2008R1126 — HU — 21.12.2008 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

▼B

A BIZOTTSÁG 1126/2008/EK RENDELETE

(2008. november 3.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

1. cikk

E rendelet mellékletének megfelelően elfogadásra kerülnek az 1606/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott nemzetközi számviteli standardok.

2. cikk

Az 1725/2003/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Az Európai Gazdasági Térségen kívül minden jog fenntartva, kivéve a személyes használat vagy egyéb tisztességes felhasználás céljából történő sokszorosítást. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.

▼M5

IAS 1 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

A Pénzügyi kimutatások prezentálása

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK

A pénzügyi kimutatások célja

Teljes pénzügyi kimutatások

Átfogó szempontok

Valós bemutatás és az IFRS-eknek való megfelelés

A vállalkozás folytatása

Eredményszemléletű számvitel

Lényegesség és összevonás

Beszámítás

A beszámolás gyakorisága

Összehasonlító információk

A bemutatás következetessége

SZERKEZET ÉS TARTALOM

Bevezetés

A pénzügyi kimutatások azonosítása

A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás

A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban megjelenítendő információk

A rövid lejárat/hosszú lejárat megkülönböztetése

Forgóeszközök

Rövid lejáratú kötelezettségek

A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban vagy a megjegyzésekben bemutatandó információk

Az átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás

Az átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban bemutatandó információk

Az időszaki eredmény

Az időszaki egyéb átfogó jövedelem

Az átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban vagy a megjegyzésekben bemutatandó információk

A saját tőke változásainak kimutatása

Cash flow-k kimutatása

Megjegyzések

Felépítés

A számviteli politikák közzététele

Becslési bizonytalanságok forrásai

Tőke

Egyéb közzétételek

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS A HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

A (2003-BAN MÓDOSÍTOTT) IAS 1 VISSZAVONÁSA

▼B

IAS 2 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Készletek

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

KÉSZLETEK ÉRTÉKELÉSE

Készletek bekerülési értéke

Beszerzés költségei

Átalakítás költségei

Egyéb költségek

A szolgáltatást nyújtó készleteinek bekerülési értéke

Biológiai eszközökből betakarított mezőgazdasági termékek bekerülési értéke

A bekerülési érték meghatározásának módszerei

Bekerülési érték formulák

Nettó realizálható érték

RÁFORDÍTÁSKÉNT TÖRTÉNŐ ELSZÁMOLÁS

KÖZZÉTÉTEL

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

IAS 7 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

▼M5

Cash flow-k kimutatásai ( 3 )

▼B

CÉL

A cash flow-kra vonatkozó információk hasznosak, mert a felhasználók számára alapot szolgáltatnak ahhoz, hogy felmérjék a gazdálkodó egységnek a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek megtermelésére való képességét, valamint azt, hogy a gazdálkodó egységnek ezeket a cash flow-kat mire kell felhasználnia. Azok a gazdasági döntések, amelyeket a pénzügyi kimutatások felhasználói hoznak, megkövetelik annak értékelését, hogy a gazdálkodó egység mennyire képes pénzeszközöket és pénzeszköz-egyenértékeseket termelni, és hogy ezek megtermelése milyen ütemezésben és bizonyossággal történik meg.

Ennek a standardnak az a célja, hogy olyan ►M5 cash flow-k kimutatása ◄ formájában írja elő az információnyújtást a gazdálkodó egység pénzeszközeiben és pénzeszköz-egyenértékeseiben bekövetkezett múltbeli változásokról, amely az adott időszaki cash flow-kat működési, befektetési és finanszírozási tevékenységekből származó cash flow kategóriákba sorolja.

