02013R0321 — HU — 11.03.2020 — 004.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B A BIZOTTSÁG 321/2013/EU RENDELETE (2013. március 13.) az Európai Unió vasúti rendszere „járművek – teherkocsik” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2006/861/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 104, 2013.4.12., 1. o)

Módosította:









▼B

A BIZOTTSÁG 321/2013/EU RENDELETE

(2013. március 13.)

az Európai Unió vasúti rendszere „járművek – teherkocsik” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2006/861/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)







1. cikk

Az Európai Unió teljes vasúti rendszere „járművek – teherkocsik” alrendszerével kapcsolatos, a mellékletben meghatározott átjárhatósági műszaki előírásokat (ÁME) a Bizottság elfogadja.

2. cikk

(1) Az ÁME-t ►M3 az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 1 ) II. mellékletének 2.7. pontjában ◄ meghatározottak szerint kell alkalmazni a „járművek – teherkocsik” alrendszerre.

(2) Az ÁME a legfeljebb 160 km/h legnagyobb üzemi sebességű és a legfeljebb 25 t legnagyobb tengelyterhelésű teherkocsikra alkalmazandó.

(3) Az ÁME-t olyan teherkocsikra kell alkalmazni, amelyeket a következő névleges nyomtávval rendelkező vágányok közül egyen vagy többön kívánnak üzemeltetni: 1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm és 1 668 mm. Az ÁME nem alkalmazandó olyan teherkocsikra, amelyeket főként 1 520 mm-es névleges nyomtávval rendelkező vágányon üzemeltetnek, és csak alkalmanként 1 524 mm-esen.

3. cikk

Az ÁME-t a melléklet 7. szakaszának figyelembevételével az Európai Unió vasúti rendszerének minden új teherkocsi járművére alkalmazni kell.

A mellékletben meghatározott ÁME-t alkalmazni kell a meglévő teherkocsi járművekre:

▼M3

a) ha azokat e rendelet melléklete 7.2.2. pontjának megfelelően felújították vagy korszerűsítették;

▼B

b) olyan különös rendelkezések figyelembevételével, mint a tengelyek 4.2.3.6.4. pont szerinti nyomonkövethetősége és a 4.5.3. pont szerinti karbantartási terv;

▼M3

c) tekintettel a melléklet C. függelékének 5. pontjában ábrázolt „GE” jelölésre, a meglévő járműállomány azon teherkocsijai, amelyeket a 2009/107/EK határozattal módosított 2006/861/EK bizottsági határozat vagy a 2009/107/EK és 2012/464/EU határozattal módosított 2006/861/EK határozat szerint engedélyeztek, és megfelelnek a 2009/107/EK határozat 7.6.4. pontjában foglalt feltételeknek, bármilyen további – harmadik fél által végzett – értékelés vagy forgalombahozatali engedély nélkül is megkaphatják ezen „GE” jelölést. E jelölésnek az üzemben lévő teherkocsikon való használatáért továbbra is a vasúti társaság felelős;

▼M4

d) ha a felhasználási terület az (EU) 2016/797 irányelv 54. cikkének (3) bekezdésével összhangban kiterjesztésre kerül, az e rendelet mellékletének 7.2.2.4. pontjában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.

▼B

E rendelet műszaki alkalmazási körét a melléklet 2. fejezete határozza meg részletesen.

4. cikk

▼M3

(1) Az A. függelékben meghatározott nyitott kérdések tekintetében az (EU) 2016/797 irányelv alapvető követelményeinek való megfelelés hitelesítése kapcsán teljesítendő feltételek azon tagállam hatályban lévő nemzeti szabályai által meghatározott feltételek, amely részét alkotja a járművek e rendelet szerinti felhasználási területének

▼B

(2) E rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül valamennyi tagállam megküldi a többi tagállamnak és a Bizottságnak a következő információkat, amennyiben azokat a 2006/861/EK határozat hatálya alatt még nem küldték meg:

a) az (1) bekezdésben említett alkalmazandó műszaki szabályok;

b) az említett szabályok alkalmazása érdekében elvégzendő megfelelőségértékelési és hitelesítési eljárások;

▼M3

c) a nyitott kérdések tekintetében a megfelelőségértékelési és hitelesítési eljárások elvégzésére kijelölt szervezetek

▼B

5. cikk

▼M3

(1) A melléklet 7.3. pontjában meghatározott különleges esetek tekintetében az (EU) 2016/797 irányelv alapvető követelményeinek való megfelelés hitelesítése kapcsán teljesítendő feltételek a melléklet 7.3. pontjában meghatározott, vagy azon tagállam hatályban lévő nemzeti szabályai által meghatározott feltételek, amely részét alkotja a járművek e rendelet szerinti felhasználási területének

▼B

(2) E rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül valamennyi tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a következőkről:

a) az (1) bekezdésben említett alkalmazandó műszaki szabályok;

b) az (1) bekezdésben említett műszaki szabályok alkalmazása érdekében elvégzendő megfelelőségértékelési és hitelesítési eljárások;

▼M3

c) a melléklet 7.3. pontjában meghatározott különleges esetek tekintetében a megfelelőségértékelési és hitelesítési eljárások elvégzésére kijelölt szervezetek

▼B

6. cikk

(1) Azon megállapodások sérelme nélkül, amelyek a 2006/861/EK határozat szerint már értesítésre kerültek, és amelyekről nem kell ismételten értesítést küldeni, az e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül a tagállamok értesítik Bizottságot minden olyan nemzeti, kétoldalú, többoldalú és nemzetközi megállapodásról, amelyek alapján az e rendelet hatálya alá eső teherkocsikat üzemeltetik.

(2) A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot minden jövőbeli megállapodásról és a meglévő megállapodások módosításairól.

7. cikk

A 2008/57/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban az e rendelet hatálybalépését követő egy éven belül az egyes tagállamok megküldik a Bizottságnak a területükön megvalósítás alatt álló, előrehaladott állapotban lévő projektek listáját.

8. cikk

▼M3

(1) A melléklet 6.3. pontjában meghatározott rendelkezések teljesülése esetén a 2024. január 1-jén végződő átmeneti időszak alatt EK hitelesítési tanúsítvány állítható ki olyan alrendszerek tekintetében, amelyek EK megfelelőségi nyilatkozattal vagy EK alkalmazhatósági nyilatkozattal nem rendelkező, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket tartalmaznak.

(2) A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, nem hitelesített rendszerelemeket alkalmazó alrendszer gyártásának vagy korszerűsítésének/felújításának – a forgalomba hozatalt is beleértve – az (1) bekezdés szerinti átmeneti időszakon belül be kell fejeződnie.

▼B

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott átmeneti időszakban:

a) az (1) bekezdésben említett ellenőrzési eljárás során megfelelően beazonosítják a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek hitelesítése elmaradásának okait;

b) a nemzeti biztonsági hatóság ►M3 az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 2 ) 19. cikkében ◄ említett éves beszámolójában jelentést tesz a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, nem hitelesített rendszerelemek alkalmazásáról az engedélyezési eljárások összefüggésében.

▼M3

(4) A 2015. január 1-jén végződő átmeneti időszak után a „zárjelző” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, újonnan létrehozott elemeinek rendelkezniük kell a szükséges EK megfelelőségi nyilatkozattal.

▼M2

8a. cikk

▼M3

(1) A melléklet 6.3. szakaszának sérelme nélkül a 2024. január 1-jén végződő átmeneti időszakban EK-hitelesítési tanúsítvány kiadható olyan, a „futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elem” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek megfelelő alkatrészeket tartalmazó alrendszerre, amely nem rendelkezik EK-megfelelőségi nyilatkozattal, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

a) az alkatrészt e rendelet alkalmazása előtt gyártották; valamint

b) a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet már használták olyan alrendszerben, amelyet legalább egy tagállamban még e rendelet alkalmazása előtt jóváhagytak és forgalomba hoztak.

(2) Az átjárhatóságot lehetővé tevő, nem hitelesített rendszerelemeket alkalmazó alrendszerek gyártásának, korszerűsítésének vagy felújításának – a forgalomba hozatal engedélyezését is beleértve – az (1) bekezdés szerinti átmeneti időszak lejárata előtt be kell fejeződnie.

▼M2

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott átmeneti időszakban:

a) az (1) bekezdésben említett alrendszer ellenőrzési eljárása során meg kell állapítani, hogy milyen okból nem történt meg a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek hitelesítése; valamint

b) a nemzeti biztonsági hatóságok ►M3 az (EU) 2016/798 irányelv 19. cikkében ◄ említett éves beszámolójukban az engedélyezési eljárásokkal összefüggésben jelentést tesznek a nem hitelesített „futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elem” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek alkalmazásáról.

8b. cikk

(1) A jelenlegi jóváhagyási időszakuk lejártáig a melléklet G. függelékében felsorolt „futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elem” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek nem kell rendelkezniük EK-megfelelőségi nyilatkozattal. Ezen időszakban a melléklet G. függelékében felsorolt „futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemeket” úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek e rendeletnek.

(2) Jelenlegi jóváhagyási időszakuk lejárta után a melléklet G. függelékében felsorolt „futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elem” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek rendelkezniük kell EK-megfelelőségi nyilatkozattal.

8c. cikk

(1) A melléklet 6.3. szakaszának sérelme nélkül a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem jóváhagyási időszakának lejártát követő tízéves átmeneti időszakban EK-hitelesítési tanúsítvány kiadható olyan, a „futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elem” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek megfelelő alkatrészeket tartalmazó alrendszerre, amely nem rendelkezik EK-megfelelőségi nyilatkozattal, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

a) az alkatrészt a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem jóváhagyási időszakának lejárta előtt gyártották; valamint

▼M3

b) a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet már használták olyan alrendszerben, amelyet legalább egy tagállamban már a jóváhagyási időszakának lejárta előtt jóváhagytak és forgalomba hoztak.;

(2) Az átjárhatóságot lehetővé tevő, nem hitelesített rendszerelemeket alkalmazó alrendszerek gyártásának, korszerűsítésének vagy felújításának – a forgalomba hozatal engedélyezését is beleértve – az (1) bekezdés szerinti átmeneti időszak lejárata előtt be kell fejeződnie.

▼M2

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott átmeneti időszakban:

a) az (1) bekezdésben említett alrendszer ellenőrzési eljárása során meg kell állapítani, hogy milyen okból nem történt meg a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek hitelesítése; valamint

b) a nemzeti biztonsági hatóságok ►M3 az (EU) 2016/798 irányelv 19. cikkében ◄ említett éves beszámolójukban az engedélyezési eljárásokkal összefüggésben jelentést tesznek a nem hitelesített „futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elem” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek alkalmazásáról.

▼B

9. cikk

▼M3

A 2006/861/EK határozatnak megfelelően kiállított, új járműre vonatkozó hitelesítési nyilatkozat és/vagy típusmegfelelőségi nyilatkozat a 2017. január 1-jéig tartó átmeneti időszak végéig tekinthető érvényesnek.

▼M2

9a. cikk

A „futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elem” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó EK-típusvizsgálati vagy EK-tervvizsgálati tanúsítvány 10 évig érvényes. Ezen időszakban ugyanilyen típusú új rendszerelemek forgalomba hozhatók egy ezen EK-típusvizsgálati vagy EK-tervvizsgálati tanúsítványra hivatkozó EK-megfelelőségi nyilatkozat alapján.

▼B

10. cikk

▼M2

(1) Az ügynökség közzéteszi weboldalán a melléklet G. függelékében említett nemzetközi forgalom céljára teljes mértékben jóváhagyott kompozit féktuskók jegyzékét arra az időszakra, amíg ezen kompozit féktuskók nem rendelkeznek EK-nyilatkozattal.

▼B

(2) Az ügynökség az (1) bekezdésben említett jegyzéket naprakészen tartja és tájékoztatja a Bizottságot annak változásairól. A Bizottság a 2008/57/EK irányelv 29. cikkével összhangban létrehozott bizottságon keresztül tájékoztatja a tagállamokat e jegyzék változásairól.

▼M2

10a. cikk

(1) A technológiai fejlődés követése érdekében olyan innovatív megoldásokra lehet szükség, amelyek nem felelnek meg a mellékletben meghatározott előírásoknak és/vagy amelyek esetében a mellékletben szereplő értékelési módszerek nem alkalmazhatók. Ebben az esetben új előírásokat és/vagy új értékelési módszereket kell kifejleszteni az ilyen innovatív megoldásokhoz kapcsolódóan.

(2) Az innovatív megoldások kapcsolódhatnak a „járművek – teherkocsik” alrendszerhez, annak részeihez és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeihez.

(3) Amennyiben innovatív megoldás alkalmazására érkezik javaslat, a gyártó vagy annak unióbeli hivatalos képviselője köteles nyilatkozni arról, hogy a szóban forgó megoldás hogyan tér el ezen ÁME vonatkozó rendelkezéseitől, illetve hogyan egészíti ki azokat, és köteles az eltérésekről szóló információkat elemzésre benyújtani a Bizottsághoz.

(4) A Bizottság véleményt bocsát ki a javasolt innovatív megoldásról. Ha a vélemény kedvező, az innovatív megoldás alkalmazása érdekében ki kell alakítani az ÁME-be felveendő, a rendszerelemek működésére és kapcsolódási pontjaira vonatkozó megfelelő előírásokat, valamint az értékelési módszert, és azokat a későbbiekben, ►M3 az (EU) 2016/797 irányelv 5. cikke ◄ szerint végrehajtott felülvizsgálati folyamat során be kell építeni az ÁME-be. Ha a vélemény kedvezőtlen, a javasolt innovatív megoldás nem alkalmazható.

(5) Az ÁME felülvizsgálatáig a Bizottság kedvező véleményét ►M3 az (EU) 2016/797 irányelv ◄ alapvető követelményeinek való megfelelés igazolására elfogadható eszköznek kell tekinteni, és ezért azt fel lehet használni az alrendszer értékeléséhez.

▼B

11. cikk

A 2006/861/EK határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti.

Továbbra is alkalmazni kell azonban az említett határozattal összhangban engedélyezett projektek folytatása tekintetében, valamint – amennyiben a kérelmező nem kéri e rendelet alkalmazását – olyan új, felújított vagy korszerűsített alrendszerekkel kapcsolatos projektek vonatkozásában, amelyek e rendelet kihirdetésekor előrehaladott állapotban vannak, vagy valamely kivitelezés alatt lévő szerződés tárgyát képezik.

12. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. Ugyanakkor üzembehelyezési engedély már 2014. január 1-je előtt is kiadható az e rendelet mellékletében meghatározott ÁME alapján, a 7.1.2. pont kivételével.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.









MELLÉKLET

A „járművek – teherkocsik” alrendszerrel kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírások

TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés 1.1. Műszaki hatály 1.2. Területi hatály 1.3. Az ÁME tartalma 2. Az alrendszer alkalmazási köre és meghatározása 3. Alapvető követelmények 4. Az alrendszer jellemzői 4.1. Bevezetés 4.2. Az alrendszerre vonatkozó funkcionális és műszaki előírások 4.2.1. Általános rendelkezések 4.2.2. Szerkezetek és mechanikus részek 4.2.2.1. Mechanikai kapcsolódási pontok 4.2.2.1.1. Végkapcsoló-készülék 4.2.2.1.2. Belső kapcsolókészülék 4.2.2.2. Az egység szilárdsága 4.2.2.3. Az egység integritása 4.2.3. Rakszelvény és jármű–vágány kölcsönhatás 4.2.3.1. Rakszelvény 4.2.3.2. A vonalak terhelhetőségével való kompatibilitás 4.2.3.3. Vonatérzékelő rendszerekkel való kompatibilitás 4.2.3.4. A tengelycsapágy állapotának figyelemmel kísérése 4.2.3.5. Menetbiztonság 4.2.3.5.1. A csavart vágányon való kisiklással szembeni védelem 4.2.3.5.2. Menetdinamikai viselkedés 4.2.3.6. Futómű 4.2.3.6.1. A forgóvázkeret strukturális kialakítása 4.2.3.6.2. A kerékpárok jellemzői 4.2.3.6.3. A kerekek jellemzői 4.2.3.6.4. A tengelyek jellemzői 4.2.3.6.5. Tengelyágyak/csapágyak 4.2.3.6.6. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszerek 4.2.3.6.7. A kerékpár manuális cseréjére alkalmas futómű 4.2.4. Fékrendszer 4.2.4.1. Általános rendelkezések 4.2.4.2. Biztonsági követelmények 4.2.4.3. Funkcionális és műszaki követelmények 4.2.4.3.1. Általános funkcionális követelmények 4.2.4.3.2. Fékteljesítmény 4.2.4.3.2.1. Üzemi fékrendszer 4.2.4.3.2.2. Rögzítőfék 4.2.4.3.3. Hőkapacitás 4.2.4.3.4. Kerékcsúszás elleni védelem (WSP) 4.2.4.3.5. Futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek 4.2.5. Környezeti feltételek 4.2.6. Rendszervédelem 4.2.6.1. Tűzvédelem 4.2.6.1.1. Általános rendelkezések 4.2.6.1.2. Funkcionális és műszaki előírások 4.2.6.1.2.1. Tűzvédelmi gátak 4.2.6.1.2.2. Anyagok 4.2.6.1.2.3. Kábelek 4.2.6.1.2.4. Gyúlékony folyadékok 4.2.6.2. Elektromos veszélyekkel szembeni védelem 4.2.6.2.1. Közvetett érintkezés elleni védelmi intézkedések (védőföldelés) 4.2.6.2.2. Közvetlen érintkezés elleni védelmi intézkedések 4.2.6.3. A zárjelző rögzítőeszközei 4.3. A kapcsolódási pontokra vonatkozó funkcionális és műszaki előírások 4.3.1. Kapcsolódási pontok az „infrastruktúra” alrendszerrel 4.3.2. Kapcsolódási pontok a „forgalmi műveletek és forgalomirányítás” alrendszerrel 4.3.3. Kapcsolódási pontok az „ellenőrzés, irányítás és jelzés” alrendszerrel 4.4. Üzemeltetési szabályok 4.5. Karbantartási szabályok 4.5.1. Általános dokumentáció 4.5.2. A karbantartási tervet alátámasztó dokumentáció 4.5.3. A karbantartást ismertető dokumentáció 4.6. Szakmai alkalmasság 4.7. Egészségvédelmi és biztonsági feltételek 4.8. A műszaki dokumentációban és az engedélyezett vasútijármű-típusok európai nyilvántartásában rögzítendő paraméterek ▼M3 4.9. Az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzése az engedélyezett járművek használata előtt ▼B 5. Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek 5.1. Általános rendelkezések 5.2. Innovatív megoldások 5.3. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó előírások 5.3.1. Futómű 5.3.2. Kerékpár 5.3.3. Kerék 5.3.4. Tengely ▼M2 5.3.4a. Futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek ▼M3 5.3.4b. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszer ▼B 5.3.5. Zárjelző 6. Megfelelőségértékelés és EK-hitelesítés 6.1. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem 6.1.1. Modulok 6.1.2. Megfelelőségértékelési eljárások 6.1.2.1. Futómű 6.1.2.2. Kerékpár 6.1.2.3. Kerék 6.1.2.4. Tengely 6.1.2.4a. ▼M2 6.1.2.5. Futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek ▼M3 6.1.2.6. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszer ▼B 6.1.3. Innovatív megoldások 6.2. Alrendszer 6.2.1. Modulok 6.2.2. EK hitelesítési eljárások 6.2.2.1. Az egység szilárdsága 6.2.2.2. A csavart vágányon való kisiklással szembeni védelem 6.2.2.3. Menetdinamikai viselkedés 6.2.2.4. Tengelyágy/csapágyak ▼M3 6.2.2.4a. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszerek ▼B 6.2.2.5. A kerékpár manuális cseréjére alkalmas futómű 6.2.2.6. Hőkapacitás 6.2.2.7. Környezeti feltételek 6.2.2.8. Tűzvédelem 6.2.2.8.1. Tűzvédelmi gátak 6.2.2.8.2. Anyagok 6.2.2.8.3. Kábelek 6.2.2.8.4. Gyúlékony folyadékok 6.2.3. Innovatív megoldások 6.3. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, EK-nyilatkozattal nem rendelkező rendszerelemeknek megfelelő alkotóelemeket tartalmazó alrendszer 6.4. Projektszakaszok, amelyekben értékelést kell végezni 6.5. EK megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező alkotóelemek 7. Végrehajtás 7.1. Forgalombahozatali engedély 7.1.1. Új járművek forgalombahelyezési engedélye a teherkocsikra vonatkozó előző ÁME-knek megfelelően 7.1.2. Az első forgalombahozatali engedély kölcsönös elismerése 7.2. A végrehajtás általános szabályai 7.2.1. Alkatrészpótlás 7.2.2. Meglévő egység vagy meglévő egységtípus módosítása 7.2.2.1. Bevezetés 7.2.2.2. Az egységben vagy egységtípusban bekövetkező változások kezelésére vonatkozó szabályok 7.2.2.3. A 2015. január 1-je előtt első üzembehelyezési engedéllyel rendelkező, EK-hitelesítési nyilatkozat hatálya alá nem tartozó meglévő egységekre vonatkozó külön szabályok 7.2.2.4. A 2008/57/EK irányelvvel összhangban engedélyezett vagy 2010. július 19. előtt már üzemelő meglévő egységek felhasználási területének kiterjesztésére vonatkozó szabályok 7.2.3. Az EK-típusvizsgálati vagy -konstrukcióvizsgálati tanúsítványokra vonatkozó szabályok 7.2.3.1. Gördülő állomány alrendszer 7.2.3.1.1. A. fázis 7.2.3.1.2. B. fázis 7.2.3.2. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek 7.3. Különleges esetek 7.3.1. Bevezetés 7.3.2. A különleges esetek felsorolása 7.3.2.1. Általános különleges esetek ▼M3 7.3.2.1a. Rakszelvény (4.2.3.1. pont) ▼B 7.3.2.2. A tengelycsapágy állapotának figyelemmel kísérése (4.2.3.4.) 7.3.2.3. A csavart vágányon való kisiklással szembeni védelem (4.2.3.5.1. pont) 7.3.2.4. Menetdinamikai viselkedés (4.2.3.5.2. pont) 7.3.2.5. A kerékpárok, kerekek és tengelyek jellemzői (4.2.3.6.2. és 4.2.3.6.3. pont) 7.3.2.6. A zárjelző rögzítőeszközei (4.2.6.3. pont) ▼M3 7.3.2.7. A járműben vagy járműtípusban bekövetkező változások kezelésére vonatkozó szabályok (7.2.2.2.) ▼B 7.4. Különleges környezeti viszonyok 7.5. Nemzeti, kétoldalú, többoldalú vagy nemzetközi megállapodások alapján üzemelő teherkocsik ▼M3 7.6. A felülvizsgálatkor vagy az ügynökség más tevékenységei során figyelembe veendő szempontok 7.6.1. A végrehajtás szabályai ▼B Függelékek

1. BEVEZETÉS

Az átjárhatósági műszaki előírás (ÁME) olyan előírás, amely ►M3 az (EU) 2016/797 irányelv ◄ 2. cikkének i) pontjában meghatározott valamely alrendszerre (vagy annak egy részére) vonatkozik annak érdekében, hogy biztosítsa:

— a vasúti rendszer átjárhatóságát, és

— az alapvető követelmények teljesítését.

1.1. Műszaki hatály

Lásd e rendelet 2. cikkét.

▼M3

1.2. Területi hatály

Ezen ÁME területi hatálya az (EU) 2016/797 irányelv I. melléklete 1. pontjának megfelelően az Európai Unió teljes vasúti rendszere, figyelembe véve a nyomtávokra vonatkozóan a 2. cikkben meghatározott korlátozásokat.

▼B

1.3. Az ÁME tartalma

►M3 Az (EU) 2016/797 irányelv ◄ 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban ez az ÁME:

a) feltünteti tervezett hatályát (2. fejezet);

b) meghatározza az érintett „járművek” alrendszerre és annak más alrendszerekkel való kapcsolódási pontjaira vonatkozó alapvető követelményeket (3. fejezet);

c) meghatározza az alrendszer és annak kapcsolódási pontjai által más alrendszerekkel szemben teljesítendő funkcionális és műszaki előírásokat (4. fejezet);

d) meghatározza az európai előírások, köztük az európai szabványok hatálya alá tartozó, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és kapcsolódási pontokat, amelyek szükségesek a vasúti rendszeren belüli kölcsönös átjárhatóság eléréséhez (5. fejezet);

e) megállapítja valamennyi mérlegelt esetben, hogy egyrészről a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségi vagy alkalmazhatósági értékelésekor, vagy másrészről az alrendszerek EK-hitelesítésekor mely eljárásokat kell használni (6. fejezet);

f) feltünteti az ÁME végrehajtásának stratégiáját (7. fejezet);

g) feltünteti az érintett személyzetre vonatkozó szakképesítési feltételeket, illetve a munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételeket, amelyek az alrendszer üzemeltetéséhez és karbantartásához, valamint az ÁME-k végrehajtásához szükségesek (4. fejezet).

▼M3

2. AZ ALRENDSZER ALKALMAZÁSI KÖRE ÉS MEGHATÁROZÁSA

2.1. Alkalmazási kör

Ez az ÁME a 2. cikk szerinti korlátozások figyelembevételével az (EU) 2016/797 irányelv I. mellékletének 2. pontjában következőképpen meghatározott járművekre alkalmazandó: „teherkocsik, ideértve a tehergépkocsik szállítására tervezett járműveket”. A járművek alrendszere ezen részének megjelölése a továbbiakban „teherkocsik”; ez a rész az (EU) 2016/797 irányelv II. melléklete szerinti „gördülőállomány” alrendszerhez tartozik.

Az (EU) 2016/797 irányelv I. mellékletének 2. pontjában meghatározott egyéb járművek ki vannak zárva ezen ÁME alkalmazási köréből; különösen vonatkozik ez a következőkre:

a) a vasúti infrastruktúra építését és karbantartását szolgáló mobil berendezések

b) az alábbiak szállítására tervezett járművek: — gépjárművek utasaikkal együtt, vagy — olyan gépjárművek, amelyek nem szállítanak utasokat, de amelyeket arra terveztek, hogy személyszállító vonatok részét alkossák (autószállítók)

c) olyan járművek, amelyek: — terhelt összeállításban hosszabbá válnak, és — esetében a rakomány a járműstruktúra részét képezi.

Megjegyzés: A konkrét esetekhez lásd a 7.1. pontot is.

2.2. Fogalommeghatározások

Ezen ÁME az alábbi fogalmakat alkalmazza:

a) „Egység” : a gördülőállomány jelölésére szolgáló általános megnevezés. Az egység ezen ÁME hatálya alá tartozik, ennek következtében az EK hitelesítési eljárás hatálya alá is. Az egység a következőkből állhat: — egy külön üzemeltethető „kocsiból”, amelynek saját kerekeken nyugvó saját kocsikerete van, vagy — tartósan összekapcsolt, külön-külön nem üzemeltethető „elemek” együtteséből, vagy — „kombatibilis közúti járműhöz (járművekhez) kapcsolt különálló forgóvázak”, melyek kombinációja sínen való haladásra alkalmas szerelvényt alkot.

b) „Vonat” : több egységből álló üzemi összeállítás.

c) „Tervezett üzemállapot” : azon feltételek összessége, amelyek mellett az egységet üzemeltetni kívánják, és ezek műszaki határai. A tervezett üzemállapot átfogóbb lehet ezen ÁME előírásainál annak érdekében, hogy az egységeket ugyanazon vonat részeiként lehessen használni a hálózaton a vasúttársaság biztonságirányítási rendszerének megfelelően.

▼B

3. ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

►M3 Az (EU) 2016/797 irányelv ◄ 4. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek meg kell felelniük a vonatkozó alapvető követelményeknek. Az alapvető követelményeket általánosan ►M3 az (EU) 2016/797 ◄ irányelv III. melléklete határozza meg. Az 1. táblázat ismerteti az ezen ÁME szerinti alapvető paramétereket és kapcsolódásukat ►M3 az (EU) 2016/797 irányelv ◄ III. mellékletében kifejtett alapvető követelményekhez.







