidejűleg egy meghatározott visszavásárlási napon egy határidős ügylettel előre eladja, illetve visszavásárolja;

41. „székhely szerinti NKB” : azon tagállam, amelynek a pénzneme az euro, NKB-ja, ahol az ügyfél letelepedett;

42. „az eurorendszer rendszeres tenderműveleteinek naptára” : az eurorendszer által készített és az EKB Kormányzótanácsa által jóváhagyott naptár, amely mutatja a tartalékolási időszak időpontját, valamint az irányadó refinanszírozási műveletek és a rendszeres hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek kiírását, allokálását és futamidejét;

▼M2

42a. „állampapír-eszközökkel történő, természetbeni feltőkésítés” : a hitelintézet jegyzett tőkéje emelésének minden olyan formája, amely során a hitelintézet részére az ellenértéket teljes egészében vagy részben a hitelintézet számára új tőkét biztosító szuverén állam, illetve közszektorbeli szervezet által kibocsátott állampapír-eszközök közvetlen juttatásával biztosítják;

▼B

43. „nemzetközi központi értéktár” : olyan központi értéktár, amely a különböző nemzeti piacokról származó, nemzetközi kereskedés tárgyát képező értékpapírok elszámolása területén tevékenykedik, általában valutaövezeteken átnyúlóan;

44. „nemzetközi szervezet” : az 575/2013/EU rendelet 118. cikkében felsorolt szervezet, amelynek alapján az ilyen szervezettel szembeni kitettségekhez 0 %-os kockázati súlyt kell rendelni;

45. „nemzetközi értékpapír-azonosító szám” (ISIN) : a pénzügyi piacokon kibocsátott értékpapírokhoz rendelt nemzetközi azonosító kód;

46. „napközbeni hitel” : olyan hitel, amelyet egy munkanapnál rövidebb időtartamra folyósítanak, az EKB/2012/27 iránymutatásban meghatározottak szerint;

47. „EKB-kötvények kibocsátása” : a nyíltpiaci műveletek végzése során használt monetáris politikai instrumentum, amelynek keretében az EKB kötvényeket bocsát ki, amelyek az EKB-nek a kötvény tulajdonosával szembeni adóskötelezvényét testesítik meg;

48. „jumbo kötvények” : a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 12 ) 52. cikkének (4) bekezdésében rögzített követelményekkel összhangban kibocsátott és legalább 1 milliárd EUR kibocsátási értékű fedezett kötvények, amelyekre legalább három piacvezető rendszeresen ad és kér ajánlatokat;

▼M3

49. „lízingkövetelések” : a lízingszerződés rendelkezései alapján a lízingbevevő által a lízingbeadó részére teljesítendő, ütemezett és szerződésben előírt fizetések. A maradványérték nem minősül lízingkövetelésnek. A personal contract purchase (PCP) formájú, azaz azok a megállapodások, amelyek alapján a kötelezett választhat: a) az áru korlátozásmentes tulajdonjogának megszerzése érdekében a maradványérték megfizetése; vagy b) a szerződés elszámolásaként az áru visszaadása között, a lízingszerződésekhez hasonlóak;

▼B

50. „likviditási támogatás” : olyan strukturális, tényleges vagy potenciális konstrukció, amelynek célja, hogy valamely eszközfedezetű értékpapírral kapcsolatos ügylet élettartama alatt a pénzáramlás bármely átmeneti jellegű kiesését orvosolja, vagy amelyet e célra megfelelőnek tekintenek;

51. „hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek” : a nyíltpiaci műveletek egy kategóriája, amelyeket az eurorendszer penziós ügyletek formájában végez, amelyek célja a pénzügyi szektor számára az irányadó refinanszírozási műveletek lejáratánál hosszabb lejáratú likviditás biztosítása;

52. „irányadó refinanszírozási műveletek” : az olyan rendszeres nyíltpiaci műveletek egy csoportja, amelyeket az eurorendszer penziós ügylet formájában végez;

53. „tartalékolási időszak” : jelentése megegyezik a 1745/2003/EK rendeletben (EKB/2003/9) meghatározottakkal;

54. „fedezetkiegészítési felhívás” : a változó letétek alkalmazásához kapcsolódó eljárás, amely arra utal, hogy amennyiben a valamely ügyfél által fedezetként mobilizált eszközök – rendszeresen mért – értéke egy bizonyos szint alá csökken, az eurorendszer kötelezi az ügyfelet további elfogadható eszközök vagy készpénz rendelkezésre bocsátására. Az összevont fedezetértékelési (pooling) rendszerekben fedezetkiegészítési felhívásra csak alulfedezettség esetén kerül sor, míg az olyan rendszerekben, amelyben az eszközöket egyedi ügyletekhez rendelik (earmarking), szimmetrikus fedezetkiegészítési felhívásokra kerül sor, e módszerek további leírása a székhely szerinti NKB nemzeti dokumentációjában található;

55. „határkamatláb” : likviditásbővítő változó kamatú tendereljárásokban a legalacsonyabb kamatláb, amelyen az ajánlatok kielégíthetők, illetve likviditásszűkítő változó kamatú tendereljárásokban a legmagasabb kamatláb, amelyen az ajánlatok kielégíthetők;

56. „aktív oldali rendelkezésre állás” : az eurorendszer rendelkezésre állásának egyik formája, amelynek keretében az ügyfelek előre megszabott kamatlábon, megfelelő elfogadható eszközök fedezetként történő biztosításának követelménye mellett egynapos hitelt vehetnek igénybe valamely NKB-tól;

57. „aktív oldali rendelkezésre állás kamatlába” : az aktív oldali rendelkezésre állásra alkalmazandó kamatláb;

58. „aktív oldali swappontjegyzés” : olyan swappontjegyzés, amelynél a tender teljes allokálható összege kimerül;

59. „forgalomképes eszközök” : valamely piacon kereskedésre bocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyek eleget tesznek a negyedik részben rögzített elfogadhatósági kritériumoknak;

60. „lejárat napja” : az a nap, amelyen az eurorendszer egy adott monetáris politikai művelete lejár. Visszavásárlási megállapodások vagy swapok esetén a lejárat napja megegyezik a visszavásárlás napjával;

61. „tagállam” : az Unió egy tagállama;

62. „multi cédulas” : egy külön e célra létrehozott spanyol befektetési céltársaság (Fondo de Titulización de Activos, FTA) által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely lehetővé teszi a számos értékpapírosítást kezdeményezőtől eredő cédula-k (spanyol fedezett kötvények) összevonását;

63. „multilaterális fejlesztési bank” : az 575/2013/EU rendelet 117. cikkének (2) bekezdésében felsorolt szervezet, amelynek alapján az ilyen szervezettel szembeni kitettségekhez 0 %-os kockázati súlyt kell rendelni;

64. „ajánlati áras aukció (amerikai aukció)” : olyan aukció, amelyben az allokálási kamatláb, ár vagy swappont megegyezik az egyes ajánlatokban szereplő kamatlábbal, árral vagy swapponttal;

65. „többlépcsős kamatszelvény” : olyan kamatszelvény-struktúra, ahol a felár rész (x) az eszköz élettartama során előre meghatározott ütemezés szerint vagy előre meghatározott időpontokban, általában a visszahívási időpontban vagy a kamatfizetési időpontban, egynél több alkalommal emelkedik;

66. „nemzeti központi bank” (NKB) : olyan tagállam nemzeti központi bankja, amelynek a pénzneme az euro;

67. „NKB-munkanap” : bármely olyan nap, amelyen valamely NKB az eurorendszer monetáris politikai műveleteinek folytatása céljából nyitva tart, beleértve azokat a napokat is, amelyeken ezen NKB egyes fiókjai helyi vagy regionális bankszünnap miatt adott esetben zárva tartanak;

68. „EGT-n kívüli G10-beli országok” : a Tízek Csoportjában (G10) részt vevő azon országok, amelyek nem EGT-országok, azaz az Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Japán és Svájc;

69. „nem pénzügyi vállalat” : jelentése megegyezik az 549/2013/EK rendeletben meghatározottakkal;

▼M2

70. „nem forgalomképes eszközök” : a következő eszközök bármelyike: lekötött betétek, hitelkövetelések, nem forgalomképes RMBD-k és elfogadható hitelkövetelésekkel fedezett, nem forgalomképes adósságinstrumentumok;

▼M2

70a. „elfogadható hitelkövetelésekkel fedezett, nem forgalomképes adósságinstrumentumok” : (a továbbiakban: DECC-ek) olyan adósságinstrumentumok, amelyek: a) fedezete közvetlenül vagy közvetve olyan hitelkövetelés, amely megfelel az eurorendszer hitelkövetelésekre vonatkozó elfogadhatósági követelményeinek, összhangban a negyedik rész III. cím 1. fejezetének 1. szakaszával, a 107f. cikk előírásaira is figyelemmel; b) kettős visszkereseti jogot biztosítanak: i. azon hitelintézet felé, amely a mögöttes hitelkövetelések értékpapírosításának kezdeményezője, és ii. az a) pontban említett, mögöttes hitelkövetelések dinamikus fedezeti portfóliója felé; c) esetében kockázat ügyletrészsorozatba sorolására nem került sor;

▼B

71. „egyéb fedezett kötvények” : a strukturált fedezett kötvények és a multi cédulas;

72. „végleges adásvételi ügylet” : a nyíltpiaci műveletek folytatása során használt egyik instrumentum, amelynek keretében az eurorendszer a piacon elfogadható forgalomképes eszközöket vásárol vagy ad el (azonnali vagy határidős jelleggel), amelynek következtében a tulajdonjog teljes mértékben átszáll az eladóról a vevőre, anélkül, hogy ehhez a tulajdonjog ellentétes irányú átruházása kapcsolódna;