HATÓKÖR

A CASHFLOW-INFORMÁCIÓ ELŐNYEI

FOGALMAK

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A ►M5 CASH FLOW-K KIMUTATÁSÁNAK ◄ PREZENTÁLÁSA

Működési tevékenységek

Befektetési tevékenységek

Finanszírozási tevékenységek

A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ CASH FLOW-K BEMUTATÁSA

A BEFEKTETÉSI ÉS FINANSZÍROZÁSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ CASH FLOW-K BEMUTATÁSA

CASH FLOW-K NETTÓ MÓDON TÖRTÉNŐ BEMUTATÁSA

CASH FLOW-K KÜLFÖLDI PÉNZNEMBEN

KAMAT ÉS OSZTALÉKOK

▼M1

▼B

NYERESÉGADÓK

LEÁNYVÁLLALATOKBA, TÁRSULT ÉS KÖZÖS VEZETÉSŰ VÁLLALKOZÁSOKBA TÖRTÉNŐ BEFEKTETÉSEK

LEÁNYVÁLLALATOK ÉS EGYÉB ÜZLETI EGYSÉGEK MEGVÁSÁRLÁSA ÉS ELIDEGENÍTÉSE

NEM PÉNZJELLEGŰ TRANZAKCIÓK

A PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK ÖSSZETEVŐI

EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

IAS 8 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

SZÁMVITELI POLITIKÁK

A számviteli politikák kiválasztása és alkalmazása

A számviteli politika következetessége

A számviteli politika változásai

A számviteli politika változásainak alkalmazása

Visszamenőleges alkalmazás

A visszamenőleges alkalmazás korlátai

Közzététel

SZÁMVITELI BECSLÉSEK VÁLTOZÁSAI

Közzététel

HIBÁK

A visszamenőleges újramegállapítás korlátai

Korábbi időszaki hibák közzététele

AMIKOR A VISSZAMENŐLEGES ALKALMAZÁS ÉS A VISSZAMENŐLEGES ÚJRAMEGÁLLAPÍTÁS KIVITELEZHETETLEN

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

IAS 10 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

▼M5

A beszámolási időszak vége utáni események

▼B

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

MEGJELENÍTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

►M5 A beszámolási időszak vége ◄ utáni módosító események

►M5 A beszámolási időszak vége ◄ utáni nem módosító események

Osztalék

A VÁLLALKOZÁS FOLYTATÁSA

KÖZZÉTÉTEL

A közzétételre történő engedélyezés napja

A ►M5 pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás ◄ fordulónapján fennálló körülményekről nyújtott információk aktualizálása

►M5 A beszámolási időszak vége ◄ utáni nem módosító események

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

AZ (1999-BEN MÓDOSÍTOTT) IAS 10 VISSZAVONÁSA

IAS 11 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Beruházási szerződések

CÉL

Ennek a standardnak a célja előírni a beruházási szerződésekkel kapcsolatos bevételek és költségek számviteli kezelését. A beruházási szerződésekben elvállalt tevékenységek jellege miatt a szerződés szerinti tevékenység megkezdésének és befejezésének dátuma rendszerint más beszámolási időszakba esik. A beruházási szerződések elszámolása során az elsődleges kérdés ezért a szerződéses bevételek és a szerződéses költségek megosztása azon számviteli időszakok között, melyek során a beruházási munkákat elvégzik. Ez a standard a Pénzügyi kimutatások elkészítésére és bemutatására vonatkozó keretelvekben meghatározott megjelenítési kritériumokat használja annak meghatározására, hogy mikor kell a szerződéses bevételeket és a szerződéses költségeket az ►M5 átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban ◄ bevételként és ráfordításként elszámolni. E kritériumok alkalmazásához gyakorlati iránymutatást is ad.

HATÓKÖR

FOGALMAK

A BERUHÁZÁSI SZERZŐDÉSEK ÖSSZEKAPCSOLÁSA ÉS TAGOLÁSA

SZERZŐDÉSES BEVÉTELEK

SZERZŐDÉSES KÖLTSÉGEK

A SZERZŐDÉSES BEVÉTELEK ÉS KÖLTSÉGEK ELSZÁMOLÁSA

A VÁRHATÓ VESZTESÉGEK ELSZÁMOLÁSA

A BECSLÉSEK VÁLTOZÁSAI

KÖZZÉTÉTEL

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

IAS 12 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Nyereségadók

CÉL

Ennek a standardnak az a célja, hogy előírja a nyereségadók számviteli kezelését. A nyereségadók elszámolásának alapvető kérdése az, hogy hogyan kerüljenek elszámolásra a tárgyidőszaki és a jövőbeli adókövetkezményei:

Egy eszköz vagy egy kötelezettség megjelenítésében benne rejlik, hogy a beszámolót készítő gazdálkodó egység várhatóan realizálni vagy rendezni fogja az eszköz, vagy a kötelezettség könyv szerinti értékét. Ha valószínű, hogy ennek a könyv szerinti értéknek a realizálása vagy rendezése magasabb (vagy alacsonyabb) jövőbeli adófizetéseket eredményez, mintha ez a realizálás, vagy rendezés nem járna adókövetkezményekkel, akkor ez a standard megköveteli, hogy a gazdálkodó egység – néhány kivételtől eltekintve – halasztott adókötelezettséget (adókövetelést) mutasson ki.