1. táblázat Alapvető paraméterek és kapcsolódásuk az alapvető követelményekhez Pont Alapvető paraméter Alapvető követelmények Biztonság Megbízhatóság és rendelkezésre állás Egészségvédelem Környezetvédelem Műszaki kompatibilitás 4.2.2.1.1. Végkapcsoló-készülék 1.1.1., 1.1.3., 1.1.5., 2.4.1. 4.2.2.1.2. Belső kapcsolókészülék 1.1.1., 1.1.3., 2.4.1. 4.2.2.2. Egység szilárdsága 1.1.1., 1.1.3., 2.4.1. 4.2.2.3. Egység integritása 1.1.1. 4.2.3.1. Rakszelvény 1.1.1. 2.4.3. 4.2.3.2. A vonalak terhelhetőségével való kompatibilitás 1.1.1. 2.4.3. 4.2.3.3. Vonatérzékelő rendszerekkel való kompatibilitás 1.1.1. 2.4.3. 4.2.3.4. Tengelycsapágy állapotának figyelemmel kísérése 1.1.1. 1.2. 2.4.3. 4.2.3.5.1. Csavart vágányon való kisiklással szembeni védelem 1.1.1., 1.1.2., 2.4.1. 2.4.3. 4.2.3.5.2. Menetdinamikai viselkedés 1.1.1. 1.1.2. 2.4.3. 4.2.3.6.1. Forgóvázkeret strukturális kialakítása 1.1.1., 1.1.2, 1.1.3. 4.2.3.6.2. Kerékpárok jellemzői 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. 2.4.3. 4.2.3.6.3. Kerekek jellemzői 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. 2.4.3. 4.2.3.6.4. Tengelyek jellemzői 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. 4.2.3.6.5. Tengelyágy/csapágyak 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. ▼M3 4.2.3.6.6. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszerek 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. 1.2. 1.5. ▼B 4.2.3.6.7. Kerékpár manuális cseréjére alkalmas futómű 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. 4.2.4.2. Fékrendszer – biztonsági követelmények 1.1.1., 1.1.3. 1.2. 2.4.2. 4.2.4.3.1. Fékrendszer – általános funkcionális követelmények 1.1.1. 2.4.1. 2.4.2. 4.2.4.3.2.1. Fékteljesítmény – üzemi fékrendszer 1.1.1, 1.1.2. 2.4.1. 2.4.2. 1.5. 4.2.4.3.2.2. Fékteljesítmény – rögzítőfék 2.4.1. 2.4.3. 4.2.4.3.3. Fékrendszer – hőkapacitás 1.1.1., 1.1.3. 2.4.1. 2.4.3. 4.2.4.3.4. Fékrendszer – kerékcsúszás elleni védelem (WSP) 2.4.1. 2.4.2. ▼M2 4.2.4.3.5. Futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 2.4.1 2.4.3 ▼B 4.2.5. Környezeti feltételek 1.1.1. 1.1.2. 2.4.3. 4.2.6.1. Tűzvédelmi rendelkezések 1.1.1. 1.1.4. 4.2.6.1.2.1. Tűzvédelem – tűzvédelmi gátak 1.1.4. 1.3.2. 1.4.2. 4.2.6.1.2.2. Tűzvédelem – anyagok 1.1.4. 1.3.2. 1.4.2. 4.2.6.1.2.3. Tűzvédelem – kábelek 1.1.4. 1.1.5. 1.3.2. 1.4.2. 4.2.6.1.2.4. Tűzvédelem – gyúlékony folyadékok 1.1.4. 1.3.2. 1.4.2. 4.2.6.2. Elektromos veszélyekkel szembeni védelem 1.1.5. 2.4.1. 4.2.6.3. A zárjelző rögzítőeszközei 1.1.1.

►M3 Az (EU) 2016/797 irányelv ◄ III. mellékletének 1.3.1., 1.4.1., 1.4.3., 1.4.4. és 1.4.5. pontja szerinti alapvető követelmények más uniós jogszabály hatálya alá esnek.

4. AZ ALRENDSZER JELLEMZŐI

4.1. Bevezetés

►M3 Az (EU) 2016/797 irányelv ◄ tárgyát képező vasúti rendszer, amelynek a teherkocsik részét alkotják, olyan integrált rendszer, amelynek egységességét ellenőrizni kell. Az egységességet különösen a következők tekintetében kell megvizsgálni: a „járművek” alrendszerre vonatkozó előírások és a hálózattal való kompatibilitás (4.2. pont), más olyan alrendszerekkel való kapcsolódási pontok, amelybe a „járművek” alrendszer integrálódik (4.2. és 4.3. pont), valamint ►M3 az (EU) 2016/797 irányelv ◄ 18. cikkének (3) bekezdése szerinti, az üzemeltetésre és karbantartásra vonatkozó eredeti szabályok (4.4. és 4.5. pont).

►M3 Az (EU) 2016/797 irányelv ◄ 18. cikkének (3) bekezdésében említett műszaki dokumentációban (4.8. pont) szerepelnie kell különösen a tervezést érintő azon értékeknek, amelyek az adott hálózattal való kompatibilitással kapcsolatosak.

4.2. Az alrendszerre vonatkozó funkcionális és műszaki előírások

4.2.1. Általános rendelkezések

A 3. fejezet alapvető követelményeire figyelemmel a „járművek – teherkocsik” alrendszerre vonatkozó funkcionális és műszaki előírások e fejezetben az alábbi pontok szerint kerültek csoportosításra és elrendezésre:

— Szerkezetek és mechanikus részek

— Rakszelvény és jármű–vágány kölcsönhatás

— Fékrendszer

— Környezeti feltételek

— Rendszervédelem.

A teherkocsikra és azok kapcsolódási pontjaira vonatkozó funkcionális és műszaki előírások nem rendelkeznek konkrét műszaki megoldások alkalmazásáról, kivéve, ha ez feltétlenül szükséges a vasúti rendszer átjárhatósága és a releváns alapvető követelményeknek való megfelelés szempontjából.

▼M2 —————

▼B

Ha az átjárhatóság és az alapvető követelményeknek való megfelelés eléréséhez szükséges funkcionális és műszaki előírások nem kerültek kidolgozásra valamely műszaki szempont vonatkozásában, akkor ezt a szempontot a megfelelő pontban nyitott kérdésként kell kezelni. ►M3 Az (EU) 2016/797 irányelv ◄ 5. cikke (6) bekezdésének megfelelően a nyitott kérdések az A. függelékben kerülnek felsorolásra.

A C. függelék feltételeket határoz meg. A feltételeknek való megfelelés választható. A feltételeknek való megfelelés választása esetén a megfelelés értékelését az EK hitelesítési eljárás keretében egy bejelentett szervezet végzi.

►M3 Az (EU) 2016/797 ◄ irányelv 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi ÁME esetében rendelkezni lehet különleges esetekről. Ezeket a 7. fejezet sorolja fel.

A 4.2. pont szerinti követelményekkel kapcsolatos értékelési eljárást – amennyire lehetséges – a 6. fejezet határozza meg. Az említett esetek vonatkozásában a 4.2. pontban hivatkozás található a 6. fejezet megfelelő pontjaira és alpontjaira. Amennyiben egy adott alapvető paraméter esetében a követelmények és az értékelési eljárások nem választhatók külön, a hivatkozás elmarad.

4.2.2. Szerkezetek és mechanikus részek

4.2.2.1. Mechanikai kapcsolódási pontok

4.2.2.1.1. Végkapcsoló-készülék

A végkapcsoló-készülék a vonatot alkotó egységek közötti mechanikai kapcsolódási pont.

A kapcsolókészüléket úgy kell kialakítani, hogy az összekapcsolandó/lekapcsolandó egységek között senkinek se kelljen tartózkodnia, miközben az egyik egység mozgásban van.

A végkapcsoló-készüléknek terhelhetőnek és az egység tervezett üzemállapotának megfelelően fellépő erőkkel szemben ellenállónak kell lennie.

4.2.2.1.2. Belső kapcsolókészülék

A belső kapcsolókészülék az egységet alkotó elemek közötti mechanikai kapcsolódási pont.

A belső kapcsolókészüléknek terhelhetőnek és az egység tervezett üzemállapotának megfelelően fellépő erőkkel szemben ellenállónak kell lennie. Az azonos futóművön osztozó két elem közötti csatlakozásra a 4.2.2.2. pont vonatkozik.

A belső kapcsolókészülék(ek) hosszanti szilárdságának legalább a végkapcsoló-készülék(ek) hosszanti szilárdságával kell megegyeznie.

▼M4

4.2.2.2. Az egység szilárdsága

▼M3

A kocsiszekrény szerkezetét, a berendezések tartozékait, az emelési és felbakolási pontokat úgy kell megtervezni, hogy az EN 12663-2:2010 szabvány 5. fejezetében meghatározott terhelési feltételek mellett ne forduljon elő se repedés, se jelentősebb tartós deformáció vagy törés.

Abban az esetben, ha a kombatibilis közúti járművekhez kapcsolt különálló forgóvázak sínen való haladásra alkalmas szerelvényt alkotnak, a terhelési feltételek – tekintettel bimodális előírásaikra – eltérhetnek a fent említettektől; ekkor a kérelmezőnek következetes előírások alapján le kell írnia az érintett terhelési feltételeket, figyelembe véve a vonatok összetételével, tolatásával és működtetésével kapcsolatos egyedi használati feltételeket.

A megfelelőség bizonyításáról a 6.2.2.1. pont rendelkezik.

Az egységen jelölni kell az emelési és felbakolási pontokat. A jelölésnek meg kell felelnie az EN 15877-1:2012 szabvány 4.5.14. pontjának.

Megjegyzés: Úgy kell tekinteni, hogy a megfelelés 6.2.2.1. pontnak megfelelő bizonyítása kiterjed a csatlakoztatási technikákra is.

▼B

4.2.2.3. Az egység integritása

Az egységet úgy kell megtervezni, hogy a nyílások lezárását szolgáló valamennyi mozgatható rész (ajtó, ponyva, fedél, retesz stb.) biztosítva legyen a szándékolatlan elmozdítás ellen.

A zárszerkezetek (nyitott vagy zárt) állapotát az egység külsején jól látható módon kell jelezni.

4.2.3. Rakszelvény és jármű–vágány kölcsönhatás

4.2.3.1. Rakszelvény

Ez a pont a járművek méretezését szolgáló, azt célzó számítások szabályait érinti, hogy a járművek egy vagy több hálózaton akadály nélkül üzemelhessenek.

Valamely egység kívánt referenciaprofilnak való megfelelését (ideértve a hordmű referenciaprofijának való megfelelést is) az ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ szabványban meghatározott módszerek egyikének kell biztosítania.

►M3 Az EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ szabványban leírt kinematikus módszert kell alkalmazni annak megállapítására, hogy az egység tekintetében meghatározott referenciaprofil – amennyiben releváns – megfelel-e a kívánt G1, GA, GB és GC referenciaprofilnak, ideértve a hordmű számára meghatározott ►M3 GI1 vagy GI2 ◄ referenciaprofilt is.

4.2.3.2. A vonalak terhelhetőségével való kompatibilitás

A vasútvonalak terhelhetőségével való kompatibilitás vizsgálatának érdekében meg kell határozni az egység függőleges terhelési tulajdonságait.

A legfeljebb 25 tonna tengelyterhelésű egységek megengedett terhelhetőségét az ►M3 EN 15528:2015 ◄ szabvány 6.1. és 6.2. pontjának alkalmazásával kell meghatározni.

4.2.3.3. Vonatérzékelő rendszerekkel való kompatibilitás

Ha az egységnek az alábbi vonatérzékelő rendszerek közül eggyel vagy többel kompatibilisnek kell lennie, a kompatibilitást ►M3 az ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ ►M3 ◄ rendelkezéseivel összhangban kell megállapítani.

a) Sínáramkörökre épülő vonatérzékelő rendszerek.

b) Tengelyszámlálón alapuló vonatérzékelő rendszerek.

c) Hurokberendezésen alapuló vonatérzékelő rendszerek.

4.2.3.4. A tengelycsapágy állapotának figyelemmel kísérése

A tengelycsapágy állapotának figyelemmel kísérését biztosítani kell az alábbiak egyikével:

— pálya menti berendezés, vagy

— fedélzeti berendezés.

Ha az egység figyelemmel kísérését pálya menti berendezéssel kívánják végezni az 1 435 mm-es nyomtávú hálózaton, az egységnek a megfelelő láthatóság érdekében összhangban kell lennie az EN 15437-1:2009 szabvány 5.1. és 5.2. pontjával.

Az 1 524 mm-es, 1 600 mm-es vagy 1 668 mm-es nyomtávú hálózaton üzemeltetni kívánt egységek esetében a 2. táblázat megfelelő értékeit kell alkalmazni, amelyek az EN 15437-1:2009 szabvány paraméterein alapulnak.







2. táblázat Az egyes hálózatokon üzemeltetni kívánt egységekre vonatkozó célzóna és tiltott zóna YCÉL [mm] WCÉL [mm] LCÉL [mm] YTILTOTT [mm] WTILTOTT [mm] LTILTOTT [mm] 1 524 mm (mindkét terület releváns) 1 080 ± 35 ≥ 50 ≥ 200 1 080 ± 5 ≥ 140 ≥ 500 894 ± 2 ≥ 14 ≥ 200 894 ± 2 ≥ 28 ≥ 500 1 600 mm 1 110 ± 2 ≥ 70 ≥ 180 1 110 ± 2 ≥ 125 ≥ 500 1 668 mm 1 176 ± 10 ≥ 55 ≥ 100 1 176 ± 10 ≥ 110 ≥ 500

▼M3

Ha az egység figyelemmel kísérését fedélzeti berendezéssel kívánják végezni, a következő követelmények alkalmazandók:

— Ennek a berendezésnek ki kell tudnia mutatni az egység bármely tengelycsapágyának meghibásodását.

— A csapágy állapotát a hőmérsékletének vagy a dinamikus frekvenciájának, illetve más alkalmas csapágyjellemző tulajdonságnak a figyelemmel kísérésével kell értékelni.

— Az érzékelőrendszert teljes mértékben az egység fedélzetén kell elhelyezni, és a diagnosztikai üzeneteknek az egység fedélzetén kell elérhetőknek lenniük.

— A diagnosztikai üzeneteket és elérési módjukat az ezen ÁME 4.4. pontja szerinti üzemeltetési dokumentációban és az ezen ÁME 4.5. pontja szerinti karbantartási szabályokban kell ismertetni.

▼B

4.2.3.5. Menetbiztonság

A jármű menetdinamikai viselkedése erőteljesen befolyásolja a kisiklás elleni védelmet, a menetbiztonságot és a vágányterhelést.