73. „összevont rendszer” : az NKB-k egyik fedezetkezelési rendszere, amelynek keretében az ügyfél valamely NKB-nál összevont számlát tart fenn az ügyfél kapcsolódó hitelműveleteinek fedezetéül szolgáló eszközök elhelyezése érdekében, ahol az eszközöket oly módon tartják nyilván, hogy az egyes eszközök nincsenek az eurorendszer konkrét hitelműveleteihez rendelve, és az ügyfél folyamatosan cserélheti az elfogadható eszközöket;

74. „nyilvános hitelminősítés” : olyan hitelminősítések, amelyeket: a) az Unióban nyilvántartásba vett hitelminősítő intézetek adnak ki, és amelyeket az eurorendszer elfogad; és b) nyilvánosságra hoznak vagy előfizetés alapján terjesztenek;

75. „közszektorbeli szervezet” : a nemzeti statisztikai hivatal által az 549/2013/EU rendelet alkalmazásában a közszférához tartozóként besorolt egység;

76. „gyorstender” : olyan tendereljárás, amelyet általánosságban a tenderkiírástól az allokálás eredményéről való értesítésig számított 105 percen belül kell végrehajtani, és amely a második részben részletesebben meghatározottak szerint az ügyfelek meghatározott körére korlátozható;

77. „visszavásárlási megállapodás” : olyan megállapodás, amelynek keretében egy elfogadható eszközt a tulajdonjog eladó részéről történő bármely fenntartása nélkül értékesítenek a vevőnek, míg az eladó egyidejűleg jogot szerez és kötelezettséget vállal arra, hogy adott áron, egy későbbi időpontban vagy kérésre egyenértékű eszközt vásároljon vissza;

78. „visszavásárlás napja” : az a nap, amelyen a vevő a visszavásárlási megállapodáshoz kapcsolódó ügylet alapján az érintett eszközöket köteles eladni az eladónak;

79. „visszavásárlási ár” : az az ár, amelyen a vevő a visszavásárlási megállapodáshoz kapcsolódó ügylet alapján az érintett eszközöket köteles eladni az eladónak. A visszavásárlási ár megegyezik a vételár és a likviditási támogatásra a művelet futamideje alatt felszámolt kamatnak megfelelő árkülönbözet összegével;

80. „penziós ügylet” : olyan eszköz, amelyet nyíltpiaci műveletekben, valamint az aktív oldali rendelkezésre álláshoz történő hozzáférés biztosítása során használnak, amikor is egy NKB visszavásárlási megállapodás keretében elfogadható eszközöket vásárol vagy ad el, illetve értékpapír-fedezet mellett nyújtott hitelek formájában hitelműveleteket végez;

81. „letéti számla” : egy nemzetközi központi letéti bank, központi értéktár vagy központi bank által kezelt értékpapírszámla, amelyen a hitelintézetek az eurorendszerrel végzett műveletek céljára elfogadható értékpapírokat helyezhetnek el;

82. „értékpapír-elszámolási rendszer” (SSS) : olyan rendszer, amely lehetővé teszi értékpapírok átruházását fizetés nélkül, vagy fizetéssel (szállítás fizetés ellenében);

83. „elszámolási nap” : az a nap, amelyen egy ügylet elszámolása megtörténik;

84. „egyenáras aukció (holland aukció)” : olyan aukció, ahol az összes kielégített ajánlatra alkalmazott elosztási kamatláb illetve ár/swappont egyenlő a határkamatlábbal vagy árral, illetve swapponttal;

85. „különleges célú gazdasági egység” : az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 66. pontjában meghatározott értékpapírosítási különleges célú gazdasági egység;

86. „standard tender” : olyan tendereljárás, amelyet általánosságban a tenderkiírástól az allokálás eredményéről való értesítéstől számított 24 órán belül kell végrehajtani;

87. „strukturális műveletek” : a nyíltpiaci műveletek egy kategóriája, amelyet az eurorendszer azzal a céllal végez, hogy kiigazítsa az eurorendszer strukturális likviditási helyzetét a pénzügyi szektorral szemben, vagy a második részben részletesebben meghatározott más monetáris politikai célkitűzések elérése érdekében;

88. „strukturált fedezett kötvények” : olyan fedezett kötvények, a multi cédulas kivételével, amelyek nem a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően kerülnek kibocsátásra;

89. „swappont” : devizaswapoknál a határidős ügylet árfolyama és az azonnali ügylet árfolyama közötti különbség, az általános piaci gyakorlat szerint jegyezve;

90. „egyszerűsített kibocsátás” : valamely korábbi kibocsátás részét képező, azzal egyetlen sorozatot alkotó kibocsátás;

91. „TARGET2” : az euro valós idejű bruttó kiegyenlítési rendszere, amely euróban és központi banki pénzben biztosítja a fizetések kiegyenlítést az EKB/2012/27 iránymutatásban szabályozottak szerint;

92. „tendereljárás” : olyan eljárás, amelynek során a az eurorendszer likviditást bővít, illetve likviditást szűkít a piacon azáltal, hogy az NKB ügyleteket hajt végre az ügyfelek által egy nyilvános közzétételt követően benyújtott ajánlatok elfogadása által;

93. „üzletkötési nap” (T) : az üzletkötés (vagyis két ügyfél közötti pénzügyi műveletről szóló megállapodás) napja. Az üzletkötési nap egybeeshet az ügylet elszámolási napjával (aznapi elszámolás), vagy megelőzheti az elszámolási napot meghatározott számú munkanappal (az elszámolási nap meghatározása ilyenkor: T + elszámolási időkülönbözet);

94. „hagyományos fedezett kötvények” : a jumbo kötvények kivételével olyan fedezett kötvények, amelyek a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően kerülnek kibocsátásra;

95. „háromszereplős szolgáltatást nyújtó ügynök” : valamely SSS üzemeltetője, amely szerződést kötött egy NKB-val, amelynek alapján ezen üzemeltető az adott NKB ügynökeként bizonyos fedezetkezelési szolgáltatásokat nyújt;

96. „Unió” : az Európai Unió;

97. „haircut” : az eurorendszer hitelműveletei során fedezetként alkalmazott eszköz értékének egy meghatározott százalékkal történő csökkentése;

98. „diszkontálás” : az eurorendszer hitelműveletei során fedezetként alkalmazott eszközök piaci értékének a haircut alkalmazása előtt meghatározott százalékkal történő csökkentése;

99. „változó kamatú tendereljárás” : olyan tendereljárás, amelynek során a részt vevő ügyfelek egymással versenyben ajánlatot tesznek egyrészt arra az összegre, amelyre az eurorendszerrel szemben üzletet kívánnak kötni, másrészt pedig arra a kamatlábra, swappontra vagy árra, amely mellett az ügyletet meg kívánják kötni, és amelynek során a legversenyképesebb ajánlatok a kielégítéskor elsőbbséget élveznek mindaddig, amíg a teljes felkínált összeg el nem fogy;

100. „kamatszelvény nélküli értékpapír” : olyan értékpapír, amelyhez nem tartozik szelvénybeváltás.







MÁSODIK RÉSZ

AZ EURORENDSZER MONETÁRIS POLITIKAI ESZKÖZEI, MŰVELETEI, INSTRUMENTUMAI ÉS ELJÁRÁSAI

3. cikk

Az eurorendszer monetáris politikája végrehajtásának kerete

(1) Az eurorendszer a monetáris politika végrehajtása során az alábbi eszközöket alkalmazza:

a) nyíltpiaci műveletek;

b) jegybanki rendelkezésre állás;

c) kötelező tartalék kötelezettsége.

(2) A kötelező tartalékra vonatkozó kötelezettségek a 2531/98/EK rendeletben és az 1745/2003/EK rendeletben (EKB/2003/9) kerültek meghatározásra. A kötelező tartalék kötelezettségére vonatkozó egyes jellemzőket tájékoztató jelleggel az I. melléklet mutatja be.

4. cikk

Az eurorendszer monetáris politikai műveleteinek jellemzői

Az eurorendszer monetáris politikai műveletei jellemzőinek áttekintését az 1. táblázat tartalmazza.







1. táblázat Az eurorendszer monetáris politikai műveletei jellemzőinek áttekintése A monetáris politikai műveletek kategóriái Instrumentumok típusa Lejárat Gyakoriság Eljárás Likviditásbővítő Likviditásszűkítő Nyíltpiaci műveletek Irányadó refinanszírozási műveletek Penziós ügyletek — 1 hét Hetente Standard tendereljárások Hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek Penziós ügyletek — 3 hónap (1) Havonta (1) Standard tendereljárások Finomhangoló műveletek Penziós ügyletek Penziós ügyletek Nem szabványos Nem szabványos Tendereljárások Devizaswapok Devizaswapok Kétoldalú eljárások Lekötött betétek gyűjtése Strukturális műveletek Penziós ügyletek Penziós ügyletek Nem szabványos Nem szabványos Standard tendereljárások — EKB-kötvények kibocsátása Kevesebb mint 12 hónap Nem szabványos Végleges (outright) vételek Végleges (outright) eladások — Nem szabványos Tendereljárások Kétoldalú eljárások Jegybanki rendelkezésre állás Marginális hitellehetőség Penziós ügyletek — Egynapos Ügyfél kezdeményezése alapján való hozzáférés Betéti rendelkezésre állás — Betétek Egynapos Ügyfél kezdeményezése alapján való hozzáférés (1) A 7. cikk (4) bekezdésében foglaltak függvényében.







I. CÍM

NYÍLTPIACI MŰVELETEK







1. FEJEZET

A nyíltpiaci műveletek áttekintése

5. cikk

A kategóriák és az instrumentumok áttekintése a nyíltpiaci műveletek vonatkozásában

(1) Az eurorendszer nyíltpiaci műveleteket végezhet a kamatlábak alakítása, a pénzügyi piac likviditási helyzetének irányítása, valamint a monetáris politika aktuális irányvonalának jelzése érdekében.