Ez a standard megköveteli, hogy a gazdálkodó egység ugyanúgy számolja el az ügyletek és más események adókövetkezményeit, mint ahogy magukat az ügyleteket és más eseményeket elszámolja. ►M5 Az eredményen kívül (vagy az egyéb átfogó jövedelemben, vagy közvetlenül a saját tőkében) megjelenített ügyletekre és egyéb eseményekre vonatkozóan bármely kapcsolódó adóhatást szintén az eredményen kívül (vagy az egyéb átfogó jövedelemben vagy közvetlenül a saját tőkében) kell megjeleníteni. ◄ A közvetlenül a saját tőkében megjelenített ügyletek és más események bármely kapcsolódó adókihatását közvetlenül a saját tőkében jelenítik meg. Ehhez hasonlóan a halasztott adókövetelések és adókötelezettségek üzleti kombinációk során történő megjelenítése az adott üzleti kombináció során keletkező goodwill, vagy a felvásárlónak a felvásárolt azonosítható eszközei, kötelezettségei és függő kötelezettségei nettó valós értékében lévő részesedésének az üzleti kombináció költségét meghaladó többletének értékét érinti.

Ez a standard foglalkozik a fel nem használt negatív adóalapból, vagy fel nem használt adójóváírásból szármató halasztott adókövetelések megjelenítésével, a nyereségadók pénzügyi kimutatásokban való szerepeltetésével, valamint a nyereségadókkal kapcsolatos információk közzétételével.

HATÓKÖR

FOGALMAK

Adóalap

TÉNYLEGES ADÓKÖTELEZETTSÉGEK ÉS TÉNYLEGES ADÓKÖVETELÉSEK MEGJELENÍTÉSE

HALASZTOTT ADÓKÖTELEZETTSÉGEK ÉS HALASZTOTT ADÓKÖVETELÉSEK MEGJELENÍTÉSE

ADÓKÖTELES ÁTMENETI KÜLÖNBÖZETEK

Üzleti kombinációk

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Goodwill

Egy eszköz vagy egy kötelezettség kezdeti megjelenítése

Levonható átmeneti különbözetek

Egy eszköz vagy egy kötelezettség kezdeti megjelenítése

Fel nem használt negatív adóalapok és fel nem használt adójóváírások

Ki nem mutatott halasztott adókövetelés újbóli becslése

Leányvállalatokba, fióktelepekbe és társult vállalkozásokba történt befektetések, valamint közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek

ÉRTÉKELÉS

A TÉNYLEGES ÉS A HALASZTOTT ADÓ MEGJELENÍTÉSE

▼M5

Az eredményben elszámolt tételek

►M5 Nem az eredményben elszámolt ◄ tételek

▼M5 —————

▼M5

▼M5

▼M5

Üzleti kombinációból származó halasztott adó

Részvényalapú kifizetési ügyletekből származó tényleges és halasztott adó

BEMUTATÁS

Adókövetelések és adókötelezettségek

Beszámítás

Adóráfordítás

A gazdálkodó egység szokásos tevékenységéből származó eredményéhez kapcsolódó adóráfordítás (bevétel)

▼M5

▼M5

▼B

Külföldi halasztott adókötelezettségek vagy követelések árfolyam-különbözete

KÖZZÉTÉTEL

▼M5

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

IAS 16 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Ingatlanok, gépek és berendezések

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

MEGJELENÍTÉS

Kezdeti költségek

Későbbi költségek

ÉRTÉKELÉS A MEGJELENÍTÉSKOR

A bekerülési érték összetevői

Bekerülési érték meghatározása

▼M1

▼B

ÉRTÉKELÉS A MEGJELENÍTÉS UTÁN

Bekerülésiérték-modell

Átértékelési modell

Értékcsökkenés

Értékcsökkenthető összeg és az értékcsökkenési időszak

Értékcsökkenési módszer

Értékvesztés

Értékvesztés kompenzálása

KIVEZETÉS

KÖZZÉTÉTEL

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

IAS 17 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Lízingek

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

A LÍZINGEK MINŐSÍTÉSE

LÍZINGEK A LÍZINGBEVEVŐK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIBAN

Pénzügyi lízingek

Kezdeti megjelenítés

Későbbi értékelés

Operatív lízingek

LÍZINGEK A LÍZINGBEADÓK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIBAN

Pénzügyi lízingek

Kezdeti megjelenítés

Későbbi értékelés

Operatív lízingek

VISSZLÍZINGÜGYLETEK

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

A (1997-BEN MÓDOSÍTOTT) IAS 17 VISSZAVONÁSA

IAS 18 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Bevételek

CÉL

A jövedelmet a Keretelvek a pénzügyi kimutatások elkészítésére és bemutatására úgy határozzák meg, mint a gazdasági hasznokban a beszámolási időszakban eszközök befolyása vagy növekedése, vagy kötelezettségek csökkenése formájában bekövetkezett növekedések, amelyek azt eredményezik, hogy a saját tőke a tulajdonosok hozzájárulásától eltérő okból nő. A jövedelem mind a bevételeket, mind a nyereségeket magában foglalja. A bevétel az a jövedelem, amely egy vállalkozás szokásos tevékenységéből származik, és számtalan különböző néven illetik, ideértve az árbevételt, a díjakat, a kamatot, az osztalékokat és jogdíjakat. Ennek a standardnak az a célja, hogy előírja bizonyos típusú ügyletekből és eseményekből származó bevételek számviteli kezelésének módját.

A bevétel elszámolásával kapcsolatban az elsődleges kérdés annak meghatározása, hogy mikor lehet a bevételt elszámolni. Bevétel akkor kerül elszámolásra, amikor valószínű, hogy jövőbeli gazdasági hasznok fognak befolyni a gazdálkodó egységhez, és ezeket a hasznokat megbízhatóan mérni lehet. Ez a standard bemutatja, melyek azok a körülmények, amelyekben ezek a kritériumok teljesülnek, és ezért a bevételt elszámolásra kerül. E kritériumok alkalmazásához gyakorlati iránymutatást is ad.

HATÓKÖR

FOGALMAK

A BEVÉTEL ÉRTÉKELÉSE

AZ ÜGYLET AZONOSÍTÁSA

ÁRUK ÉRTÉKESÍTÉSE

SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA

KAMAT, JOGDÍJAK ÉS OSZTALÉKOK

KÖZZÉTÉTEL

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

IAS 19 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Munkavállalói juttatások

CÉL

Ennek a standardnak az a célja, hogy előírja a munkavállalói juttatások elszámolását és közzétételét. A standard a gazdálkodó egységtől megköveteli, hogy jelenítsen meg:

HATÓKÖR

FOGALMAK

RÖVID TÁVÚ MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

Megjelenítés és értékelés

Valamennyi rövid távú munkavállalói juttatás

Rövid távú fizetett távollétek

Nyereségrészesedési és jutalmazási programok

Közzététel

A MUNKAVISZONY MEGSZŰNÉSE UTÁNI JUTTATÁSOK: A MEGHATÁROZOTT HOZZÁJÁRULÁSI PROGRAMOK ÉS A MEGHATÁROZOTT JUTTATÁSI PROGRAMOK MEGKÜLÖNBÖZTETÉSE

Többmunkáltatós programok

Meghatározott juttatási programok, amelyek közös ellenőrzés alatt álló különböző gazdálkodó egységek között osztják meg a kockázatot

Állami programok

Biztosított juttatások

A MUNKAVISZONY MEGSZŰNÉSE UTÁNI JUTTATÁSOK: MEGHATÁROZOTT HOZZÁJÁRULÁSI PROGRAMOK

Megjelenítés és értékelés

Közzététel

A MUNKAVISZONY MEGSZŰNÉSE UTÁNI JUTTATÁSOK: MEGHATÁROZOTT JUTTATÁSI PROGRAMOK

Megjelenítés és értékelés

Vélelmezett kötelem elszámolása

▼M5

Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás

▼B

Eredmény

Megjelenítés és értékelés: a meghatározott juttatási kötelmek és a tárgyidőszaki szolgálat költségének jelenértéke

Aktuáriusi értékelési módszer

A juttatások összegének hozzárendelése a szolgálati évekhez

Aktuáriusi feltételezések

Aktuáriusi feltételezések: diszkontráta

Aktuáriusi feltételezések: fizetések, juttatások és egészségügyi költségek

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

▼M5

▼B

Múltbeli szolgálat költsége

Megjelenítés és értékelés: a program eszközei

A program eszközeinek valós értéke

Visszatérítések

A program eszközeinek hozama

Üzleti kombinációk

Megszorítások és rendezések

Bemutatás

Beszámítás

Rövid/hosszú lejáratú megkülönböztetés

A munkaviszony megszűnése utáni juttatás költségeinek pénzügyi komponensei

Közzététel

EGYÉB HOSSZÚ TÁVÚ MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

Megjelenítés és értékelés

Közzététel

VÉGKIELÉGÍTÉSEK

Megjelenítés

Értékelés

Közzététel

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

IAS 20 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Állami támogatások elszámolása és az állami közreműködés közzététele