4.2.3.5.1. A csavart vágányon való kisiklással szembeni védelem

Az egységet úgy kell megtervezni, hogy az csavart vágányon való haladáskor is menetbiztos legyen, figyelembe véve különösen a döntött és vízszintes vágány közötti átmeneti szakaszt és a keresztezések szintbeli eltéréseit.

A megfelelőségértékelésről 6.2.2.2. pont rendelkezik.

4.2.3.5.2. Menetdinamikai viselkedés

Az egységet úgy kell megtervezni, hogy az a tervezett legnagyobb sebesség elérésekor is biztonságosan haladjon.

Az egység biztonságos menetdinamikai viselkedését az alábbiak egyikével kell bizonyítani:

— ►M3 ◄ meghatározott eljárás követése, vagy az EN 14363:2016 szabvány 4., 5. és 7. fejezetébenmeghatározott eljárás követése, vagy

— jóváhagyott modellel végrehajtott szimuláció.

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.3. pont rendelkezik.

▼M1

A menetdinamikai viselkedés a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek szintjén a 6.1.2.1. pontnak megfelelően értékelhető. Ebben az esetben nem kötelező alrendszer szintű különleges vizsgálat vagy szimuláció alá vonni.

▼B

4.2.3.6. Futómű

A futómű biztosítja az egység biztonságos szállítását és irányítását, valamint megfelelő esetben a fékerő közvetítését.

4.2.3.6.1. A forgóvázkeret strukturális kialakítása

A forgóváz keretének, minden csatlakozó berendezésnek és a forgóvázat a kocsiszekrénnyel összekapcsoló szerkezetnek az integritását az EN 13749:2011 szabvány 6.2. pontjában meghatározott módszerek alapján kell bizonyítani.

▼M1

A forgóvázkeret strukturális kialakításának hiánytalansága a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek szintjén a 6.1.2.1. pontnak megfelelően értékelhető. Ebben az esetben nem kötelező alrendszer szintű különleges vizsgálat vagy szimuláció alá vonni.

▼B

4.2.3.6.2. A kerékpárok jellemzői

A kerékpár-alkatrészcsoportnak képesnek kell lennie az alkatrészek közötti erő- és forgatónyomaték-átvitelre a felhasználási terület követelményeinek megfelelően.

A kerékpárok 1. ábrán meghatározott geometriai méreteinek meg kell felelniük a 3. táblázatban meghatározott határértékeknek. Ezeket a határértékeket kell tervezési értéknek és üzemi határértéknek tekinteni a 4.5. pont szerinti karbantartási dokumentációban.

A megfelelőségértékelésről a 6.1.2.2. pont rendelkezik.

1. ábra

A 3. táblázat szerinti, kerékpárokra vonatkozó jelek







3. táblázat Kerékpárok geometriai méreteinek határértékei Megnevezés Kerékátmérő D [mm] Legkisebb érték [mm] Legnagyobb érték [mm] 1 435 mm Futófelületek közötti távolság (SR) 330 ≤ D ≤ 760 1 415 1 426 760 < D ≤ 840 1 412 1 426 D > 840 1 410 1 426 Hátoldalak közötti távolság (AR) 330 ≤ D ≤ 760 1 359 1 363 760 < D ≤ 840 1 358 1 363 D > 840 1 357 1 363 1 524 mm Futófelületek közötti távolság (SR) 400 ≤ D < 840 1 492 1 514 D ≥ 840 1 487 1 514 Hátoldalak közötti távolság (AR) 400 ≤ D < 840 1 444 1 448 D ≥ 840 1 442 1 448 1 600 mm Futófelületek közötti távolság (SR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 573 1 592 Hátoldalak közötti távolság (AR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 521 1 526 1 668 mm Futófelületek közötti távolság (SR) 330 ≤ D < 840 1 648 (1) 1 659 840 ≤ D ≤ 1 250 1 643 (1) 1 659 Hátoldalak közötti távolság (AR) 330 ≤ D < 840 1 592 1 596 840 ≤ D ≤ 1 250 1 590 1 596 (1) Legfeljebb 22,5 t tengelyterhelésű kéttengelyes kocsik esetében ennek az értéknek 1 651 mm-nek kell lennie.

4.2.3.6.3. A kerekek jellemzői

A kerekek 2. ábrán meghatározott geometriai méreteinek meg kell felelniük az 4. táblázatban meghatározott határértékeknek.







4. táblázat Kerekek geometriai méreteinek határértékei Megnevezés Kerékátmérő D [mm] Legkisebb érték [mm] Legnagyobb érték [mm] 1 435 mm Kerékkoszorú szélessége (BR) (legfeljebb 5 mm-es sorjával) D ≥ 330 133 140 Nyomkarima vastagsága (Sd) 330 ≤ D ≤ 760 27,5 33 760 < D ≤ 840 25 33 D > 840 22 33 Nyomkarima magassága (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 < D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Nyomkarima felülete (qR) D ≥ 330 6,5 – 1 524 mm Kerékkoszorú szélessége (BR) (legfeljebb 5 mm-es sorjával) D ≥ 400 134 140 Nyomkarima vastagsága (Sd) 400 ≤ D < 760 27,5 33 760 ≤ D < 840 25 33 D ≥ 840 22 33 Nyomkarima magassága (Sh) 400 ≤ D < 630 31,5 36 630 ≤ D < 760 29,5 36 D ≥ 760 27,5 36 Nyomkarima felülete (qR) D ≥ 400 6,5 – 1 600 mm Kerékkoszorú szélessége (BR) (legfeljebb 5 mm-es sorjával) 690 ≤ D ≤ 1 016 137 139 Nyomkarima vastagsága (Sd) 690 ≤ D ≤ 1 016 26 33 Nyomkarima magassága (Sh) 690 ≤ D ≤ 1 016 28 38 Nyomkarima felülete (qR) 690 ≤ D ≤ 1 016 6,5 – 1 668 mm Kerékkoszorú szélessége (BR) (legfeljebb 5 mm-es sorjával) D ≥ 330 133 140 Nyomkarima vastagsága (Sd) 330 ≤ D ≤ 840 27,5 33 D > 840 22 (PT); 25 (ES) 33 Nyomkarima magassága (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 ≤ D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Nyomkarima felülete (qR) D ≥ 330 6,5 –

Ezeket a határértékeket kell tervezési értéknek és üzemi határértéknek tekinteni a 4.5. pont szerinti karbantartási dokumentációban.

2. ábra

A 4. táblázat szerinti, kerekekre vonatkozó jelek

A kerekek mechanikai jellemzői biztosítják az erő- és forgatónyomaték-átvitelt, valamint – amennyiben erre szükség van – a hőterheléssel szembeni ellenálló képességet a felhasználási terület követelményeinek megfelelően.

A megfelelőségértékelésről a 6.1.2.3. pont rendelkezik.

4.2.3.6.4. A tengelyek jellemzői

A tengelyek jellemzői biztosítják az erő- és forgatónyomaték-átvitelt a felhasználási terület követelményeinek megfelelően.

A megfelelőségértékelésről a 6.1.2.4. pont rendelkezik.

A tengelyek nyomonkövethetőségét illetően figyelembe kell venni a teherkocsik karbantartásával foglalkozó ERA-munkacsoport eredményeit (lásd: „Final report on the activities of the Task Force Freight Wagon Maintenance” [A teherkocsik karbantartásával foglalkozó ERA-munkacsoport tevékenységéről szóló zárójelentés], melyet az ERA honlapján tettek közzé: http://www.era.europa.eu).

4.2.3.6.5. Tengelyágyak/csapágyak

A tengelyágyat és a görgőscsapágyakat a mechanikai ellenállási és kifáradási jellemzők figyelembevételével kell megtervezni. Meg kell határozni az üzem közben elért hőmérsékleti határértékeket.

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.4. pont rendelkezik.

▼M3

4.2.3.6.6. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszerek

Ez a követelmény olyan egységekre vonatkozik, amelyek a kívánt tengelyállást biztosító nyomtávszabályzó mechanizmussal rendelkező, automatikusan változtatható nyomtávú rendszerrel vannak felszerelve, ami lehetővé teszi, hogy az egység kompatibilis legyen az ezen ÁME hatálya alá tartozó 1 435 mm-es nyomtávval és egyéb nyomtávokkal azáltal, hogy áthalad egy nyomtávszabályozó berendezésen.

A kerékpár nyomtávszabályzó mechanizmusának biztosítania kell a kerék kívánt helyes tengelyállásban való biztonságos rögzítését.

A nyomtávszabályozó berendezésen való áthaladás után el kell végezni a zárórendszer (zárt vagy nyitott) állásának és a kerekek helyzetének ellenőrzését az alábbi módszerek közül egy vagy több alkalmazásával: szemrevételezés, fedélzeti ellenőrző rendszer vagy infrastruktúra/létesítmény-ellenőrző rendszer. Fedélzeti ellenőrző rendszer alkalmazása esetén lehetővé kell tenni a folyamatos figyelemmel kísérést.

Ha a futómű olyan fékberendezéssel van felszerelve, amelynek helyzete változik a nyomtávváltás közben, az automatikusan változtatható nyomtávú rendszernek – a kerekekével egyidejűleg – biztosítania kell a szóban forgó fékberendezés helyzetét és a helyes helyzetben való biztonságos zárását.

A kerekek és – adott esetben – a fékberendezés helyes helyzetben való zárásának üzem közbeni hibája esetén tipikusan fennáll a (több halálos áldozattal járó) katasztrofális kimenetelű baleset közvetlen veszélye; tekintettel a meghibásodás következményeinek súlyosságára, igazolni kell, hogy a kockázatot megfelelő szintre korlátozták.

Az automatikusan változtatható nyomtávú rendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem (5.3.4b. pont), és részét képezi a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerékpár rendszerelemnek (5.3.2. pont). A megfelelőségértékelési eljárást ezen ÁME 6.1.2.6. pontja (a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintje), 6.1.2.2. pontja (biztonsági követelmény) és 6.2.2.4a. pontja (az alrendszer szintje) határozza meg.

Az egységgel kompatibilis nyomtávot fel kell tüntetni a műszaki dokumentációban.

A rendes üzemmódban történő nyomtávszabályozás leírásának, beleértve az egységgel kompatibilis nyomtávszabályozó berendezés(ek) típusát (típusait) is, a műszaki dokumentáció részét kell képeznie (lásd még ezen ÁME 4.4. pontját).

Az ezen ÁME más pontjaiban előírt követelmények és megfelelőségértékelések független módon alkalmazandók a kerekek adott nyomtávnak megfelelő helyzeteire, és ennek megfelelően kell dokumentálni őket.

▼B

4.2.3.6.7. A kerékpár manuális cseréjére alkalmas futómű

Ez a követelmény olyan egységekre vonatkozik, amelyek a kerékpár cseréje révén különböző nyomtávokon képesek haladni.

Az egységet rögzítőmechanizmussal kell ellátni annak érdekében, hogy a fékberendezés állása helyes legyen a különböző konfigurációkban, tekintettel az egység tervezett üzemállapotának megfelelően fellépő dinamikus hatásokra.

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.5. pont rendelkezik.

4.2.4. Fékrendszer

4.2.4.1. Általános rendelkezések

A vonat fékrendszerének biztosítania kell, hogy:

— csökkenthető legyen a vonat sebessége,

— lejtőn fenntartható legyen a vonat sebessége,

— a vonat a megengedett legnagyobb féktávolságon belül megállítható legyen, és

— a vonat mozdulatlanul állhasson.

A fékteljesítményt és a fékezési folyamatot befolyásoló elsődleges tényezők:

— a fékezési erő,

— a vonat tömege,

— a vonat sebessége,

— a megengedett féktávolság,

— a rendelkezésre álló tapadás, és

— a pálya lejtése.

A vonat fékteljesítménye levezethető a vonatot alkotó egységek egyéni fékteljesítményéből.

4.2.4.2. Biztonsági követelmények

A fékrendszer hozzájárul a vasúti rendszer biztonsági szintjéhez. Ezért az egység fékrendszerének tervezését ►M3 a 402/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet ◄ ( 3 ) szerinti kockázatértékelés alá kell vonni, és meg kell vizsgálni az egység fékteljesítményének teljes kimaradásával kapcsolatos veszélyt. A következmény akkor minősül súlyosnak, ha

— csak az adott egységet érinti (több hiba együttesen), vagy

— egynél több egység fékhatásosságát érinti (egyedi meghibásodás).

A C. függelék C.9. és C.14. pontja szerinti feltételek teljesülésével e követelmény teljesítettnek tekintendő.

4.2.4.3. Funkcionális és műszaki követelmények

4.2.4.3.1. Általános funkcionális követelmények

A egység fékberendezésének az adott utasítás szerinti fékezési funkciót – fékezést vagy fékoldást – kell végeznie. A fékrendszer:

— folytonos (a fékezési vagy fékoldási utasítást a központi vezérlőből egy vezérlővezeték továbbítja a vonat teljes hosszában),

— automatikus (a vezérlővezeték véletlen zavara a vonat valamennyi egységén működésbe hozza a fékeket, leállítva a teljes szerelvényt),

— kiiktatható (kioldása és leválasztása lehetséges).

4.2.4.3.2. Fékteljesítmény

4.2.4.3.2.1. Üzemi fékrendszer

Egy vonat vagy egység fékteljesítményét lassulási képessége mutatja. A lassulási képesség a vonat vagy egység meghatározott határértékeken belüli lassításához elérhető fékezési erő, illetve az energia átalakításához és elvezetéséhez szükséges minden tényező eredője, ideértve a vonat ellenállását is.

Az egység fékteljesítményének kiszámítását a következő dokumentumok egyikével összhangban kell elvégezni:

— az EN 14531-6:2009 szabvány, vagy

▼M1

— ►M3 ◄ . azUIC 544-1:2014 szabvány

A számítást ellenőrző vizsgálatokkal kell igazolni. Az UIC 544-1 szabvány szerint végzett fékteljesítmény-számítást az ►M3 UIC 544-1:2014 szabvány ◄ meghatározott módon kell igazolni.

▼B

4.2.4.3.2.2. Rögzítőfék

A rögzítőfék olyan fék, amelyet a meghatározott körülmények között álló helyzetű járművek elmozdulásának megakadályozására használnak a szándékos kioldásig, figyelembe véve a helyet, a szelet, a lejtőt és a gördülőállomány terhelési állapotát.