(2) Konkrét céljuktól függően a nyíltpiaci műveletek az alábbi kategóriákba sorolhatók:

a) irányadó refinanszírozási műveletek;

b) hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek;

c) finomhangoló műveletek;

d) strukturális műveletek.

(3) A nyíltpiaci műveleteket az alábbi instrumentumok felhasználásával végzik:

a) penziós ügyletek;

b) monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok;

c) lekötött betétek gyűjtése;

d) EKB-kötvények kibocsátása;

e) végleges adásvételi ügyletek.

(4) A nyiltpiaci műveletek (2) bekezdésben rögzített konkrét kategóriái tekintetében a (3) bekezdésben említett alábbi instrumentumok alkalmazandók:

a) az irányadó refinanszírozási műveleteket és a rendszeres hosszabb lejáratú refinanszírozási műveleteket kizárólag penziós ügyletek formájában végzik;

b) a finomhangoló műveleteket az alábbiak felhasználásával végzik: i. penziós ügyletek; ii. monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok; iii. lekötött betétek gyűjtése;

c) a strukturális műveleteket az alábbiak felhasználásával végzik: i. penziós ügyletek; ii. EKB-kötvények kibocsátása; iii. végleges adásvételi ügyletek.

(5) A nyíltpiaci műveleteket az EKB kezdeményezi, egyúttal dönt a végrehajtásuk szabályairól és az alkalmazandó instrumentumról.







2. FEJEZET

Nyíltpiaci műveletek kategóriái

6. cikk

Irányadó refinanszírozási műveletek

(1) Az eurorendszer az irányadó refinanszírozási műveleteket penziós ügylet formájában végzi.

(2) Működési jellemzőiket tekintve az irányadó refinanszírozási műveletek:

a) likviditásbővítő műveletek;

b) amelyeket általánosságban minden héten az eurorendszer rendszeres tenderműveleteinek naptárával összhangban végeznek;

c) általánosságban két hetes lejárattal bírnak, az eurorendszer rendszeres tenderműveleteinek naptárában jelzettek szerint, a (3) bekezdésben rögzített kivétel fenntartásával;

d) végrehajtására decentralizált módon, az NKB-k hatáskörébe rendelve kerül sor;

e) lebonyolítására standard tendereljárás formájában kerül sor;

f) amelyekre az 55. cikkben meghatározott elfogadhatósági feltételek vonatkoznak, amelyeknek az ilyen műveletekre vonatkozó ajánlatot benyújtó valamennyi ügyfélnek eleget kell tennie;

g) fedezetként elfogadható eszközökön alapulnak.

(3) Az irányadó refinanszírozási műveletek lejárata eltérő lehet azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro eltérő bankszünnapjaira tekintettel.

(4) Az EKB Kormányzótanácsa rendszeres időközönként határoz az irányadó refinanszírozási műveletekre vonatkozó kamatlábakról. A felülvizsgált kamatok a következő tartalékperiódus kezdetén lépnek hatályba.

(5) A (4) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül az EKB Kormányzótanácsa bármikor meghatározhatja az irányadó refinanszírozási műveletekre vonatkozó kamatlábat. Az ilyen döntés leghamarabb az eurorendszer következő munkanapjára vonatkozó hatállyal lép életbe.

(6) Az irányadó refinanszírozási műveleteket az eurorendszer döntése alapján rögzített kamatozású tendereljárások vagy változó kamatozású tendereljárások útján hajtják végre.

7. cikk

Hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek

(1) Az eurorendszer a hosszabb lejáratú refinanszírozási műveleteket penziós ügylet formájában végzi, annak érdekében, hogy az ügyfelek számára olyan likviditást biztosítson, amelynek lejárata hosszabb, mint az irányadó refinanszírozási műveletek lejárata.

(2) Működési jellemzőiket tekintve a hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek:

a) likviditásbővítő penziós műveletek;

b) amelyeket minden hónapban rendszeresen, az eurorendszer rendszeres tenderműveleteinek naptárával összhangban végeznek, a (4) bekezdésben rögzített kivétel fenntartásával;

c) általánosságban három hónapos lejárattal bírnak, az eurorendszer rendszeres tenderműveleteinek naptárával összhangban, a (3) és a (4) bekezdésben rögzített kivételek fenntartásával;

d) végrehajtására decentralizált módon, az NKB-k hatáskörébe rendelve kerül sor;

e) lebonyolítására standard tendereljárás formájában kerül sor;

f) amelyekre az 55. cikkben meghatározott elfogadhatósági feltételek vonatkoznak, amelyeknek az ilyen műveletekre vonatkozó ajánlatot benyújtó valamennyi ügyfélnek eleget kell tennie;

g) fedezetként elfogadható eszközökön alapulnak.

(3) A hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek lejárata eltérő lehet azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, eltérő bankszünnapjaira tekintettel.

(4) Az eurorendszer – nem rendszeres jelleggel – három hónapnál hosszabb lejáratú, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveleteket is végezhet. Ezeket a műveleteket az eurorendszer rendszeres tenderműveleteinek naptára nem tartalmazza.

(5) A (4) bekezdésben említett, három hónapnál hosszabb lejáratú, nem rendszeres jelleggel végzett hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek tartalmazhatnak a határidő előtti visszafizetésre vonatkozó rendelkezést. E határidő előtti visszafizetésre vonatkozó rendelkezés az ügyfelek számára jelenthet lehetőséget vagy kötelezettséget, amelynek alapján visszafizethetik az számukra kiosztott valamennyi összeget vagy azok egy részét. A határidő előtti visszafizetésre vonatkozó, kötelező erejű rendelkezéseknek kifejezett és előre meghatározott feltételeken kell alapulniuk. Azon időpontokat, amikor a határidő előtti visszafizetések esedékessé válnak, az eurorendszer a műveletek meghirdetésekor jelenti be. Az eurorendszer kivételes körülmények között dönthet úgy, hogy meghatározott napokon felfüggeszti a határidő előtti visszafizetést, többek között azon tagállamok bankszünnapjaira tekintettel, amelyek pénzneme az euro.

(6) A hosszabb lejáratú refinanszírozási műveleteket változó kamatú tendereljárások útján hajtják végre, kivéve, ha az eurorendszer úgy dönt, hogy azokat rögzített kamatú tendereljárás útján hajtja végre. Ebben az esetben a rögzített kamatú tendereljárásokra alkalmazandó kamatláb lehet a művelet élettartama alatt egy alapul szolgáló referencia-kamatlábbal (például irányadó refinanszírozási műveletek átlagos kamatlába) indexálva, kamatfelárral vagy anélkül.

8. cikk

Finomhangoló műveletek

(1) Az eurorendszer a finomhangoló műveleteket penziós ügyletek, monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok, vagy lekötött betétek gyűjtése formájában végezheti, különösen a piacon mutatkozó likviditásingadozások kezelése érdekében.

(2) Működési jellemzőiket tekintve a finomhangoló műveletek:

a) végezhetők likviditásbővítő vagy likviditásszűkítő műveletek formájában;

b) gyakorisága és lejárati ideje általában nem szabványosított;

c) lebonyolítására általánosságban gyorstender-eljárás formájában kerül sor, kivéve, ha az eurorendszer meghatározott monetáris politikai megfontolásokra tekintettel, vagy a piaci körülményekre való reagálás érdekében úgy dönt, hogy az adott finomhangoló műveletet más formában (standard tendereljárás vagy kétoldalú eljárás) bonyolítja le;

d) végrehajtására decentralizált módon, az NKB-k hatáskörébe rendelve kerül sor, a 45. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül;

e) azokra az ügyfelekre irányadó, a harmadik részben meghatározott elfogadhatósági feltételek vonatkoznak, a következőktől függően: i. a finomhangoló műveletek végzésére szolgáló adott instrumentumtípus; és ii. az adott instrumentumtípus esetén alkalmazandó eljárás;

f) a penziós ügyletek formájában történő lebonyolítás esetén azok fedezetként elfogadható eszközökön alapulnak.

▼M2

(3) Az EKB az eurorendszer bármely munkanapján végrehajthat finomhangoló műveleteket az adott tartalékolási időszakban a likviditáshiány egyensúlyozása érdekében. Amennyiben az üzletkötés, az elszámolás és a visszafizetés napja nem NKB-munkanap, az érintett NKB nem köteles ilyen műveleteket végezni.

▼B

(4) Az eurorendszer a piaci körülményekre való reagálás érdekében nagyfokú rugalmassággal rendelkezik a finomhangoló műveletek végzése során alkalmazott eljárások és működési jellemzők megválasztásában.

9. cikk

Strukturális műveletek

(1) Az eurorendszer penziós ügyletek, EKB kötvények kibocsátása vagy végleges adásvételi ügyletek formájában végrehajthat strukturális műveleteket azzal a céllal, hogy kiigazítsa az eurorendszer pénzügyi rendszerrel szembeni strukturális helyzetét, vagy a monetáris politika végrehajtását szolgáló más célból.

(2) Működési jellemzőiket tekintve a strukturális műveletek:

a) likviditásbővítő vagy likviditásszűkítő műveletek;

b) gyakorisága és lejárati ideje nem szabványosított;

c) lebonyolítására tendereljárás vagy kétoldalú eljárás formájában kerül sor, az adott strukturális művelet végzésére szolgáló adott instrumentumtípustól függően;

d) végrehajtására decentralizált módon, az NKB-k hatáskörébe rendelve kerül sor;

e) azokra az ügyfelekre irányadó, a harmadik részben meghatározott elfogadhatósági feltételek vonatkoznak, a következőktől függően: i. a strukturális műveletek végzésére szolgáló adott instrumentumtípus; és ii. az adott instrumentumtípus esetén alkalmazandó eljárás;

f) a likviditásbővítő strukturális műveletek fedezetként elfogadható eszközökön alapulnak, a végleges vételek kivételével.