HATÓKÖR

FOGALMAK

ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK

Nem monetáris állami támogatások

Az eszközökhöz kapcsolódó támogatások bemutatása

A jövedelemhez kapcsolódó támogatások bemutatása

▼M5

▼B

Állami támogatások visszafizetése

ÁLLAMI KÖZREMŰKÖDÉS

KÖZZÉTÉTEL

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

IAS 21 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Az átváltási árfolyamok változásainak hatásai

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

A fogalmak kifejtése

A funkcionális pénznem

Külföldi érdekeltségbe történt nettó befektetés

Monetáris tételek

A JELEN STANDARD ÁLTAL ELŐÍRT MEGKÖZELÍTÉS ÖSSZEGZÉSE

KÜLFÖLDI PÉNZNEMBEN TÖRTÉNT ÜGYLETEK FUNKCIONÁLIS PÉNZNEMBEN TÖRTÉNŐ BEMUTATÁSA

Kezdeti megjelenítés

▼M5

Beszámolás későbbi beszámolási időszakok végén

▼B

Árfolyam-különbözetek megjelenítése

A funkcionális pénznem megváltozása

A FUNKCIONÁLIS PÉNZNEMTŐL ELTÉRŐ PREZENTÁLÁSI PÉNZNEM ALKALMAZÁSA

A prezentálás pénznemére történő átszámítás

Külföldi érdekeltség átszámítása

A külföldi érdekeltség elidegenítése

▼M5

▼B

AZ ÁRFOLYAM-KÜLÖNBÖZETEK ADÓ HATÁSAI

KÖZZÉTÉTEL

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

▼M5

▼B

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

▼M1

IAS 23 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Hitelfelvételi költségek

ALAPELV

HATÓKÖR

FOGALMAK

MEGJELENÍTÉS

Aktiválásra alkalmas hitelfelvételi költségek

A minősített eszköz megtérülő értéket meghaladó, könyv szerinti értéke

Az aktiválás megkezdése

Az aktiválás felfüggesztése

Az aktiválás befejezése

KÖZZÉTÉTEL

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

AZ (1993-BAN MÓDOSÍTOTT) IAS 23 VISSZAVONÁSA

▼B

IAS 24 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek

CÉL

HATÓKÖR

A KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK CÉLJA

FOGALMAK

KÖZZÉTÉTEL

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

AZ (1994-BEN ÁTSZERKESZTETT) IAS 24 VISSZAVONÁSA

IAS 26 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Nyugdíjazási juttatási programok elszámolása és beszámolása

HATÓKÖR

FOGALMAK

MEGHATÁROZOTT HOZZÁJÁRULÁSI PROGRAMOK

MEGHATÁROZOTT JUTTATÁSI PROGRAMOK

Ígért nyugdíjazási juttatások aktuáriusi jelenértéke

Az aktuáriusi értékelések gyakorisága

A pénzügyi kimutatások tartalma

MINDEN PROGRAM

A program eszközeinek értékelése

Közzététel

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

IAS 27 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Konszolidált és egyedi pénzügyi kimutatások

HATÓKÖR

FOGALMAK

A KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK PREZENTÁLÁSA

A KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK HATÓKÖRE

KONSZOLIDÁCIÓS ELJÁRÁSOK

▼M5

▼B

A LEÁNYVÁLLALATOKBAN, KÖZÖS VEZETÉSŰ VÁLLALKOZÁSOKBAN ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOKBAN LÉVŐ BEFEKTETÉSEK ELSZÁMOLÁSA AZ EGYEDI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKBAN

KÖZZÉTÉTEL

továbbá azonosítani kell a jelen standard 9. bekezdése, az IAS 28, valamint az IAS 31 szerint elkészített azon pénzügyi kimutatásokat, amelyekhez az egyedi pénzügyi kimutatások kapcsolódnak.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

IAS 28 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Társult vállalkozásokban lévő befektetések

HATÓKÖR

FOGALMAK

Jelentős befolyás

A tőkemódszer

A TŐKEMÓDSZER ALKALMAZÁSA

Értékvesztés miatti veszteségek

EGYEDI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK

KÖZZÉTÉTEL

▼M5

▼B

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

IAS 29 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Pénzügyi beszámolás a hiperinflációs gazdaságokban