Ha az egység rögzítőfékkel van felszerelve, az alábbi követelményeknek kell teljesülniük:

— a jármű mozdulatlanul áll a szándékos kioldásig,

— amennyiben közvetlenül nem lehetséges a rögzítőfék állapotának meghatározása, az állapotot mutató visszajelzőt helyeznek el kívül, a jármű mindkét oldalán,

▼M1

— ►M3 ◄ szélcsendben az EN 14531-6:2009 szabvány 6. pontjában meghatározott számításokkal kell megállapítani, a minimális rögzítőfékerőtszélcsendben az EN 14531-6:2009 szabvány 6. pontjában meghatározott számításokkal kell megállapítani,

▼B

— ►M3 ◄ az egység rögzítőfékjének tervezésekor legfeljebb 0,12-os kerék-sín (acél-acél) tapadási tényezőt vesznek figyelembe. —————az egység rögzítőfékjének tervezésekor legfeljebb 0,12-os kerék-sín (acél-acél) tapadási tényezőt vesznek figyelembe.

4.2.4.3.3. Hőkapacitás

A fékberendezésnek ki kell bírnia egy egyszeri vészfékezést, és a fellépő hő- és mechanikai hatások következtében nem szabad vesztenie hatásosságából.

▼M1

A sebességgel, a tengelyterheléssel, a lejtési szöggel és a féktávolsággal kell meghatározni és kifejezni azt a hőterhelést, amellyel szemben az egység a hő- és mechanikai hatások miatt fellépő fékteljesítmény-csökkenés nélkül ellenálló.

▼B

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.6. pont rendelkezik.

A hőkapacitásra nézve viszonyítási alapnak tekinthető az a példa, hogy az egység 40 km-en át 21 ‰-es lejtőn halad 70 km/h sebességgel, és ennek következtében a fékezési erő 920 mm-es névleges kerékátmérő és 22,5 tonnás tengelyterhelés mellett 34 percen át kerekenként 45 kW.

4.2.4.3.4. Kerékcsúszás elleni védelem (WSP)

A kerékcsúszás elleni védelem (WSP) a legnagyobb rendelkezésre álló tapadás kihasználására tervezett rendszer, mely a fékerő csökkentésével, tartásával vagy növelésével megakadályozza a kerékpárok blokkolását és ellenőrizhetetlen csúszását. A féktávolságot e módon kell optimalizálni.

Elektronikus WSP-szabályozás alkalmazásakor a WSP hibás működéséből fakadó kedvezőtlen hatásokat megfelelő rendszertervezési eljárások és műszaki konfiguráció révén kell csökkenteni.

A WSP nem változtathatja meg a fékek funkcionális jellemzőit. A jármű pneumatikus berendezését úgy kell méretezni, hogy a WSP levegőfogyasztása ne gátolja a pneumatikus fékek működését. A WSP tervezése során figyelembe kell venni, hogy a WSP ne gyakoroljon hátrányos hatást a jármű alkotóelemeire (fékberendezés, a kerék futófelülete, tengelyágy stb.).

▼M1

A következő típusú egységeket kell felszerelni WSP-vel:

— a kompozit féktuskók kivételével bármely típusú féktuskókkal ellátott egységek, amelyek esetében a tapadás legnagyobb átlagos kihasználása nagyobb, mint 0,12;

— csak tárcsafékekkel és/vagy kompozit féktuskókkal ellátott egységek, amelyek esetében a tapadás legnagyobb átlagos kihasználása nagyobb, mint 0,11.

▼M2

4.2.4.3.5. Futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek

A futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek (pl. féktuskók) súrlódás által hoznak létre fékezőerőt, amikor hozzászorulnak a kerék futófelületéhez.

Futófelületi fékek alkalmazása esetén a súrlódó elem jellemzőinek megbízhatóan hozzá kell járulniuk a kívánt fékteljesítmény eléréséhez.

A megfelelőségértékelésről ezen ÁME 6.1.2.5. pontja rendelkezik.

▼B

4.2.5. Környezeti feltételek

Az egységeknek és azok alkotóelemeinek kialakítása során figyelembe kell venni azokat a környezeti feltételeket, amelyeknek a jármű ki lesz téve.

A környezeti paramétereket az alábbi pontok ismertetik. Minden egyes környezeti paraméter tekintetében meghatározásra kerül egy névleges tartomány, amely a leginkább jellemző Európára, és az interoperábilis egységek tekintetében egy alapot képez.

Egyes környezeti paraméterek tekintetében a névleges tartománytól eltérő tartományok kerülnek meghatározásra. Ebben az esetben az egység megtervezéséhez ki kell választani egy tartományt.

Az alábbi pontokban megadott funkciók tekintetében a műszaki dokumentációban kell ismertetni azokat a tervezési és/vagy vizsgálati rendelkezéseket, amelyeket az adott tartományba tartozó ÁME-követelmények jármű általi teljesítésének biztosítására hoztak.

A kiválasztott tartományoktól és a meghozott (a műszaki dokumentációban ismertetett) intézkedésektől függően szükség lehet megfelelő üzemeltetési szabályokra, amennyiben a névleges tartományra tervezett egységet olyan vonalon üzemeltetik, ahol az értékek az év egyes szakaszaiban a névleges tartományon kívül esnek.

A névlegestől eltérő tartományokat, amelyeket a környezeti feltételek miatt korlátozó üzemeltetési szabály(ok) elkerüléséhez választani kell, a tagállamok határozzák meg, és a 7.4. pontban vannak felsorolva.

Az egységek és azok alkotóelemei kialakítása során figyelembe kell venni az alábbi külső levegőhőmérséklet-tartományok közül egyet vagy többet:

— T1: – 25 °C és + 40 °C között (névleges),

— T2: – 40 °C és + 35 °C között, valamint

— T3: – 25 °C és + 45 °C között.

Az egységnek állagromlás nélkül teljesítenie kell ezen ÁME hó-, jég- és jégesőviszonyokra vonatkozó, a névleges tartománynak megfelelő, az ►M3 EN 50125-1:2014 ◄ szabvány 4.7. pontjában meghatározott követelményeit.

Ha a szabványban meghatározottnál súlyosabb „hó-, jég- és jégesőviszonyok” kerülnek kiválasztásra, az egységet és alkotóelemeit úgy kell kialakítani, hogy – a kiválasztott hőmérsékleti tartománynak megfelelő alacsony hőmérséklettel együttes hatást figyelembe véve – teljesüljenek az ÁME-követelmények.

Meg kell határozni és igazolni kell az ÁME követelményeknek a T2 hőmérsékleti tartomány és a súlyos hó-, jég- és jégesőviszonyok tekintetében való teljesítésére hozott rendelkezéseket, különösen a következő funkciókra vonatkozó tervezési és/vagy vizsgálati rendelkezéseket:

— kapcsoló funkció, a kapcsolódások rugalmasságára korlátozva,

— fékező funkció, ideértve a fékberendezést.

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.7. pont rendelkezik.

4.2.6. Rendszervédelem

4.2.6.1. Tűzvédelem

4.2.6.1.1. Általános rendelkezések

Az egységen be kell azonosítani minden jelentős potenciális tűzforrást (magas kockázatú alkotóelemet). Az egység tervezésekor figyelemmel kell lenni a következő tűzvédelmi szempontokra:

— a tűz keletkezésének megakadályozása,

— tűz esetén a következmények mérséklése.

Az egységen szállított áruk nem képezik részét az egységnek, ezért a megfelelőségértékelés során nem kell őket figyelembe venni.

4.2.6.1.2. Funkcionális és műszaki előírások

4.2.6.1.2.1. Tűzvédelmi gátak

A tűz következményeinek mérséklése érdekében legalább 15 perces integritással rendelkező tűzvédelmi gátakat kell telepíteni a beazonosított potenciális tűzforrások (magas kockázatú alkotóelemek) és a szállított teher közé.

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.8.1. pont rendelkezik.

4.2.6.1.2.2. Anyagok

Az egység kialakításakor felhasznált minden tartós anyagnak nehezen gyulladónak és korlátozott lángterjedésűnek kell lennie, kivéve, ha:

— az anyag tűzvédelmi gáttal el van különítve az egységen található minden potenciális tűzforrástól, és biztonságos alkalmazását kockázatértékelés támasztja alá, vagy

— az alkotóelem tömege < 400 g, és más, nem vizsgált alkotóelemektől való távolsága vízszintesen ≥ 40 mm, függőlegesen ≥ 400 mm.

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.8.2. pont rendelkezik.

4.2.6.1.2.3. Kábelek

Az elektromos kábelek kiválasztásánál és lefektetésénél figyelembe kell venni azok tűzállósági tulajdonságait.

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.8.3. pont rendelkezik.

4.2.6.1.2.4. Gyúlékony folyadékok

Az egységeket oly módon kell kialakítani, hogy megakadályozható legyen a tűz gyúlékony folyadékok vagy gázok kiömlése miatti keletkezése és terjedése.

A megfelelőségértékelésről a 6.2.2.8.4. pont rendelkezik.

4.2.6.2. Elektromos veszélyekkel szembeni védelem

4.2.6.2.1. Közvetett érintkezés elleni védelmi intézkedések (védőföldelés)

A kocsiszekrény és a pályasín közötti impedanciának olyan alacsonynak kell lennie, hogy ne keletkezhessen közöttük veszélyes feszültség.

Az egységet az ►M3 EN 50153:2014 ◄ szabvány 6.4. pontja szerinti rendelkezéseknek megfelelően földelni kell.

4.2.6.2.2. Közvetlen érintkezés elleni védelmi intézkedések

Az egység elektromos berendezéseit és eszközeit úgy kell megtervezni, hogy a személyek az áramütéstől védve legyenek.

Az egységet úgy kell megtervezni, hogy az ►M3 EN 50153:2014 ◄ szabvány 5. pontja szerinti rendelkezéseknek megfelelően ne jöhessen létre közvetlen érintkezés.

4.2.6.3. A zárjelző rögzítőeszközei

▼M1

Minden olyan egységet, amelyet zárjelző viselésére terveztek, két lámpa vagy két, az E. függelékben meghatározott fényvisszaverő lemez felhelyezésére alkalmas két rögzítőeszközzel kell ellátni a végén, azonos magasságban és a sín felett legfeljebb 2 000 mm-rel. Az eszközök méretének és távolságának összhangban kell lennie ►M3 az EN 16116-2:2013 szabvány 11. ábrájával ◄ .

▼B

4.3. A kapcsolódási pontokra vonatkozó funkcionális és műszaki előírások

4.3.1. Kapcsolódási pontok az „infrastruktúra” alrendszerrel







5. táblázat Kapcsolódási pontok az „infrastruktúra” alrendszerrel Ezen ÁME megfelelő pontja A 2011/275/EU bizottsági határozat (*1) megfelelő pontja 4.2.3.1. Rakszelvény 4.2.4.1. Minimális űrszelvény 4.2.4.2. Vágánytengely-távolság 4.2.4.5. Legkisebb függőleges ívsugár 4.2.3.2. A vonalak terhelhetőségével való kompatibilitás 4.2.7.1. A vágány függőleges irányú terheléssel szembeni ellenállása 4.2.7.3. A vágány keresztirányú erőkkel szembeni ellenállása 4.2.8.1. A hidak forgalmi terheléssel szembeni ellenállása 4.2.8.2. Alépítmények egyenértékű függőleges irányú terhelése és talajnyomásbeli hatások 4.2.8.4. Meglévő hidak és alépítmények forgalmi terheléssel szembeni ellenállása 4.2.3.5.2. Menetdinamikai viselkedés 4.2.9. A vágány geometriai minősége 4.2.3.6.2. Kerékpárok jellemzői 4.2.3.6.3. Kerekek jellemzői 4.2.5.1. Névleges nyomtávolság 4.2.5.6. Sínfejprofil nyíltvonali és állomási átmenő fővágányhoz 4.2.6.2. Kitérők üzem közbeni geometriája (*1) HL L 126., 2011.5.14., 53. o.

4.3.2. Kapcsolódási pontok a „forgalmi műveletek és forgalomirányítás” alrendszerrel







6. táblázat Kapcsolódási pontok a „forgalmi műveletek és forgalomirányítás” alrendszerrel Ezen ÁME megfelelő pontja A 2011/314/EU bizottsági határozat (*1) megfelelő pontja 4.2.2.2. Az egység szilárdsága – emelés és felbakolás 4.2.3.6.3. Vészhelyzeti intézkedések 4.2.3.1. Rakszelvény 4.2.2.5. A vonatok összeállítása 4.2.3.2. A vonalak terhelhetőségével való kompatibilitás 4.2.2.5. A vonatok összeállítása 4.2.4. Fékrendszer 4.2.2.6. A vonat fékezése 4.2.6.3. A zárjelző rögzítőeszközei. E. függelék: Zárjelző 4.2.2.1.3.2. A vonat vége (*1) HL L 144., 2011.5.31., 1. o.

4.3.3. Kapcsolódási pontok az „ellenőrzés, irányítás és jelzés” alrendszerrel







7. táblázat Kapcsolódási pontok az „ellenőrzés, irányítás és jelzés” alrendszerrel ▼M1 Ezen ÁME megfelelő pontja ►M3 Hivatkozás: ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ 4.2.3.3 a) A jármű sínáramkörökre épülő vonatérzékelő rendszerrel való kompatibilitási jellemzői — tengelytávolság (3.1.2.1., 3.1.2.4., 3.1.2.5. és 3.1.2.6.) — a jármű tengelyterhelése (3.1.7.1.) — impedancia a kerekek között (3.1.9.) — kompozit féktuskók használata (3.1.6.) 4.2.3.3 b) A jármű tengelyszámlálón alapuló vonatérzékelő rendszerrel való kompatibilitási jellemzői — tengelytávolság (3.1.2.1., 3.1.2.2., 3.1.2.5. és 3.1.2.6.) — kerekek geometriai adatai (3.1.3.1. – 3.1.3.4.) — fém- és induktív összetevőktől mentes tér a kerekek között (3.1.3.5.) — kerék anyaga (3.1.3.6.) 4.2.3.3 c) A jármű hurokberendezésen alapuló vonatérzékelő rendszerrel való kompatibilitási jellemzői — a jármű fémstruktúrája (3.1.7.2.)

▼M3

4.4. Üzemeltetési szabályok

Az üzemeltetési szabályok kialakítása a vasúttársaság biztonsági irányítási rendszerében rögzített eljárások keretében történik. E szabályok figyelembe veszik az (EU) 2016/797 irányelv 15. cikkének (4) bekezdésében előírt és IV. mellékletében meghatározott műszaki dokumentáció részét képező üzemeltetési dokumentációt.