(3) Az eurorendszer a piaci körülményekre és egyéb strukturális fejleményekre való reagálás érdekében nagyfokú rugalmassággal rendelkezik a strukturális műveletek végzése során alkalmazott eljárások és működési jellemzők megválasztásában.







3. FEJEZET

A nyíltpiaci műveletek céljára szolgáló instrumentumok

10. cikk

Penziós ügyletek

(1) A penziós ügyletek a nyíltpiaci műveletek céljára szolgáló instrumentumok egy típusát alkotják, amelyek során egy NKB visszavásárlási megállapodás keretében elfogadható eszközöket vásárol vagy ad el, illetve fedezett hitelek formájában hitelműveleteket végez, az NKB által alkalmazott vonatkozó szerződéses vagy szabályozási rendelkezésektől függően.

(2) A visszavásárlási megállapodásoknak és a fedezett hiteleknek eleget kell tenniük az ilyen instrumentumokra vonatkozóan a hetedik részben meghatározott további követelményeknek.

(3) A likviditásbővítő penziós ügyleteknek a negyedik rész szerinti elfogadható eszközökön kell alapulniuk.

(4) A penziós ügyletek működési jellemzői a nyíltpiaci műveletek azon kategóriájától függnek, amelyhez azokat használják.

(5) A likviditásszűkítő penziós ügyleteknek az eurorendszer által biztosított eszközökön kell alapulniuk. Az ezen eszközökre vonatkozó elfogadhatósági feltételek azonosak a negyedik rész értelmében a likviditásbővítő penziós ügyletekben használt elfogadható eszközökre alkalmazottakkal. A likviditásszűkítő penziós ügyletekben nem alkalmaznak haircutot.

11. cikk

Monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok

(1) A monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok az euro és egy másik deviza között egyidejűleg kötött azonnali és határidős ügyletből állnak.

(2) A monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapoknak eleget kell tenniük az ilyen instrumentumokra vonatkozóan a hetedik részben meghatározott további követelményeknek.

(3) Az EKB Kormányzótanácsának eltérő döntése hiányában az eurorendszer csak a kereskedésben aktívan részt vevő pénznemekre és kizárólag a szokásos piaci gyakorlatot betartva köt ügyleteket.

(4) Az eurorendszer és az ügyfelek minden egyes monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswap esetében az általános piaci szokásoknak megfelelően megállapodnak a jegyzett ügyletre alkalmazandó swappontokban. A monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok árfolyamára vonatkozó feltételeket a 2. táblázat tartalmazza.

(5) Működési jellemzőiket tekintve a monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok:

a) végezhetők likviditásbővítő vagy likviditásszűkítő műveletek formájában;

b) gyakorisága és lejárati ideje nem szabványosított;

c) lebonyolítására gyorstender-eljárások vagy kétoldalú eljárások formájában kerül sor, kivéve, ha az eurorendszer meghatározott monetáris politikai megfontolásokra tekintettel, vagy a piaci körülményekre való reagálás érdekében úgy dönt, hogy az adott műveletet más formában (standard tendereljárás) bonyolítja le;

d) végrehajtására decentralizált módon, az NKB-k hatáskörébe rendelve kerül sor, a 45. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül.

(6) A monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapokban részt vevő ügyfelekre a harmadik részben meghatározott elfogadhatósági feltételek vonatkoznak, az adott művelet esetében alkalmazandó eljárástól függően.

2. táblázat

A monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok árfolyamára vonatkozó feltételek

S = az euro (EUR) és az ABC-deviza (ABC) azonnali (a devizaswap megkötése napján érvényes) átváltási árfolyama

FM = az euro és az ABC-deviza között érvényes határidős árfolyam a devizaswap visszavásárlási napján (M)

ΔM = az euro és az ABC-deviza közötti forwardpontok a devizaswap visszavásárlási napján (M)

N(.) = a deviza azonnali összege; N(.)M a deviza határidős összege vagy vagy vagy vagy

12. cikk

Lekötött betétek gyűjtése

(1) Az eurorendszer felhívhatja az ügyfeleket arra, hogy a székhelyük szerinti NKB-nél lekötött betéteket helyezzenek el.

(2) Az ügyfélkörtől elfogadott betétek rögzített futamidővel rendelkeznek, és azokra rögzített kamatlábat kell alkalmazni.

(3) A lekötött betétekre alkalmazott kamatláb lehet: a) pozitív; b) nulla százalékos; c) negatív.

(4) A lekötött betétekre alkalmazott kamatláb egyszerű kamatláb, amely az actual/360 kamatnap-számítási szabályon alapul. A kamatot a betét lejártakor kell kifizetni. Negatív kamat esetén annak a lekötött betétekre történő alkalmazása a betétesnek a székhely szerinti NKB részére történő fizetés kötelezettségével jár, beleértve ezen NKB jogát az ügyfél számlájának megfelelő megterhelésére. Az NKB-k a lekötött betétek ellenében nem adnak fedezetet.

(5) A lekötött betéteket a székhely szerinti NKB-nál vezetett számlákon kell tartani, abban az esetben is, ha ezeket a műveleteket a 45. cikk (3) bekezdése alapján központosított módon az EKB végzi.

(6) Működési jellemzőit tekintve a lekötött betétek gyűjtése:

a) végzésére a likviditás szűkítésének céljával kerül sor;

b) végezhető előre meghatározott gyakoriságú és futamidejű műveletekre vonatkozó, előzetesen meghirdetett ütemezés alapján, vagy végezhető a likviditási helyzet alakulására való reagálás érdekében eseti jelleggel, például a lekötött betétek gyűjtése végezhető a tartalékolási időszak utolsó napján azoknak a likviditás-egyensúlyi zavaroknak az elhárítására, amelyek a legutóbbi irányadó refinanszírozási művelet allokálása óta merültek fel;

c) lebonyolítására gyorstender-eljárások formájában kerül sor, kivéve, ha az EKB meghatározott monetáris politikai megfontolásokra tekintettel, vagy a piaci körülményekre való reagálás érdekében úgy dönt, hogy az adott műveletet más formában (kétoldalú eljárás vagy standard tendereljárás) bonyolítja le;

d) végrehajtására decentralizált módon, az NKB-k hatáskörébe rendelve kerül sor, a 45. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül.

(7) A lekötött betétek gyűjtésében részt vevő ügyfelekre a harmadik részben meghatározott elfogadhatósági feltételek vonatkoznak, az adott művelet esetében alkalmazandó eljárástól függően.

13. cikk

EKB-kötvények kibocsátása

(1) Az EKB-kötvények az EKB-nak a kötvény tulajdonosával szemben fennálló adósságkötelezettségét testesítik meg.

(2) Az EKB-kötvényeket az azon tagállamokbeli értéktárakban, amelyek pénzneme az euro, könyvelési tétel formájában kell kibocsátani és tartani.

(3) Az EKB az EKB-kötvények átruházhatóságára vonatkozóan nem ír elő semmiféle korlátozást.

(4) Az EKB kibocsáthat EKB-kötvényeket:

a) a névérték alatti diszkontált kibocsátáskori értéken; vagy

b) a névérték fölötti értéken,

amelyeket lejáratkor névértéken kell visszavásárolni.

A kibocsátáskori érték és a névérték (visszavásárlási érték) közötti különbség egyenlő a kötvény kibocsátási értékén felhalmozott kamattal, amit a kötvény futamidejére vonatkozóan a megállapodás szerinti kamatlábbal kell kiszámítani. Az alkalmazott kamatláb egyszerű kamatláb, amely az actual/360 kamatnap-számítási szabályon alapul. A kibocsátási érték kiszámítására a 3. táblázatnak megfelelően kerül sor.

3. táblázat

EKB-kötvények kibocsátása

A kibocsátáskori érték:

ahol:

N = az EKB-kötvény névértéke

rI = kamatláb (százalékban)

D = az EKB-kötvény futamideje (napban)

PT = az EKB-kötvény kibocsátáskori értéke

(5) A működési jellemzőiket tekintve az EKB-kötvények:

a) likviditásszűkítő nyíltpiaci műveletként kerülnek kibocsátásra;

b) rendszeres vagy nem rendszeres jelleggel is kibocsáthatók;

c) futamideje 12 hónapnál rövidebb;

d) kibocsátásukra standard tendereljárás útján kerül sor;

e) tendereztetését és beváltását decentralizált módon az NKB-k végzik.

(6) Az EKB-kötvények kibocsátására irányuló standard tendereljárásban részt vevő ügyfelekre a harmadik részben meghatározott elfogadhatósági feltételek vonatkoznak.

14. cikk

Végleges adásvételi ügyletek

(1) A végleges adásvételi ügylet során a tulajdonjog teljes mértékben átszáll az eladóról a vevőre, anélkül, hogy ehhez a tulajdonjog ellentétes irányú átruházása kapcsolódna.

(2) A végleges adásvételi ügyletek végrehajtása és az árak kiszámítása során az eurorendszer az ügyletben használt, adósságinstrumentumokra vonatkozóan a legszélesebb körben elfogadott piaci konvenciónak megfelelően jár el.

(3) Működési jellemzőiket tekintve a végleges adásvételi ügyletek:

a) végezhetők likviditásbővítő műveletek (végleges vételek) vagy likviditásszűkítő műveletek (végleges eladások) formájában;

b) gyakorisága nem szabványosított;

c) lebonyolítására kétoldalú eljárások formájában kerül sor, kivéve, ha az EKB úgy dönt, hogy az adott műveletet gyorstender-eljárás vagy standard tendereljárás formájában bonyolítja le;

d) végrehajtására decentralizált módon, az NKB-k hatáskörébe rendelve kerül sor, a 45. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül;

e) azok kizárólag a negyedik részben foglaltak szerinti, fedezetként elfogadható eszközökön alapulnak.

(4) A végleges adásvételi ügyletekben részt vevő ügyfelekre a harmadik részben meghatározott elfogadhatósági feltételek vonatkoznak.

15. cikk

A fedezetnyújtással és az elszámolással kapcsolatos kötelezettségek penziós ügyletek és monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok esetén

(1) A likviditásbővítő penziós ügyletek és a likviditásbővítő, monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok tekintetében az ügyfelek:

a) az elszámolási napon történő elszámolás érdekében penziós ügyletek esetén megfelelő összegű elfogadható eszközt utalnak át, illetve devizaswapok esetén a külföldi pénznem megfelelő összegét utalják át;

b) lejáratig megfelelő fedezetet biztosítanak a művelethez;

c) amennyiben a b) pont tekintetében alkalmazandó, a megfelelő fedezetet vonatkozó fedezetkiegészítési felhívás útján, elegendő elfogadható eszköz vagy készpénz formájában biztosítják.

(2) A likviditásszűkítő penziós ügyletek és a likviditásszűkítő, monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok tekintetében az ügyfelek:

a) az adott likviditásszűkítő műveletben részükre allokált összegek elszámolása érdekében elegendő összegű készpénzt utalnak át;

b) lejáratig megfelelő fedezetet biztosítanak a művelethez;

c) amennyiben a b) pont tekintetében alkalmazandó, a megfelelő fedezetet vonatkozó fedezetkiegészítési felhívás útján, elegendő elfogadható eszköz vagy készpénz formájában biztosítják.

(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett követelmények nem teljesítése adott esetben a 154–157. cikk alapján szankcionálásra kerül.

16. cikk

Elszámolással kapcsolatos kötelezettségek végleges vételek és eladások, lekötött betétek gyűjtése és EKB-kötvények kibocsátása esetén

(1) A végleges vételek és eladások, a lekötött betétek gyűjtése és az EKB-kötvények kibocsátása formájában végrehajtott nyíltpiaci műveletek során az ügyfelek a művelet keretében megállapodott összeg elszámolása érdekében elegendő mennyiségű elfogadható eszközt vagy készpénzt utalnak át.

(2) Az (1) bekezdésben említett követelmény nem teljesítése adott esetben a 154–157. cikk alapján szankcionálásra kerül.







II. CÍM

JEGYBANKI RENDELKEZÉSRE ÁLLÁS

17. cikk

Jegybanki rendelkezésre állás

(1) Az NKB-k az ügyfeleik kezdeményezésére hozzáférést biztosítanak az eurorendszer által kínált rendelkezésre álláshoz.

(2) A jegybanki rendelkezésre állás a következő két kategóriából áll:

a) az aktív oldali rendelkezésre állás;

b) a betéti rendelkezésre állás.

(3) A rendelkezésre állás feltételei azonosak valamennyi olyan tagállamban, amelynek a pénzneme az euro.

(4) Az NKB-k a rendelkezésre álláshoz való hozzáférést csak az EKB céljaival és általános monetáris politikai szempontjaival összhangban biztosítják.

(5) Az EKB a rendelkezésre állás feltételeit bármikor módosíthatja, illetve a rendelkezésre állást felfüggesztheti.

(6) Az EKB Kormányzótanácsa rendszeres időközönként határoz a rendelkezésre állásra vonatkozó kamatlábakról. A felülvizsgált kamatok az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) 7. cikke szerinti következő tartalékolási időszak kezdetén lépnek hatályba. Az EKB a tartalékolási időszakok naptárát minden egyes naptári év kezdete előtt legalább három hónappal közzéteszi.

(7) A (6) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül az EKB Kormányzótanácsa bármikor módosíthatja a rendelkezésre állásra vonatkozó kamatlábat. Az ilyen döntés leghamarabb az eurorendszer következő munkanapjára vonatkozó hatállyal lép életbe.







1. FEJEZET

Aktív oldali rendelkezésre állás

18. cikk

Az aktív oldali rendelkezésre állás jellemzői

(1) Az ügyfélkör az aktív oldali rendelkezésre állást arra használhatja, hogy az eurorendszertől a székhelye szerinti NKB-n keresztül penziós ügylet útján előre meghatározott kamatlábon, elfogadható eszközök fedezete mellett egynapos (O/N) likviditását biztosítsa.

(2) Az NKB-k az aktív oldali rendelkezésre állás keretében visszavásárlási megállapodás vagy fedezett hitelek formájában nyújtanak likviditást, az NKB-k alkalmazandó szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseivel összhangban.

(3) Az aktív oldali rendelkezésre állás keretében – a (4) bekezdés alapján a megfelelő fedezet biztosítására vonatkozó követelmény mellett – nyújtható likviditás összegére nem vonatkozik korlátozás.

(4) Az ügyfeleknek az aktív oldali rendelkezésre állás igénybevételét megelőzően fedezetként elegendő elfogadható eszközzel kell rendelkezniük. Az eszközöket az érintett NKB-nál előzetesen el kell helyezni, vagy az aktív oldali rendelkezésre állás igénybevétele iránti kérelemmel együtt rendelkezésre kell bocsátani.

19. cikk

Az aktív oldali rendelkezésre állás igénybevételének feltételei

(1) Az aktív oldali rendelkezésre állást azon intézmények vehetik igénybe, amelyek megfelelnek az 55. cikk szerinti elfogadhatósági feltételeknek, és hozzáféréssel rendelkeznek egy NKB-nál vezetett számlához, amelyen keresztül az ügylet – nevezetesen a TARGET2-ben – elszámolható.

(2) Az aktív oldali rendelkezésre álláshoz való hozzáférés csak azokon a napokon biztosított, amikor a TARGET2 üzemel. Azokon a napokon, amelyeken az értékpapír-elszámolási rendszerek nem üzemelnek, az aktív oldali rendelkezésre állás az NKB-knál előzetesen elhelyezett elfogadható eszközök alapján vehető igénybe.

(3) Amennyiben az NKB vagy valamely fiókja az eurorendszer valamely munkanapján nemzeti vagy regionális bankszünnap miatt zárva van, és ezért nem lehet monetáris politikai műveleteket végrehajtani, a székhely szerinti NKB előzetesen tájékoztatja ügyfeleit az aktív oldali rendelkezésre állásnak az adott ünnepnapon történő igénybevétele érdekében teendő lépésekről.

(4) Az aktív oldali rendelkezésre álláshoz való hozzáférés biztosítható az ügyfél kifejezett kérelme alapján, vagy az (5), illetve a (6) bekezdésben foglaltaknak megfelelően automatikusan.

(5) Az ügyfél az aktív oldali rendelkezésre állás igénybevétele iránti kérelmet nyújthat be a székhelye szerinti NKB-hoz. Amennyiben a kérelem legkésőbb a TARGET2 zárását követő 15 percen belül beérkezik a székhely szerinti NKB-hoz, az NKB a megbízást még aznap teljesíti a TARGET2-ben. Az aktív oldali rendelkezésre állás igénybevételére vonatkozó kérelem benyújtásának határideje az eurorendszer tartalékolási időszakának utolsó munkanapján még további 15 perccel meghosszabbodik. Az aktív oldali rendelkezésre állás igénybevétele iránti kérelemben meg kell határozni az igényelt hitel összegét. Az ügyfélnek az ügylethez fedezetként elegendő elfogadható eszközt kell biztosítania, kivéve, ha az eszközöket a 18. cikk (4) bekezdése alapján már előzetesen elhelyezte a székhely szerinti NKB-nál.

(6) Minden munkanap végén a napvégi ellenőrzések befejezése után az ügyfél székhelye szerinti NKB-nál vezetett elszámolási számláján fennálló negatív egyenleg automatikusan az aktív oldali rendelkezésre állás igénybevételére vonatkozó kérelemnek minősül. A 18. cikk (4) bekezdésében rögzített követelménynek való megfelelés érdekében az ügyfeleknek az ilyen automatikus kérelem felmerülése előtt az ügylethez fedezetként elegendő elfogadható eszközt kell előzetesen elhelyezniük a székhely szerinti NKB-nál. Az igénybevétel e feltétele teljesítésének elmulasztása a 154–157. cikkel összhangban szankcionálásra kerül.

20. cikk

Az aktív oldali rendelkezésre állás lejárata és kamatlába

(1) Az aktív oldali rendelkezésre állás keretében nyújtott hitelek egynapos (O/N) lejárati idővel rendelkeznek. Azon ügyfelek esetében, amelyek közvetlenül részt vesznek a TARGET2-ben, a hitel törlesztésére a következő olyan napon kerül sor, amikor: a) a TARGET2; és b) az adott értékpapír-elszámolási rendszerek működnek, mégpedig e rendszerek nyitásának időpontjában.

(2) Az aktív oldali rendelkezésre állásra vonatkozó kamatlábat, amely az actual/360 kamatnap-számítási szabályon alapuló egyszerű kamatláb, az eurorendszer előzetesen közzéteszi. Az aktív oldali rendelkezésre állásra irányadó kamatlábat az aktív oldali rendelkezésre állás kamatlábának nevezik.

(3) Az aktív oldali rendelkezésre állás kamatának megfizetése a hitel törlesztésekor esedékes.