A biztonsági szempontból kritikus alkatrészek esetében (lásd a 4.5. pontot is) a konkrét üzemeltetési és üzemeltetés-nyomonkövethetőségi követelmények kidolgozása a tervezési fázisban a tervezők/gyártók által, a járművek üzembe helyezése után pedig a tervezők/gyártók és az érintett vasúttársaságok vagy az érintett kocsi-üzembentartók közötti együttműködés keretében történik.

Az üzemeltetési dokumentáció megadja az egység tervezett üzemállapotbeli jellemzőit, amelyek szükségesek a normál módban és az észszerűen előrelátható különböző korlátozott üzemmódokban történő üzemeltetésre vonatkozó szabályok meghatározásához.

Az üzemeltetési dokumentáció a következőkből áll:

— a normál üzemmód leírása, ideértve az egység üzemeltetési jellemzőit és korlátozásait (pl. a jármű rakszelvénye, tervezett legnagyobb sebessége, tengelyterhelése, fékteljesítménye, vonatérzékelő rendszerekkel való kompatibilitása, megengedett környezeti feltételek, az egységgel kompatibilis nyomtávszabályozó berendezés(ek) típusa(i) és működése),

— az észszerűen előrelátható korlátozott üzemmódok leírása (az ebben az ÁME-ban leírt berendezések és funkciók biztonságát veszélyeztető hibák esetén) a kapcsolódó elfogadható határértékekkel és az egység esetlegesen előforduló üzemeltetési feltételeivel,

— a biztonsági szempontból kritikus alkatrészek listája: A biztonsági szempontból kritikus alkatrészek listája tartalmazza a konkrét üzemeltetési és üzemeltetés-nyomonkövethetőségi követelményeket.

A kérelmező az üzemeltetési dokumentáció eredeti változatát bocsátja rendelkezésre. Ez a dokumentáció a megfelelő uniós szabályozással összhangban és az egység aktuális üzemeltetési és karbantartási feltételeinek figyelembevételével később módosítható. A bejelentett szervezet csak azt vizsgálja meg, hogy az üzemeltetési dokumentáció rendelkezésre áll-e.

4.5. Karbantartási szabályok

A karbantartás azon tevékenységek összessége, amelyek célja valamely funkcionális egység azon állapotának megőrzése vagy visszaállítása, amelyben a kívánt funkciót el tudja látni.

Az egységeken végzett karbantartási tevékenységekhez az (EU) 2016/797 irányelv 15. cikkének (4) bekezdésében előírt és IV. mellékletében meghatározott műszaki dokumentáció részét alkotó alábbi dokumentumok szükségesek:

— általános dokumentáció (4.5.1. pont),

— a karbantartási tervet alátámasztó dokumentáció (4.5.2. pont), és

— a karbantartást ismertető dokumentáció (4.5.3. pont).

A kérelmező rendelkezésre bocsátja a 4.5.1, 4.5.2. és 4.5.3. pont szerinti dokumentumokat. Ez a dokumentáció a megfelelő európai uniós szabályozással összhangban és az egység aktuális üzemeltetési és karbantartási feltételeinek figyelembevételével később módosítható. A bejelentett szervezet csak azt vizsgálja meg, hogy a karbantartási dokumentáció rendelkezésre áll-e.

A kérelmező vagy a kérelmező által felhatalmazott valamely szervezet (pl. kocsi-üzembentartó) átadja ezt a dokumentációt a karbantartásért felelős szervezetnek, amint azt az egység karbantartására kijelölik.

E három dokumentum alapján a karbantartásért felelős szervezet karbantartás-üzemeltetési szinten karbantartási tervet és megfelelő karbantartási követelményeket határoz meg kizárólagos felelősségi körében (ezen ÁME-re vonatkozó értékelés alkalmazási körén kívül).

A dokumentáció magában foglalja a biztonsági szempontból kritikus alkatrészek jegyzékét. A biztonsági szempontból kritikus alkatrészek olyan alkatrészek, amelyek esetében feltételezhető, hogy egyetlen hiba közvetlenül az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 12. pontjában meghatározott súlyos balesetet okozhat.

A biztonsági szempontból kritikus alkatrészeknek és azok konkrét szervizelési, karbantartási és karbantartás-nyomonkövethetőségi követelményeinek beazonosítása a tervezési fázisban a tervezők/gyártók által, a járművek üzembe helyezése után pedig a tervezők/gyártók és a karbantartásért felelős érintett szervezetek közötti együttműködés keretében történik.

4.5.1. Általános dokumentáció

Az általános dokumentáció a következőkből áll:

— az egységre és annak alkotóelemeire vonatkozó tervrajzok és leírások,

— az egység karbantartását érintő jogi előírások,

— rendszer-tervrajzok (elektromos, pneumatikus, hidraulikus és vezérlő-áramköri kapcsolási rajzok),

— kiegészítő fedélzeti rendszerek (a rendszerek leírása, amely tartalmazza a funkciók ismertetését, a kapcsolódási pontokra vonatkozó előírásokat, az adatfeldolgozást és a jegyzőkönyveket),

— az egyes járművek konfigurációs dokumentációja (részek és anyagok jegyzéke) a karbantartás alatti nyomonkövethetőség érdekében (elsősorban, de nem kizárólag).

4.5.2. A karbantartási tervet alátámasztó dokumentáció

A karbantartási tervet alátámasztó dokumentáció ismerteti, miként kerülnek meghatározásra és megtervezésre a karbantartási tevékenységek annak érdekében, hogy a járművek jellemzői a járművek élettartama alatt a megengedett használati határértékeken belül maradjanak. A dokumentációban az ellenőrzési kritériumok és a karbantartási időközök meghatározása céljából szerepelnie kell a kiindulási adatoknak. A karbantartási tervet alátámasztó dokumentáció a következőkből áll:

— az egység karbantartásának tervezésénél alkalmazott előzmények, elvek és módszerek,

— a biztonsági szempontból kritikus rendszerelemek, valamint azok konkrét üzemeltetési, szervizelési, karbantartási és nyomonkövethetőségi követelményei beazonosításánál alkalmazott előzmények, elvek és módszerek.

— a jármű normál használatához tartozó határértékek (pl. km/hónap, éghajlati határértékek, tervezett rakománytípusok stb.),

— a karbantartás tervezésénél alkalmazott megfelelő adatok és azok eredete (tapasztalati visszajelzés),

— a karbantartás tervezésekor elvégzett tesztek, vizsgálatok és számítások.

4.5.3. A karbantartást ismertető dokumentáció

A karbantartást ismertető dokumentáció leírja a karbantartás végzésének lehetséges módját. A karbantartási tevékenységek körébe tartoznak többek között az ellenőrzések, a nyomon követés, a vizsgálatok, a mérések, a cserék, a beállítások és a javítások.

A karbantartási tevékenységek felosztása az alábbi:

— megelőző karbantartás (ütemezett és ellenőrzött), és

— korrekciós karbantartás.

A karbantartást ismertető dokumentáció a következőket tartalmazza:

— az alkotóelemek hierarchiája és működésének leírása, amely megállapítja a jármű határait azáltal, hogy megfelelő számú szintre lebontva felsorolja a járműstruktúrához tartozó összes elemet. A hierarchia legalsó elemének cserélhetőnek kell lennie.

— Alkatrészek jegyzéke, amely tartalmazza a tartalékalkatrészek (cserélhető elemek) műszaki és funkcionális leírását is. A jegyzéknek tartalmaznia kell az állapotuk alapján cserélhető alkatrészeket, illetve azokat, amelyeket adott esetben elektromos vagy mechanikus meghibásodást követően kell cserélni, illetve amelyek cseréje véletlen károsodás következtében várhatóan szükséges. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket fel kell tüntetni és hivatkozni kell a vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatra.

— A biztonsági szempontból kritikus alkatrészek listája: A biztonsági szempontból kritikus alkatrészek listájának tartalmaznia kell a konkrét szervizelési, karbantartási és szervizelés/karbantartás-nyomonkövethetőségi követelményeket.

— Az alkotóelemekre vonatkozó határértékek, amelyek nem léphetők túl az üzemelés során. Korlátozott üzemmódra vonatkozó üzemelési korlátozások megadása engedélyezett (határértékek elérése esetén).

— Az alkotóelemekre vagy alrendszerekre vonatkozó európai jogi kötelezettségekre való hivatkozások listája.

— Karbantartási terv ( 4 ), azaz a karbantartási feladatok rendezett felsorolása, amelybe beletartoznak a karbantartási tevékenységek, eljárások és eszközök. A feladatok rendezett felsorolása magában foglalja a következőket: a) szét- és összeszerelési utasítások, a cserélhető alkatrészek helyes szét- és összeszereléséhez szükséges rajzokkal, b) karbantartási kritériumok, c) ellenőrzések és vizsgálatok, különösen a biztonsági szempontból fontos alkatrészek esetében; többek között szemle és roncsolásmentes vizsgálatok (megfelelő esetben például a biztonságot befolyásoló hibák feltárására), d) a feladat elvégzéséhez szükséges eszközök és anyagok, e) a feladat elvégzéséhez szükséges fogyóeszközök, f) személyi biztonsági rendelkezések és védőfelszerelések.

— A járművek egyes karbantartási műveletek utáni ismételt üzembe helyezése előtt elvégzendő, szükséges vizsgálatok és eljárások.

▼B

4.6. Szakmai alkalmasság

A személyzetnek az egységek üzemeltetéséhez és karbantartásához szükséges szakmai alkalmasságáról ez az ÁME nem rendelkezik.

4.7. Egészségvédelmi és biztonsági feltételek

▼M1

Az egységek üzemeltetését és karbantartását végző személyzet egészségére és biztonságára vonatkozó rendelkezéseket ►M3 az (EU) 2016/797 irányelv ◄ III. mellékletének 1.1.5., 1.3.1., 1.3.2., 2.5.1. és 2.6.1. pontja szerinti alapvető követelmények tartalmazzák.

▼B

Különösen a 4.2. pont következő alpontjai írnak elő rendelkezéseket a személyzet egészségére és biztonságára vonatkozóan:

4.2.2.1.1. pont: Végkapcsoló-készülék

4.2.6.1. pont: Tűzvédelem

4.2.6.2. pont: Elektromos veszélyekkel szembeni védelem.

Ha az egység kézi kapcsolókészülékkel van felszerelve, a tolatómunkások számára szabad helyet kell biztosítani az összekapcsolási/lekapcsolási művelet során.

Egyértelmű jelöléssel és/vagy védőberendezéssel kell ellátni minden olyan kiálló részt, amely veszélyt jelent az üzemeltető személyzetre nézve.

Abban az esetben, ha az egység üzemeltetését a fedélzeten tartózkodó személyzet végzi (pl. tolatáskor), az egységre lépcsőket és kapaszkodókat kell szerelni.

▼M1

4.8. A műszaki dokumentációban és az engedélyezett vasútijármű-típusok európai nyilvántartásában rögzítendő paraméterek

▼B

A műszaki dokumentációnak legalább a következő paramétereket kell tartalmaznia:

— A végkapcsoló-készülék típusa, helyzete és rugalmassága

— A dinamikus vonó- és összenyomóerőből fakadó terhelés

— Rakszelvény-referenciaértékek, amelyeknek az egység megfelel

— Megfelelés adott esetben a G1, GA, GB vagy GC rakszelvény-referenciaértékeknek

— ►M3 ◄ rakszelvény-referenciaértékeinek Megfelelés adott esetben a hordmű számára meghatározottGI1 vagy GI2rakszelvény-referenciaértékeinek

— Tengelyenkénti tömeg (üresen és teljesen megrakodva)

— Tengelyek száma és elhelyezkedése az egység mentén

— Az egység hossza

— Tervezett legnagyobb sebesség

— Nyomtáv(ok), amely(ek)en az egység üzemeltethető

— Vonatérzékelő rendszerekkel (sínáramkörökre épülő/tengelyszámlálón alapuló/hurokberendezésen alapuló) való kompatibilitás

— Hőnfutásjelző rendszerekkel való kompatibilitás

— A tengelycsapágyak üzemi hőmérsékleti tartománya

— A fékvezérlés jellege (például: pneumatikus főfékvezeték, XXX típusú elektromos fék…)

— A vezérlővezeték és más egységekhez való kapcsolódásainak tulajdonságai (a főfékvezeték átmérője, az elektromos vezeték keresztmetszete…)

— A fékegység egyedi névleges teljesítménye, adott esetben a fékezési mód függvényében (reakcióidő, fékerő, megkívánt tapadási szint…)

— Féktávolság vagy féksúly, adott esetben a fékezési mód függvényében

▼M1

— A fék alkotóelemeinek hőterhelése a sebességgel, a tengelyterheléssel, a lejtési szöggel és a féktávolsággal kifejezve

▼B

— Hőmérsékleti tartomány és súlyosság a hó-, jég- és jégesőviszonyok tekintetében

— Féksúly és maximális lejtési szög a rögzítőfék tekintetében (megfelelő esetben)

— Gurítódombos tolatásra való alkalmasság/alkalmatlanság

— Lépcsők és/vagy kapaszkodók megléte

▼M1

Az engedélyezett vasútijármű-típusok európai nyilvántartásában (ERATV) rögzítendő járműadatokat az engedélyezett vasútijármű-típusok európai nyilvántartásáról szóló, 2011. október 4-i 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozat írja elő. ( 5 )

▼M3

4.9. Az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzése az engedélyezett járművek használata előtt

A vasúttársaság által az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzése céljából használandó „járművek – teherkocsik” alrendszerre vonatkozó paraméterek az (EU) 2019/773 bizottsági végrehajtási rendelet ( 6 ) D1. függelékében kerülnek leírásra.

▼B

5. KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK

5.1. Általános rendelkezések

►M3 Az (EU) 2016/797 irányelv ◄ 2. cikkének f) pontjában meghatározott „kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket” az 5.3. pont sorolja fel a következőkkel együtt:

— felhasználási területük az adott alrendszerre vonatkozó paraméterekkel, és

— utalások a 4.2. pontban meghatározott megfelelő követelményekre.

Amennyiben az 5.3. pontban valamely követelmény a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintjén értékeltként kerül megjelölésre, nincs szükség ugyanerre a követelményre vonatkozó alrendszer szintű értékelésre.

▼M2

5.2. Innovatív megoldások

Amint az a 10a. cikkben is szerepel, az innovatív megoldásokhoz új előírások és/vagy új értékelési módszerek lehetnek szükségesek. Ezeket az előírásokat és értékelési módszereket a 6.1.3. pontban leírt módszer alapján kell kidolgozni minden olyan esetben, amikor a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemhez kapcsolódó innovatív megoldást irányoznak elő.