2. FEJEZET

Betéti rendelkezésre állás

21. cikk

A betéti rendelkezésre állás jellemzői

(1) Az ügyfelek a betéti rendelkezésre állás igénybevételével egynapos (O/N) betéteket helyezhetnek el az eurorendszernél a székhely szerinti NKB-n keresztül, amelyekre előre megállapított kamatláb kerül alkalmazásra.

(2) A betéti rendelkezésre állásra alkalmazott kamatláb lehet: a) pozitív; b) nulla százalékos; c) negatív.

(3) Az NKB-k a betétek ellenében nem adnak fedezetet.

(4) Az ügyfél által a betéti rendelkezésre állás keretében elhelyezhető betét összegére nem vonatkozik korlátozás.

22. cikk

A betéti rendelkezésre állás igénybevételének feltételei

(1) A betéti rendelkezésre állást azok az intézmények vehetik igénybe, amelyek megfelelnek az 55. cikk szerinti elfogadhatósági feltételeknek, és hozzáféréssel rendelkeznek az NKB-nál vezetett számlához, amelyen keresztül az ügylet – nevezetesen a TARGET2-ben – elszámolható. A betéti rendelkezésre állás igénybevétele csak azokon a napokon biztosított, amikor a TARGET2 üzemel.

(2) A betéti rendelkezésre állás igénybevételéhez az ügyfélnek kérelmet kell benyújtania a székhelye szerinti NKB-hoz. Amennyiben a kérelem legkésőbb a TARGET2 zárását követő 15 percen belül beérkezik a székhely szerinti NKB-hoz, a székhely szerinti NKB a megbízást még aznap teljesíti a TARGET2-ben. A betéti rendelkezésre állás igénybevételére vonatkozó kérelem benyújtásának határideje az eurorendszer tartalékolási időszakának utolsó munkanapján még további 15 perccel meghosszabbodik. A kérelemben fel kell tüntetni az elhelyezendő betét összegét.

(3) Az NKB-k által használt számlarendszerek különbözőségére tekintettel az NKB-k – az EKB előzetes jóváhagyásával – az e cikkben leírtaktól eltérő hozzáférési feltételeket is alkalmazhatnak. Az e cikkben leírt hozzáférési feltételektől való ezen eltérésekről az NKB-k tájékoztatást nyújtanak az ügyfelek részére.

23. cikk

A betéti rendelkezésre állás lejárata és kamatfeltételei

(1) A betéti rendelkezésre állás keretében elhelyezett betétek egynapos (O/N) lejárati idővel rendelkeznek. Azon ügyfelek esetében, amelyek közvetlenül vesznek részt a TARGET2-ben, a betéti rendelkezésre állás keretében elhelyezett betétek a következő olyan napon járnak le, amikor a TARGET2 működik, mégpedig a rendszer nyitásának időpontjában.

(2) A betétekre alkalmazandó kamatlábat, amely az actual/360 kamatnap-számítási szabályon alapuló egyszerű kamatláb, az eurorendszer előzetesen közzéteszi.

(3) A betétek után a kamatot a betét lejártakor kell kifizetni. Negatív kamat esetén annak a betéti rendelkezésre állásra történő alkalmazása a betétesnek a székhely szerinti NKB részére történő fizetés kötelezettségével jár, beleértve ezen NKB jogát az ügyfél számlájának megfelelő megterhelésére.







III. CÍM

AZ EURORENDSZER MONETÁRIS POLITIKAI MŰVELETEIHEZ KAPCSOLÓDÓ ELJÁRÁSOK







1. FEJEZET

Tendereljárások és kétoldalú eljárások az eurorendszer nyíltpiaci műveletei céljaira

24. cikk

A nyíltpiaci műveletek céljára szolgáló eljárások típusai

A nyíltpiaci műveleteket tendereljárások vagy kétoldalú eljárások útján végzik.







1. szakasz

Tendereljárások

25. cikk

A tendereljárások áttekintése

(1) A tendereljárásokat a 4. táblázatban leírtak szerint, hat műveleti lépésben kell végrehajtani.

4. táblázat

A tendereljárások műveleti lépései

1. lépés : A tender kiírása a) Az EKB kiírja a tendert hírügynökségek útján és az EKB honlapján b) Az NKB-k nemzeti hírügynökségek útján meghirdetik a tendert, és (ha szükséges) az ügyfélkört közvetlenül is értesítik

2. lépés : Az ügyfelek elkészítik és benyújtják ajánlataikat

3. lépés : Az eurorendszer összegyűjti az ajánlatokat

4. lépés : A tender allokálása és eredményhirdetés a) Az EKB határozata az allokálásról b) Az allokálás eredményeinek kihirdetése hírügynökségek útján és az EKB honlapján

5. lépés : Az egyedi allokálás eredményeiről való értesítés

6. lépés : Az ügyletek elszámolása

(2) A tendereljárásokat standard tendereljárás vagy gyorstender-eljárás formájában hajtják végre. A standard tendereljárás és a gyorstender-eljárás működési jellemzői a lebonyolítás ütemezése (5. és 6. táblázat) és az ügyfélkör kivételével azonosak.

5. táblázat

A standard tendereljárások műveleti lépéseinek indikatív ütemezése (az időpontok közép-európai idő ( 13 )szerint kerültek feltüntetésre)

6. táblázat

A gyorstender-eljárások műveleti lépéseinek indikatív ütemezése (az időpontok közép-európai idő szerint kerültek feltüntetésre)

(3) Az eurorendszer lefolytathat rögzített kamatú vagy változó kamatú tendereljárást.

26. cikk

Standard tendereljárások

(1) Az eurorendszer a standard tendereljárásokat a következők végrehajtásához veszi igénybe: a) irányadó refinanszírozási műveletek; b) hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek, azaz strukturális penziós műveletek és EKB-kötvények kibocsátása.

(2) Az eurorendszer a standard tendereljárásokat – meghatározott monetáris politikai megfontolásokra tekintettel, vagy a piaci körülményekre való reagálás érdekében – finomhangoló műveletek és végleges adásvételi ügyletek formájában végzett strukturális műveletek végrehajtásához is igénybe veheti.

(3) A standard tendereljárások esetében főszabályként: a) a tendereljárás kiírásától az allokálás eredményéről való értesítésig legfeljebb 24 óra telik el (a beadási határidő és az allokálás eredményéről való értesítés között eltelt idő hozzávetőlegesen két óra); és b) a beadási határidő és az allokálás eredményéről való értesítés között eltelt idő hozzávetőlegesen két óra.

(4) Az EKB indokolt esetben módosíthatja az egyes műveletek ütemezését.

27. cikk

Gyorstender-eljárások

(1) Az eurorendszer a gyorstender-eljárásokat általában finomhangoló műveletek végrehajtásához veszi igénybe, de meghatározott monetáris politikai megfontolásokra tekintettel, vagy a piaci körülményekre való reagálás érdekében végleges adásvételi ügyletek és finomhangoló műveletek formájában végzett strukturális műveletek végrehajtásához is igénybe veheti azokat.

(2) A gyorstender-eljárásokat a kiírástól számított 105 percen belül kell lebonyolítani azzal, hogy az értesítésre az allokálás eredményéről való nyilvános tájékoztatást követően azonnal sor kerül.

(3) Az EKB indokolt esetben módosíthatja az egyes műveletek ütemezését.

(4) Az eurorendszer az 57. cikkben meghatározott feltételek és eljárások szerint a gyorstender-eljárásban való részvételre korlátozott számú ügyfelet választhat ki.

28. cikk

Standard tendereljárások lefolytatása irányadó refinanszírozási műveletek és rendszeres hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek céljára a tendernaptár alapján

(1) Az irányadó refinanszírozási műveletekre és a rendszeres hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletekre vonatkozó tendereljárásokat az eurorendszer rendszeres tenderműveleteinek naptárának megfelelően folytatják le.

(2) Az eurorendszer rendszeres tenderműveleteinek naptárát legkésőbb az adott naptári év kezdete előtt három hónappal közzéteszik az EKB és az NKB-k honlapján.

(3) Az irányadó refinanszírozási műveletek és a rendszeres hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek indikatív üzletkötési napjait a 7. táblázat tartalmazza.







7. táblázat Az irányadó refinanszírozási műveletek és a rendszeres hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek szokásos üzletkötési napjai Nyíltpiaci műveletek kategóriái Szokásos üzletkötési nap (T) Irányadó refinanszírozási műveletek Keddenként (1) Rendszeres hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek Minden naptári hónap utolsó szerdája (2) (1) Az ünnepek következtében különleges ütemezésre kerülhet sor. (2) Az ünnepek időszaka miatt a decemberi műveletet általában egy héttel előrehozzák, a hónap előző szerdájára.

29. cikk

Tendereljárások lefolytatása finomhangoló és strukturális műveletek céljára tendernaptár nélkül

(1) A finomhangoló műveletek végrehajtása nem előre meghatározott naptár szerint történik. Az EKB az eurorendszer bármely munkanapján végezhet finomhangoló műveleteket. Ezekben a műveletekben csak azon NKB-k vehetnek részt, amelyek esetében az üzletkötés, az elszámolás és a visszafizetés napja NKB-munkanap.

(2) A standard tendereljárások útján lefolytatott strukturális műveletek végrehajtása nem előre meghatározott naptár szerint történik. Ezek lebonyolítása és elszámolása általában olyan napokon történik, amelyek minden olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro, NKB-munkanapnak számítanak.







2. szakasz

A tendereljárások műveleti lépései







1. alszakasz

A tendereljárások kiírása

30. cikk

A standard és a gyorstender-eljárások kiírása

(1) Az EKB a standard tendereljárásokat és gyorstender-eljárásokat előzetesen nyilvánosan, hírügynökségek útján és az EKB honlapján írja ki. Ezenkívül az NKB-k a standard tendereljárásokat nemzeti hírügynökségek útján is meghirdethetik, és ha szükséges, az ügyfélkört közvetlenül is értesíthetik.