▼B

5.3. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó előírások

5.3.1. Futómű

▼M3

A futóművet az alábbi paraméterekkel meghatározott valamennyi alkalmazási tartományra, azaz felhasználási területre kell tervezni:

— Nyomtáv

▼B

— Legnagyobb sebesség

— Legnagyobb lejtésszög-hiányosság

— Az üres egység legkisebb súlya

— Legnagyobb tengelyterhelés

— A forgócsapok közötti távolság vagy a kéttengelyes egységek tengelytávja

— Üres egység esetén a tömegközéppont maximális magassága

— Megrakodott egység esetén a tömegközéppont maximális magasságának együtthatója

— A járműszekrény legkisebb torziós merevségi együtthatója

— Üres egység esetén a legnagyobb tömegeloszlás együtthatója az alábbi képlet alapján: Izz = a járműszekrénynek a járműszekrény tömegközéppontján áthaladó függőleges tengelyhez viszonyított tehetetlenségi nyomatéka m = a járműszekrény tömege 2a* = tengelytáv

— A legkisebb névleges kerékátmérő

— Síndőlés.

A megfelelő felhasználásai terület meghatározása érdekében a gyorsaságra és a tengelyterhelésre vonatkozó paraméterek (pl. legnagyobb sebesség és önsúly) együttesen is fegyelembe vehetők.

A futóműnek meg kell felelnie a 4.2.3.5.2. és 4.2.3.6.1. pontban meghatározott követelményeknek. Ezeket a követelményeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintjén kell értékelni.

5.3.2. Kerékpár

▼M3

Ezen ÁME alkalmazásában a kerékpárok magukban foglalják a vágánnyal való mechanikus kapcsolódást biztosító fő alkatrészeket (kerekek és csatlakozóelemek, például hosszirányú tengely és független keréktengelyek). A kiegészítő alkatrészeket (tengelycsapágyak, tengelyágyak és féktárcsák) az alrendszer szintjén kell értékelni.

A kerékpárokat az alábbiakkal meghatározott felhasználási terület tekintetében kell értékelni és megtervezni:

— nyomtáv,

▼B

— névleges futófelület-átmérő, és

— legnagyobb függőleges irányú statikus erő.

A kerékpárnak meg kell felelnie a 4.2.3.6.2. pontban meghatározott, geometriai és mechnikai paraméterekre vonatkozó követelményeknek. Ezeket a követelményeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintjén kell értékelni.

5.3.3. Kerék

A kerekeket az alábbiakkal meghatározott felhasználási terület tekintetében kell értékelni és megtervezni:

— névleges futófelület-átmérő,

— legnagyobb függőleges irányú statikus erő,

▼M3

— legnagyobb sebesség,

— üzemi határértékek, és

▼B

— legnagyobb fékezési energia.

A keréknek meg kell felelnie a 4.2.3.6.3. pontban meghatározott, geometriai, mechnikai és hőmechanikai paraméterekre vonatkozó követelményeknek. Ezeket a követelményeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintjén kell értékelni.

5.3.4. Tengely

A tengelyt az alábbiakkal meghatározott felhasználási terület tekintetében kell értékelni és megtervezni:

— legnagyobb függőleges irányú statikus erő.

A tengelynek meg kell felelnie a 4.2.3.6.4. pontban meghatározott mechnikai paraméterekre vonatkozó követelményeknek. Ezeket a követelményeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintjén kell értékelni.

▼M2

5.3.4a. Futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek

A futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemeket az alábbiakkal meghatározott felhasználási terület tekintetében kell megtervezni és értékelni:

— dinamikus súrlódási együtthatók és azok tűrési tartományai,

— minimális statikus súrlódási együttható,

— az elemre alkalmazható maximális fékezőerők,

— sínáramkörökre épülő vonatérzékelő rendszerekkel együtt való alkalmazhatóság,

— szélsőséges környezeti viszonyok mellett való alkalmazhatóság.

A futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemeknek meg kell felelniük a 4.2.4.3.5. pontban meghatározott követelményeknek. Ezeket a követelményeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintjén kell értékelni.

▼M3

5.3.4b. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszer

Az „automatikusan változtatható nyomtávú rendszer” kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet az alábbiakkal meghatározott felhasználási terület tekintetében kell értékelni és megtervezni:

— a nyomtávok, amelyekre a rendszert tervezték,

— a legnagyobb statikus tengelyterhelések tartománya,

— a névleges futófelület-átmérők tartománya,

— az egység legnagyobb tervezési sebessége, és

— a nyomtávszabályozó berendezés(ek) azon típusai, amelyekre a rendszert tervezték, ideértve a nyomtávszabályozó berendezés(ek) által lehetővé tett névleges sebességet és az automatikus nyomtávváltás közben fellépő legnagyobb tengelyirányú erőket.

Az automatikusan változtatható nyomtávú rendszernek meg kell felelnie a 4.2.3.6.6. pontban meghatározott követelményeknek; ezeket a követelményeket a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem 6.1.2.6. pontban meghatározott szintjén kell értékelni.

▼B

5.3.5. Zárjelző

Az E. függelékben leírt zárjelző kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő független rendszerelem. A 4.2. pont nem tartalmaz követelményeket a zárjelzőre nézve. A bejelentett szervezet általi értékelése nem alkotja részét az alrendszer EK hitelesítési eljárásának.

6. MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉS ÉS EK-HITELESÍTÉS

6.1. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem

6.1.1. Modulok

Egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelőségértékelését a 8. táblázatban megadott modullal (modulokkal) összhangban kell elvégezni.







8. táblázat A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségértékelésének moduljai CA1 modul Belső gyártásellenőrzés, valamint termékellenőrzés egyedi vizsgálatok útján CA2 modul Belső gyártásellenőrzés és véletlenszerű időközönként végzett termékellenőrzés CB modul EK-típusvizsgálat CD modul A gyártási folyamat minőségirányítási rendszerén alapuló típusmegfelelőség CF modul Termékellenőrzésen alapuló típusmegfelelés CH modul A teljes minőségirányítási rendszeren alapuló megfelelőség CH1 modul A teljes minőségirányítási rendszeren és tervvizsgálaton alapuló megfelelőség ▼M2 CV modul Típushitelesítés üzemi tapasztalatok alapján (használatra való alkalmasság) ▼B

E modulokat a 2010/713/EU határozat írja le részletesen.

6.1.2. Megfelelőségértékelési eljárások

A gyártó vagy az Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselője a kívánt rendszerelemnek megfelelően választ egy modult vagy modulkombinációt a 9. táblázatban megadottak közül.

▼M2







9. táblázat A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tekintetében alkalmazandó modulok Pont Rendszerelem Modulok CA1 vagy CA2 CB + CD CB + CF CH CH1 CV 4.2.3.6.1 Futómű X X X Bevált futómű X X 4.2.3.6.2 Kerékpár X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.3. Kerék X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.4 Tengely X (*1) X X X (*1) X ▼M3 4.2.3.6.6. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszer X (*1) X X X (*1) X X (*2) ▼M2 4.2.4.3.5. Futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek X (*1) X X X (*1) X X (*2) 5.3.5 Zárjelző X X (*1) A CA1, CA2 és CH modult csak az ezen ÁME hatálybalépése előtt forgalomba hozott, ennélfogva ezt megelőzően kifejlesztett termékek esetében lehet használni, feltéve, hogy a gyártó igazolja a bejelentett szervezet felé, hogy a tervezési felülvizsgálatot és a típusvizsgálatot a korábbi kérelmek esetében összemérhető körülmények között elvégezték, és azok megfelelnek ezen ÁME követelményeinek. Ez az igazolás, melyet dokumentálni kell, ugyanolyan szintű bizonyítéknak minősül, mint a CB modul vagy a CH1 modul szerinti konstrukcióvizsgálat. (*2) A CV modult akkor kell használni, ha a futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elem gyártója – saját megítélése szerint – nem rendelkezik elegendő tapasztalati visszajelzéssel a javasolt konstrukcióval kapcsolatban.

▼B

A kiválasztott modul vagy modulkombináció alkalmazása keretében a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a 4.2. pontban említett követelmények tekintetében kell értékelni. Szükség esetén a következő pontokban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő bizonyos rendszerelemek értékelése tekintetében további követelmények kerülnek meghatározásra.

▼M3

Az ezen ÁME 5.3. pontjában kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemként meghatározott alkatrészekre alkalmazandó különleges esetben a megfelelő követelmény csak abban az esetben képezheti a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintjén való ellenőrzés részét, ha az alkatrész továbbra is megfelel ezen ÁME 4. és 5. fejezetének, és ha a különleges eset nem hivatkozik nemzeti szabályra (azaz olyan további követelményre, amely összeegyeztethető az alapvető ÁME-vel és az ÁME-ban teljeskörűen meghatározásra került).

Egyéb esetekben az ellenőrzést az alrendszer szintjén kell elvégezni; amennyiben nemzeti szabály vonatkozik egy alkatrészre, az érintett tagállam meghatározhatja a releváns alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.

▼M3

6.1.2.1. Futómű

A menetdinamikai viselkedést az EN 16235:2013 szabvány határozza meg.

Az EN 16235:2013 szabvány 6. fejezetében leírt, bevált futóművel felszerelt egységekről azt kell vélelmezni, hogy megfelelnek a vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy a futóműveket szokásos felhasználási területükön belül alkalmazzák.

A forgóvázkeret szilárdságának értékelését az EN 13749:2011 szabvány 6.2. pontja alapján kell elvégezni.

▼B

6.1.2.2. Kerékpár

A kerékpár-alkatrészcsoport mechanikai tulajdonságainak megfelelőségértékelését az EN 13260:2009 + A1:2010 szabvány 3.2.1. pontjának megfelelően kell elvégezni, amely határértékeket határoz meg az elemekre ható tengelyirányú erőre és a kapcsolódó ellenőrző vizsgálatra nézve.

▼M4

A megfelelőség alternatív igazolása a 6.1.2.4. a) pontnak megfelelően megengedett.

▼M3

Hitelesítési eljárást kell életbe léptetni az összeszerelési fázisban annak biztosítására, hogy a tengely egyes alkatrészeinek mechanikai jellemzőiben bekövetkező változásokból fakadó hibák ne befolyásolhassák hátrányosan a biztonságot. Ennek az eljárásnak tartalmaznia kell az interferencia-értékek meghatározását, valamint – a felsajtolt kerékpárok esetében – az ennek megfelelő felsajtolási diagramot.

▼B

6.1.2.3. Kerék

a) Kovácsolt és hengerelt kerekek: A mechanikai jellemzőket az EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011 szabvány 7. pontjában meghatározott eljárást követve kell ellenőrizni.

Ha a kerék futófelületére ható féktuskókkal ellátott kereket használnak, a kereket a legnagyobb várható fékezési energia számításba vételével hőmechanikai szempontból is ellenőrizni kell. El kell végezni az EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011 szabvány 6.2. pontjában leírt típusvizsgálatot annak ellenőrzése érdekében, hogy a nyomkarima fékezés közbeni oldalirányú elmozdulása és a maradékfeszültség a megadott tűréshatárokon belül maradjon.

Kovácsolt és hengerelt kerekek esetében a maradékfeszültségre vonatkozó döntési feltételeket az EN 13979-1:2003 + A1:2009 + A2:2011 szabvány határozza meg.

▼M4

A megfelelőség alternatív igazolása a 6.1.2.4. a) pontnak megfelelően megengedett.

▼B

b) Egyéb keréktípusok: Egyéb keréktípusok a nemzeti használatban lévő egységek esetében engedélyezettek. Ilyenkor a döntési feltételeket és a kifáradási igénybevétel kritériumait nemzeti szabályokban kell meghatározni. Ezeket a nemzeti szabályokat a tagállamok ►M3 az (EU) 2016/797 irányelv ◄ 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően jelentik be.

▼M1

Hitelesítési eljárást kell életbe léptetni a gyártási szakaszban annak biztosítására, hogy a kerekek mechanikai jellemzőiben bekövetkező változásokból fakadó hibák ne befolyásolhassák hátrányosan a biztonságot. Ellenőrizni kell a kerék anyagának szakítószilárdságát, a kerékkoszorú keménységét, törésszilárdságát (csak a futófelületen ható fékkel felszerelt kerekek esetében), ütésállóságát, anyagjellemzőit és anyagtisztaságát. A hitelesítési eljárásnak meg kell határoznia az egyes ellenőrizendő jellemzőkre használt mintavételi eljárást.

▼B

6.1.2.4. Tengely

▼M1

Az alkatrészcsoporttal kapcsolatos fenti követelményeken túlmenően a tengely mechanikai ellenállási és kifáradási jellemzőinek megfelelőségértékelését az EN 13103:2009 + A2:2012 szabvány 4., 5. és 6. pontja alapján kell végezni.

A megengedett igénybevételre vonatkozó döntési feltételeket az EN 13103:2009 + A2:2012 szabvány 7. pontja írja elő. Hitelesítési eljárást kell életbe léptetni a gyártási szakaszban annak biztosítására, hogy a tengelyek mechanikai jellemzőiben bekövetkező változásokból fakadó hibák ne befolyásolhassák hátrányosan a biztonságot. Ellenőrizni kell a tengely anyagának szakítószilárdságát, ütésállóságát, felszíni épségét, anyagjellemzőit és anyagtisztaságát. A hitelesítési eljárásnak meg kell határoznia az egyes ellenőrizendő jellemzőkre használt mintavételi eljárást.

▼M4

A megfelelőség alternatív igazolása a 6.1.2.4. a) pontnak megfelelően megengedett.

6.1.2.4a.

Amennyiben a 6.1.2.2., a 6.1.2.3. és a 6.1.2.4. pontban említett EN-szabványok nem terjednek ki a javasolt műszaki megoldásra, megengedett más szabványok használata a kerékpár-alkatrészcsoport mechanikai tulajdonságainak, a kerekek mechanikai jellemzőinek, valamint a tengely mechanikai ellenállási és kifáradási jellemzőinek megfelelőségértékelésére; ebben az esetben a bejelentett szervezet ellenőrzi, hogy az alternatív szabványok a kerékpárok tervezésére, kialakítására és vizsgálatára műszakilag egységes, a kerékpárokra, a kerekekre és a tengelyekre vonatkozóan konkrét követelményeket is tartalmazó szabványokból áll-e a következőkre tekintettel:

— a kerékpár összeszerelése,

— mechanikai ellenállás,

— kifáradási jellemzők,

— megengedett igénybevételi határértékek,

— termomechanikai jellemzők.