(2) Az EKB a gyorstender-eljárásokat előzetesen nyilvánosan, hírügynökségek útján és az EKB honlapján meghirdetheti. Az előzetesen nyilvánosan meghirdetett gyorstender-eljárások esetén az NKB szükség esetén közvetlenül is megkeresheti a kiválasztott ügyfeleket. Nyilvánosan előre meg nem hirdetett gyorstender-eljárások esetén az NKB a kiválasztott ügyfelekkel közvetlenül lép kapcsolatba.

(3) A tenderfelhívás az ügyfeleknek szóló, jogilag kötelező jellegű ajánlat benyújtására vonatkozó felhívást jelent. A felhívás az EKB vagy az NKB-k részéről nem jelent ajánlatot.

(4) A nyilvános tenderfelhívásban feltüntetendő információkat a II. melléklet állapítja meg.

(5) A EKB az általa megfelelőnek tartott bármely lépést megteheti a tenderfelhívásban szereplő hiba kijavítása érdekében, beleértve egy végrehajtás alatt álló tendereljárás elhalasztását vagy félbeszakítását.







2. alszakasz

Az ajánlatok elkészítése és benyújtása

31. cikk

Az ajánlatok formája és benyújtásának helye

(1) Az ajánlatokat az ügyfél székhelye szerinti NKB-hoz kell benyújtani. Valamely intézmény ajánlatait minden egyes tagállamban, amelynek a pénzneme az euro, ahol az intézmény letelepedett, csak egy szervezeti egység nyújthatja be a székhely szerinti NKB-hoz, azaz vagy a székhely, vagy egy kijelölt fióktelep.

(2) Az ügyfeleknek ajánlataikat az NKB által az adott műveletre vonatkozóan kiadott űrlapoknak megfelelő formátumban kell benyújtaniuk.

32. cikk

Az ajánlatok benyújtása

(1) Rögzített kamatú tendereljárás esetén az ügyfelek ajánlatukban megjelölik azt az összeget, amelyre a NKB-kal üzletet kívánnak kötni.

(2) A rögzített kamatú devizaswap-tendereljárás esetén az ügyfelek megjelölik azt a rögzített devizaösszeget, amelyet ezen a kamatlábon el kívánnak adni és vissza kívánnak vásárolni, vagy meg kívánnak vásárolni és vissza kívánnak értékesíteni.

(3) A változó kamatú tendereljárások esetén az ügyfelek legfeljebb 10 különböző kamatlábra, árra vagy swappontra tehetnek ajánlatot. Kivételes esetekben az eurorendszer korlátozhatja az egyes ügyfelek által benyújtható ajánlatok számát. Az ügyfelek minden egyes ajánlatban megjelölik azt az összeget, amelyre üzletet kívánnak kötni, valamint a vonatkozó kamatlábat, árat vagy swappontot. A kamatlábra vagy swappontra vonatkozó ajánlatot a 0,01 százalékpont többszöröseként kell kifejezni. Az árra vonatkozó ajánlatot a 0,001 százalékpont többszöröseként kell kifejezni.

(4) Változó kamatú devizaswap-tendereljárás esetén az ügyfelek megjelölik azt a rögzített devizaösszeget és azt a swappontajánlatot, amellyel a műveletet végre kívánják hajtani.

(5) Változó kamatú devizaswap-tendereljárás esetén a swappontokat a szokásos piaci konvencióknak megfelelően kell megadni, és az ajánlatokat a 0,01 swappont többszöröseként kell kifejezni.

(6) Az EKB-kötvények kibocsátásával kapcsolatban az EKB dönthet úgy, hogy az ajánlatot árban és nem kamatlábban kell kifejezni. Ebben az esetben az árakat a névleges összeg százalékában kifejezve kell megadni, három tizedesjegyig.

33. cikk

Az ajánlati összeg alsó és felső határa

(1) Az irányadó refinanszírozási műveletek esetén az ajánlati összeg alsó határa 1 000 000 EUR. Az ezen összeget meghaladó összegű ajánlatokat 100 000 EUR többszöröseként kell megadni. Az ajánlati összeg alsó határa minden egyes kamatlábszintre vonatkozik.

(2) A hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek esetében az egyes NKB-k határozzák meg az ajánlati összeg alsó határát a 10 000 EUR-tól 1 000 000 EUR-ig terjedő tartományban. Az ajánlati összeg alsó határát meghaladó összegű ajánlatokat 10 000 EUR többszöröseként kell megadni. Az ajánlati összeg alsó határa minden egyes kamatlábszintre vonatkozik.

(3) A finomhangoló és a strukturális műveletek esetén az ajánlati összeg alsó határa 1 000 000 EUR. Az ezen összeget meghaladó összegű ajánlatokat 100 000 EUR többszöröseként kell megadni. Az ajánlati összeg alsó határa minden egyes kamatlábra, árra vagy swappontra vonatkozik, az ügylet típusától függően.

(4) Az EKB az aránytalanul nagy összegű ajánlatok kiküszöbölése érdekében meghatározhatja az ajánlati összeg felső határát is, amely az egy adott ügyféltől elfogadható legmagasabb összegű ajánlatnak felel meg. Ennek meghatározása esetén az EKB az ajánlati összeg felső határára vonatkozó információkat feltünteti a nyilvános tenderfelhívásban.

34. cikk

Az ajánlati kamatláb alsó és felső határa

(1) A likviditásbővítő változó kamatú tendereljárások esetén az EKB meghatározhatja az ajánlati kamatláb alsó határát, amely az a legalacsonyabb kamatláb, amelyen az ügyfelek ajánlataikat benyújthatják.

(2) A likviditásszűkítő változó kamatú tendereljárások esetén az EKB meghatározhatja az ajánlati kamatláb felső határát, amely az a legmagasabb kamatláb, amelyen az ügyfelek ajánlataikat benyújthatják.

35. cikk

Az ajánlatok benyújtásának határideje

(1) Az ügyfelek ajánlataikat az ajánlatok benyújtására vonatkozó határidő lejártáig bármikor visszavonhatják.

(2) A határidő után benyújtott ajánlatok nem kerülnek figyelembevételre, és azok elfogadhatatlanként kezelendők.

(3) A székhely szerinti NKB határozza meg, hogy valamely ügyfél betartotta-e az ajánlatok benyújtásának határidejét.

36. cikk

Az ajánlatok elutasítása

(1) Az NKB elutasítja:

a) az adott ügyfél valamennyi ajánlatát, ha ajánlatai együttes összege az EKB által meghatározott bármely ajánlati felső határt meghaladja;

b) az ügyfél bármely ajánlatát, ha az ajánlat nem éri el az ajánlati összeg alsó korlátját;

c) az ügyfél bármely ajánlatát, ha az ajánlat az elfogadott kamatlábra, árra vagy swappontra vonatkozó alsó korlát alatt, illetve felső korlát felett van.

(2) Az NKB elutasíthatja azokat az ajánlatokat, amelyek hiányosak, vagy nem felelnek meg a vonatkozó űrlapnak.

(3) Amennyiben a székhely szerinti NKB úgy dönt, hogy elutasít egy ajánlatot, döntéséről az ügyfelet még a tenderallokálás előtt értesíti.







3. alszakasz

Tenderallokálás

37. cikk

Allokálás a likviditásbővítő és likviditásszűkítő rögzített kamatú tendereljárások esetén

(1) Rögzített kamatú tendereljárás esetén az ügyfelek ajánlatai a következőképpen kerülnek allokálásra:

a) Az ajánlatokat összeadják.

b) Amennyiben az ajánlatok összege meghaladja az allokálni kívánt likviditás teljes összegét, a benyújtott ajánlatokat arányosan, az allokálandó összegnek az összes ajánlat összegéhez viszonyított aránya szerint kell kielégíteni, a III. mellékletben található 1. táblázattal összhangban.

c) Az egy ügyfélre jutó összeget a legközelebbi egész euróra kell kerekíteni.

(2) Az EKB dönthet úgy, hogy a következőket allokálja:

a) a legkisebb allokálási összeget, amely az egy ajánlattevőnek allokálható összegre vonatkozó alsó korlátnak felel meg; vagy

b) a legkisebb allokálási arányt, amely az egy ajánlattevőnek a határkamatláb mellett allokálható ajánlatok arányára vonatkozó, százalékban kifejezett alsó korlátnak felel meg.

38. cikk

Allokálás likviditásbővítő változó kamatú eurotender-eljárások esetén

(1) Likviditásbővítő, változó kamatú eurotender-eljárás esetén az ügyfelek ajánlatai a következőképpen kerülnek allokálásra:

a) Az ajánlatokat a felajánlott kamatlábak csökkenő sorrendje vagy a felajánlott árak növekvő sorrendje szerint rendezik.

b) A legmagasabb kamatlábbal (legalacsonyabb árral) rendelkező ajánlatokat kell elsőként kielégíteni, majd az ezt követő legalacsonyabb kamatlábú (legmagasabb árú) ajánlatokat kell elfogadni mindaddig, amíg az allokálni kívánt teljes likviditás el nem fogy.

c) Amennyiben a határkamatlábbal (legmagasabb elfogadott árral) rendelkező ajánlatok együttes összege meghaladja a maradék allokálható összeget, úgy a maradványösszeg felosztása arányosan, a fennmaradó allokálandó összegnek a határkamatlábbal (legmagasabb elfogadott árral) rendelkező ajánlatok teljes összegéhez viszonyított aránya szerint történik, a III. mellékletben található 2. táblázattal összhangban.

d) Az egy ügyfélre jutó összeget a legközelebbi egész euróra kell kerekíteni.

(2) Az EKB dönthet úgy, hogy minden sikeres ajánlattevőnek odaítél egy minimumösszeget.

39. cikk

Allokálás likviditásszűkítő változó kamatú eurotender-eljárások esetén

(1) Az EKB-kötvények kibocsátása és a lekötött betétek gyűjtése céljára használt likviditásszűkítő, változó kamatú eurotender-eljárás esetén az ügyfelek ajánlatai a következőképpen kerülnek allokálásra:

a) Az ajánlatokat a felajánlott kamatlábak növekvő sorrendje vagy a felajánlott árak csökkenő sorrendje szerint rendezik.

b) A legalacsonyabb kamatlábbal (legmagasabb árral) rendelkező ajánlatokat kell elsőként kielégíteni, majd az ezt követő legmagasabb kamatlábú (legalacsonyabb árú) ajánlatokat kell elfogadni mindaddig, amíg a teljes likviditás el nem fogy.

c) Amennyiben a határkamatlábbal (elfogadott legalacsonyabb árral) rendelkező ajánlatok halmozott összege meghaladja a maradék allokálandó összeget, úgy a maradványösszeg felosztása arányosan, a fennmaradó allokálandó összegnek a határkamatlábbal (legalacsonyabb elfogadott árral) rendelkező ajánlatok teljes összegéhez viszonyított aránya szerint történik a III. melléklet 2. táblázatával összhangban.

d) Az egy ügyfélre jutó összeget a legközelebbi egész euróra kell kerekíteni. Az EKB-kötvények kibocsátása tekintetében az allokált nominális összeget 100 000 EUR legközelebbi többszörösére kell kerekíteni.

(2) Az EKB dönthet úgy, hogy minden sikeres ajánlattevőnek odaítél egy minimumösszeget.

40. cikk

Allokálás likviditásbővítő változó kamatú devizaswap-tendereljárás esetén

(1) Likviditásbővítő, változó kamatú devizaswap-tendereljárás esetén az ügyfelek ajánlatai a következőképpen kerülnek allokálásra:

a) Az ajánlatokat a swappontjegyzések növekvő sorrendje szerint rendezik, figyelembe véve a jegyzés előjelét.

b) A jegyzés előjele a deviza és az euro kamatkülönbözetének előjelétől függ. A swap lejártakor: i. ha a deviza kamatlába magasabb, mint az ennek megfelelő euro kamatlába, a swappontjegyzés pozitív, azaz az eurót a devizához képest felárral jegyzik; és ii. ha a deviza kamatlába alacsonyabb, mint az ennek megfelelő euro kamatlába, a swappontjegyzés negatív, azaz az eurót diszkontálják a devizához képest.

c) A kielégítéskor a legalacsonyabb swappontjegyzéssel rendelkező ajánlatok élveznek elsőbbséget, majd az ajánlatokat a swappontjegyzések növekvő sorrendjében kell elfogadni mindaddig, amíg az allokálandó rögzített deviza teljes összege el nem fogy.

d) Amennyiben az elfogadott legmagasabb swappontjegyzésen, azaz a kamatfolyosó-széli swappontjegyzésen az ajánlatok halmozott összege meghaladja a maradék allokálandó összeget, úgy a maradványösszeg felosztása arányosan, a fennmaradó allokálandó összegnek a kamatfolyosó-széli swappontjegyzéssel rendelkező összes ajánlat összegéhez viszonyított aránya alapján történik, a III. melléklet 3. táblázatával összhangban.

e) Az egy ügyfélre jutó összeget a legközelebbi egész euróra kell kerekíteni.

(2) Az EKB dönthet úgy, hogy minden sikeres ajánlattevőnek odaítél egy minimumösszeget.

41. cikk

Allokálás likviditásszűkítő változó kamatú devizaswap-tendereljárás esetén

(1) Likviditásszűkítő, változó kamatú devizaswap-tendereljárás esetén az ügyfelek ajánlatai a következőképpen kerülnek allokálásra:

a) Az ajánlatokat a felajánlott swappontjegyzések csökkenő sorrendje szerint rendezik, figyelembe véve a jegyzés előjelét.

b) A jegyzés előjele a deviza és az euro kamatkülönbözetének előjelétől függ. A swap lejártakor: i. ha a deviza kamatlába magasabb, mint az ennek megfelelő euro kamatlába, a swappontjegyzés pozitív, azaz az eurót a devizához képest felárral jegyzik; és ii. ha a deviza kamatlába alacsonyabb, mint az ennek megfelelő euro kamatlába, a swappontjegyzés negatív, azaz az eurót diszkontálják a devizához képest.

c) A kielégítéskor a legmagasabb swappontjegyzéssel rendelkező ajánlatok élveznek elsőbbséget, majd az ajánlatokat a swappontjegyzések csökkenő sorrendjében kell elfogadni mindaddig, amíg: i. az allokálandó rögzített deviza összege teljes egészében ki nem merül; és ii. a legalacsonyabb elfogadott swappontjegyzésen, azaz a kamatfolyosó-széli swappontjegyzésen az ajánlatok halmozott összege meghaladja a maradék allokálandó összeget.

d) A maradványösszeg felosztása arányosan, a fennmaradó allokálandó összegnek a kamatfolyosó-széli swappontjegyzéssel rendelkező összes ajánlat összegéhez viszonyított aránya alapján történik, a III. melléklet 3. táblázatával összhangban. Az egy ügyfélre jutó összeget a legközelebbi egész euróra kell kerekíteni.

(2) Az EKB dönthet úgy, hogy minden sikeres ajánlattevőnek odaítél egy minimumösszeget.

42. cikk

Az aukció típusa változó kamatú tendereljárások esetében

A változó kamatú tendereljárások esetében az eurorendszer alkalmazhat egyenáras aukciót (holland aukció) vagy ajánlati áras aukciót (amerikai aukció).







4. alszakasz

A tendereredmények kihirdetése

43. cikk

A tendereredmények kihirdetése

(1) Az EKB a tender eredményeit illetően a tenderallokálásról szóló határozatát hírügynökségek útján és az EKB honlapján hirdeti ki. Ezenkívül az NKB-k az EKB tenderallokálásról szóló határozatát nemzeti hírügynökségek útján is kihirdethetik, és ha szükséges, az ügyfeleket közvetlenül is értesíthetik.

(2) A tender eredményeit illetően a nyilvános hirdetményben feltüntetendő információkat a IV. melléklet állapítja meg.

(3) Amennyiben a tenderallokálásról szóló határozat a tender eredményére vonatkozó, az (1) bekezdésben említett hirdetményben szereplő valamely információ vonatkozásában téves információkat tartalmaz, az EKB az általa megfelelőnek tartott bármely lépést megteheti az ilyen téves információ kijavítása érdekében.

(4) Az EKB-nek a tender eredményéről szóló tenderallokálási határozata (1) bekezdésben említett nyilvános kihirdetését követően az NKB-k az egyedi allokálás eredményeit közvetlenül visszaigazolják az ügyfelek felé, amelynek során minden egyes ügyfél egyéni és biztos visszaigazolást kap a tendereljárásban való sikerességéről és a részére allokált pontos összegről.







3. szakasz

Kétoldalú eljárások az eurorendszer nyíltpiaci műveletei céljaira

44. cikk

A kétoldalú eljárások áttekintése

(1) Az eurorendszer a következő nyíltpiaci műveleteket végezheti kétoldalú eljárások formájában:

a) finomhangoló műveletek (penziós ügyletek, devizswapok vagy lekötött betétek gyűjtése); vagy

b) strukturális műveletek (végleges adásvételi ügyletek).

(2) A kétoldalú eljárások a konkrét ügylettől függően végrehajthatók az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat útján a 45. cikkben foglaltaknak megfelelően, vagy tőzsdén és piaci közvetítőkön keresztül a 46. cikkben foglaltaknak megfelelően.

45. cikk

Az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat útján végrehajtott kétoldalú eljárások

(1) A finomhangoló műveletek és végleges adásvételi ügyletek formájában végzett strukturális műveletek céljára szolgáló kétoldalú eljárások végrehajthatók az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat újtán.

(2) Az NKB-k közvetlenül kapcsolatba lépnek az 57. cikkben rögzített elfogadhatósági feltételekkel összhangban kiválasztott egy vagy több intézménnyel. Az NKB-k követik az EKB utasításait annak eldöntése során, hogy kössenek-e ügyletet ezen intézményekkel.

(3) A (2) bekezdés sérelme nélkül az EKB Kormányzótanácsa határozhat úgy, hogy kivételes körülmények között az EKB vagy az EKB végrehajtó szerveként eljáró egy vagy több NKB kétoldalú eljárások útján végrehajtott finomhangoló műveleteket vagy – végleges adásvételi ügyletek formájában végzett – strukturális műveleteket végezzen. Ebben az esetben az e műveletekre vonatkozó eljárásokat megfelelően ki kell igazítani. Az EKB dönt arról, hogy ügyletet köt-e azon intézményekkel, amelyekkel a kapcsolatot felvették.

46. cikk

A tőzsdéken és piaci közvetítőkön keresztül végrehajtott kétoldalú eljárások

(1) A 45. cikk sérelme nélkül a végleges adásvételi ügyletek formájában végzett strukturális műveletek céljára szolgáló kétoldalú eljárások végrehajthatók tőzsdéken és piaci közvetítőkön keresztül.

(2) Az ügyfelek körére az 57. cikkben foglaltaknak megfelelően nem vonatkozik korlátozás.

(3) Az eljárásokat az ügyletek tárgyát képező hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó piaci konvencióknak megfelelően ki kell igazítani.

47. cikk

A kétoldalú eljárások formájában végrehajtott műveletek meghirdetése

(1) A kétoldalú eljárások útján végrehajtott finomhangoló műveletek vagy – végleges adásvételi ügyletek formá