A fent előírt igazolás teljesítéséhez csak nyilvánosan elérhető szabványokra lehet hivatkozni. A bejelentett szervezet által végzett ellenőrzésnek biztosítania kell az alternatív szabványok módszertana, a kérelmező által elfogadott feltevések, a tervezett műszaki megoldás és a tervezett felhasználási terület közötti összhangot.

▼M2

6.1.2.5. Futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek

A futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek megfelelőségértékelését az Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: ERA) honlapján (http://www.era.europa.eu) ►M3 közzétett ERA/TD/2013-02/INT műszaki dokumentum 2015. november 27-i 3.0 verziójának ◄ megfelelően a súrlódási elem következő tulajdonságainak meghatározásával kell elvégezni:

— dinamikus súrlódási teljesítmény (4. fejezet),

— statikus súrlódási együttható (5. fejezet),

— mechanikai jellemzők, beleértve a nyírószilárdsági és hajlítószilárdsági vizsgálatokra vonatkozó tulajdonságokat is (6. fejezet).

A következő, az ERA honlapján (http://www.era.europa.eu) ►M3 közzétett ERA/TD/2013-02/INT műszaki dokumentum 2015. november 27-i 3.0 verziójának ◄ 7. és/vagy 8. fejezete szerinti megfelelőségértékeléseket kell elvégezni, ha a súrlódó elemeket:

— sínáramkörökre épülő vonatérzékelő rendszerek, és/vagy

— szélsőséges környezeti viszonyok mellett való alkalmazásra szánják.

Ha egy gyártó – saját megítélése szerint – nem rendelkezik elegendő tapasztalati visszajelzéssel a javasolt konstrukcióval kapcsolatban, az üzemi tapasztalatok alapján való típushitelesítés (CV modul) az alkalmazhatóság vizsgálatának részét kell, hogy képezze. Az üzem közbeni vizsgálatok megkezdése előtt egy megfelelő modul (CB vagy CH1) használatával hitelesíteni kell a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem konstrukcióját.

Az üzemi teszteket a gyártó kérelmére kell megszervezni, akinek be kell szereznie egy, az ilyen értékeléshez hozzájáruló vasúttársaság beleegyezését.

Az olyan futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek esetében, amelyeket az ERA honlapján (http://www.era.europa.eu) ►M3 közzétett ERA/TD/2013-02/INT műszaki dokumentum 2015. november 27-i 3.0 verziójának ◄ 7. fejezetének hatálya alá nem tartozó alrendszerekben terveznek alkalmazni, a sínáramkörökre épülő vonatérzékelő rendszerek mellett való alkalmazhatóságot a 6.1.3. pontban az innovatív megoldásokra vonatkozó eljárás alkalmazásával lehet igazolni.

Az olyan futófelületi fékekhez tartozó súrlódó elemek esetében, amelyeket az ERA honlapján (http://www.era.europa.eu) ►M3 közzétett ERA/TD/2013-02/INT műszaki dokumentum 2015. november 27-i 3.0 verziójának ◄ 8.2.1. szakaszának hatálya alá nem tartozó alrendszerekben terveznek alkalmazni, a görgős próbapadon, szélsőséges környezeti viszonyok mellett való alkalmazhatóságot a 6.1.3. pontban az innovatív megoldásokra vonatkozó eljárás alkalmazásával lehet igazolni.

▼M3

6.1.2.6. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszer

Az értékelési eljárás a 4.2.3.6.6. és 5.3.4b. pontban említett valamennyi szempontra kiterjedő hitelesítési terven alapul.

A hitelesítési tervnek összhangban kell lennie a 4.2.3.6.6. pontban előírt biztonsági elemzéssel, és meg kell határoznia a szükséges értékelést az alábbi különböző szakaszokban:

— tervezési felülvizsgálat,

— statikai tesztek (próbapadon végzett és a kerékpárba/egységbe való integrációt vizsgáló tesztek)

— a nyomtávszabályozó berendezés(ek) üzem közbeni körülmények tekintetében reprezentatív vizsgálata

— pályán végzett, üzem közbeni körülmények tekintetében reprezentatív vizsgálatok.

A 4.2.3.6.6. pontban előírt biztonsági szintnek való megfelelés bizonyítására való tekintettel egyértelműen dokumentálni kell az azon egység biztonsági elemzése során és felhasználási célja szempontjából figyelembe vett feltételezéseket, amelybe a rendszert integrálni tervezik.

Az automatikusan változtatható nyomtávú rendszer esetében értékelhető a használatra való alkalmasság (CV modul). Az üzem közbeni vizsgálatok megkezdése előtt egy megfelelő modul (CB vagy CH1) használatával hitelesíteni kell a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem konstrukcióját. Az üzemi teszteket a gyártó kérelmére kell megszervezni, akinek be kell szereznie egy, az ilyen értékeléshez hozzájáruló vasúttársaság beleegyezését.

A megfelelőségértékelésért felelős bejelentett szervezet által kiadott tanúsítványnak tartalmaznia kell mind az 5.3.4b. pont szerinti felhasználási feltételeket, mind azon nyomtávszabályozó berendezés(ek) típusát (típusait) és működési feltételeit, amely(ek) tekintetében az automatikusan változtatható nyomtávú rendszer értékelésre került.

▼M2

6.1.3. Innovatív megoldások

Ha egy, a 10a. cikkben említett innovatív megoldást javasolnak egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemhez, a gyártó vagy az Unióban székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője a 10a. cikkben meghatározott eljárást alkalmazza.

▼B

6.2. Alrendszer

6.2.1. Modulok

A „járművek – teherkocsik” alrendszer EK-hitelesítését a 10. táblázatban megadott modullal (modulokkal) összhangban kell elvégezni.







10. táblázat Az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló modulok SB EK-típusvizsgálat SD A gyártási folyamat minőségirányítási rendszerén alapuló EK-hitelesítés SF A termékellenőrzésen alapuló EK-hitelesítés SH1 A teljes minőségirányítási rendszeren és tervvizsgálaton alapuló EK-hitelesítés

E modulokat a 2010/713/EU határozat írja le részletesen.

6.2.2. EK hitelesítési eljárások

A kérelmező az alábbiak közül választ egy, az alrendszer EK-hitelesítését szolgáló modult vagy modulkombinációt:

— (SB + SD), vagy

— (SB + SF), vagy

— (SH1).

A kiválasztott modul vagy modulkombináció alkalmazása keretében az alrendszert a 4.2. pontban említett követelmények tekintetében kell értékelni. Szükség esetén a következő pontokban bizonyos rendszerelemek értékelése tekintetében további követelmények kerülnek meghatározásra.

6.2.2.1. Az egység szilárdsága

▼M3

A megfelelőségértékelésnek összhangban kell lennie az EN 12663-2:2010 szabvány 6. és 7. pontjával vagy alternatívaként az EN 12663-1:2010+A1:2014 szabvány 9.2. fejezetével.

▼B

A csatlakozásokat illetően elismert hitelesítési eljárást kell életbe léptetni a gyártási szakaszban annak biztosítására, hogy semmilyen hiba ne befolyásolhassa hátrányosan a szerkezet tervezett mechanikai jellemzőit.

▼M3

6.2.2.2. Csavart vágányon való kisiklással szembeni védelem

A megfelelőségértékelést az EN 14363:2016 szabvány 4., 5. és 6.1. fejezetével összhangban kell elvégezni.

6.2.2.3. Menetdinamikai viselkedés

Tesztpályán végzett vizsgálatok

A megfelelőségértékelést az EN 14363:2016 szabvány 4., 5. és 7. fejezetével összhangban kell elvégezni.

Az 1 668 mm-es nyomtávú hálózaton üzemeltetett egységek esetében az EN 14363:2016 szabvány 7.6.3.2.6. pontjának 2. alpontja szerinti, Rm = 350 m sugárra előírt vezetőerő becsült értékét a következő képlet szerint kell kiszámítani:

Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (11 550 m/Rm – 33) kN.

Az Yj,a,qst kvázistatikus vezetőerő határértékének 66 kN-nak kell lennie.

A túlemeléshiány értékei a 1 668 mm-es nyomtávhoz a megfelelő 1 435 mm-es paraméterértékek következő átváltási tényezővel történő szorzása révén igazítható: 1 733/1 500.

A jelentésben fel kell tüntetni a legnagyobb egyenértékű kúpossági érték és a sebesség azon kombinációját, amely mellett teljesül az EN 14363:2016 szabvány 4., 5. és 7. pontja szerinti stabilitási kritérium.

▼B

6.2.2.4. Tengelyágy/csapágyak

A görgőscsapágyak mechanikai ellenállási és kifáradási jellemzői megfelelőségértékelésének összhangban kell lennie az EN 12082:2007 + A1:2010 szabvány 6. pontjával.

▼M3

A megfelelőség bizonyításához más szabványok használata is megengedett, amennyiben az EN-szabványok nem terjednek ki a javasolt műszaki megoldásra; ebben az esetben a bejelentett szervezet ellenőrzi, hogy az alternatív szabványok a csapágyak tervezésére, kialakítására és vizsgálatára vonatkozóan műszakilag egységes előírásokból állnak-e.

A fent előírt bizonyításhoz csak nyilvánosan elérhető szabványokra lehet hivatkozni.

Azon csapágyak esetében, amelyeket az ezen ÁME hatálybalépése előtt kialakított tervek szerint gyártottak és a termékekre vonatkozó ÁME hatálybalépése előtt használtak a termék forgalomba hozatala céljából, a kérelmező eltérhet a fent meghatározott megfelelőségértékeléstől és helyette hivatkozhat a hasonló körülmények között korábbi kérelmek esetében elvégzett konstrukciós és típusvizsgálatokra; ennek igazolását dokumentálni kell, és az igazolás ugyanolyan szintű bizonyító adatnak minősül, mint az SB. modul szerinti típusvizsgálat vagy az SH1. modul szerinti konstrukcióvizsgálat.

6.2.2.4a. Automatikusan változtatható nyomtávú rendszerek

A 4.2.3.6.6. pontban előírt és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem szintjén végzett biztonsági elemzést az egység szintjén konszolidálni kell; felülvizsgálhatók különösen a 6.1.2.6. pontnak megfelelő feltevések az egység és annak felhasználási célja figyelembevétele érdekében.

▼B

6.2.2.5. A kerékpár manuális cseréjére alkalmas futómű

Nyomtávszabályzás 1 435 mm és 1 668 mm között

▼M1

A 430-1:2012 UIC tájékoztató következő ábráiban megadott műszaki megoldásokat úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek a 4.2.3.6.7. pont szerinti követelményeknek:

— a tengelyegységre nézve: a 430-1:2012 UIC tájékoztató B4. mellékletének 9. és 10. ábrája és H. mellékletének 18. ábrája,

— ►M3 ◄ a forgóvázegységre nézve: a 430-1:2012 UIC tájékoztató H. mellékletének 18. ábrája és I. mellékletének 19. és 20. ábrája.

▼B

Nyomtávszabályzás 1 435 mm és 1 524 mm között

A 430-3:1995 UIC tájékoztató 7. függelékében megadott műszaki megoldást úgy kell tekinteni, mint amely megfelel a 4.2.3.6.7. pont szerinti követelményeknek.

6.2.2.6. Hőkapacitás

Számításokkal, szimulációkkal és vizsgálatokkal kell igazolni, hogy a féktuskók, fékbetétek és féktárcsák hőmérséklete nem lépi túl azok hőkapacitását. Figyelembe kell venni az alábbiakat:

a) Vészfékezés tekintetében: a sebesség és a terhelhetőség kritikus kombinációja egyenes és vízszintes pályán, minimális szél mellett és száraz sínen

b) Folyamatos fékezés tekintetében: — a legnagyobb fékezési erőig terjedő tartomány, — a legnagyobb sebességig terjedő tartomány, és — a megfelelő fékezési idő.

6.2.2.7. Környezeti feltételek

Az acélt úgy kell tekinteni, mint amely megfelel a 4.2.5. pont szerinti valamennyi hőmérsékleti tartományra vonatkozó követelménynek, amennyiben az anyag tulajdonságait – 20 °C-ig határozták meg.

6.2.2.8. Tűzvédelem

6.2.2.8.1. Tűzvédelmi gátak

A tűzvédelmi gátakat az ►M3 EN 1363-1:2012 ◄ . szabványnak megfelelően kell vizsgálni. A legalább 2 mm vastag acéllemezt és a legalább 5 mm vastag alumíniumlemezt úgy kell tekinteni, mint amelyek vizsgálat nélkül is megfelelnek az integritási követelményeknek.

6.2.2.8.2. Anyagok

▼M3

Az anyagok gyúlékonysági és lángterjedési tulajdonságaira vonatkozó vizsgálatokat az 5658-2:2006/Am1:2011 ISO-szabvánnyal összhangban kell elvégezni, és határértéknek a CFE ≥ 18 kW/m2-t kell tekinteni.

Gumirészek esetében a vizsgálatot az ISO 5660-1:2015 szabvány szerint kell elvégezni, amelyre a MARHE ≤ 90 kW/m2 határérték alkalmazandó az EN 45545-2:2013+A1:2015 szabvány 6. táblázatának T03.02 referenciájában meghatározott vizsgálati feltételek mellett.

A következő anyagok és alkotóelemek tekintetében a tűzvédelmi követelményeket az előírt gyúlékonysági és lángterjedési tulajdonságoknak megfelelőnek kell tekinteni:

— Kerékpárok, bevonattal vagy bevonat nélkül.

▼B

— Szervetlen bevonatú fémek és ötvözetek (például – de nem kizárólag – galvanizált bevonat, anódos bevonat, krómozás, konverziós foszfátbevonat).

— 0,3 mm-nél kisebb névleges vastagságú szerves bevonatú fémek és ötvözetek (például – de nem kizárólag – festékbevonat, műanyagbevonat, aszfaltbevonat).

— Szervetlen és szerves bevonatú fémek és ötvözetek, ahol a szerves réteg névleges vastagsága 0,3 mm-nél kisebb.

— Üveg, kőagyag, kerámia és terméskő termékek.

— Az EN 13501-1:2007 + A1:2009 szabvány szerinti C-s3, d2 vagy annál magasabb kategória követel