HATÓKÖR

A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÚJRAMEGÁLLAPÍTÁSA

Eredeti bekerülésiérték-alapú pénzügyi kimutatások

▼M5

Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás

▼B

▼M5

Átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás

▼B

A nettó monetáris pozíción keletkező nyereség vagy veszteség

Jelenlegi érték alapú pénzügyi kimutatások

▼M5

Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás

▼B

▼M5

Átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás

▼B

A nettó monetáris pozíción keletkező nyereség vagy veszteség

Adók

▼M5

Cash flow-k kimutatása

▼B

Összehasonlító adatok

Konszolidált pénzügyi kimutatások

Az általános árindex kiválasztása és használata

OLYAN GAZDASÁGOK, AHOL MEGSZŰNIK A HIPERINFLÁCIÓ

KÖZZÉTÉTELEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

IAS 31 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek

HATÓKÖR

FOGALMAK

A közös vállalkozások formái

Közös ellenőrzés

Szerződéses megállapodás

KÖZÖSEN ELLENŐRZÖTT TEVÉKENYSÉGEK

KÖZÖSEN ELLENŐRZÖTT ESZKÖZÖK

KÖZÖS VEZETÉSŰ VÁLLALKOZÁSOK

A tulajdonos pénzügyi kimutatásai

Arányos konszolidáció

A tőkemódszer

Kivételek az arányos konszolidáció és a tőkemódszer alkalmazása alól

A tulajdonos egyedi pénzügyi kimutatásai

A TULAJDONOS ÉS A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS KÖZÖTTI ÜGYLETEK

KÖZÖS VÁLLALKOZÁSBAN LÉVŐ ÉRDEKELTSÉGEK SZEREPELTETÉSE A BEFEKTETŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIBAN

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK MŰKÖDTETŐI

KÖZZÉTÉTEL

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

A (2000-BEN MÓDOSÍTOTT) IAS 31 VISSZAVONÁSA

IAS 32 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Pénzügyi instrumentumok: bemutatás

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK (LÁSD MÉG AZ ALKALMAZÁSI ÚTMUTATÓ AG3–AG23. BEKEZDÉSÉT)

BEMUTATÁS

Kötelezettségek és saját tőke (lásd még az AG25–AG29. bekezdést)

Nincs szerződéses kötelem pénzeszköz vagy egyéb pénzügyi eszköz átadására (16(a) bekezdés)

A gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban való teljesítés (16(b) bekezdés)

Függő teljesítési rendelkezések

Teljesítési opciók

Összetett pénzügyi instrumentumok (lásd még az AG30–AG35. bekezdést és a 9–12. szemléltető példát)

Saját részvények (lásd még az AG36. bekezdést)

Kamat, osztalékok, veszteségek és nyereségek (lásd még az AG37. bekezdést)

Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek egymással szembeni beszámítása (lásd még az AG38. és AG39. bekezdést)

KÖZZÉTÉTEL

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

Függelék

ALKALMAZÁSI ÚTMUTATÓ

IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: bemutatás

Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.

FOGALMAK (11–14. BEKEZDÉS)

Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek

Tőkeinstrumentumok

Származékos pénzügyi instrumentumok

Nem pénzügyi tételek eladására vagy vételére vonatkozó szerződések (8–10. bekezdés)

BEMUTATÁS

Kötelezettségek és saját tőke (15–27. bekezdés)

Nincs szerződéses kötelem pénzeszköz vagy egyéb pénzügyi eszköz átadására (17–20. bekezdés)

A gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban való teljesítés (21–24. bekezdés)

Függő teljesítési rendelkezések (25. bekezdés)

Kezelés a konszolidált pénzügyi kimutatásokban

Összetett pénzügyi instrumentumok (28–32. bekezdés)

Saját részvények (33. és 34. bekezdés)

Kamatok, osztalékok, veszteségek és nyereségek (35–41. bekezdés)

Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek egymással szembeni beszámítása (42–50. bekezdés)

KÖZZÉTÉTEL

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek (94(f) bekezdés)

IAS 33 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Egy részvényre jutó eredmény

CÉL

HATÓKÖR

▼M5

▼B

FOGALMAK

ÉRTÉKELÉS

Egy részvényre jutó eredmény alapértéke

Eredmény

Részvények

Egy részvényre jutó eredmény hígított értéke

Eredmény

Részvények

Hígító hatású potenciális törzsrészvények

Opciók, warrantok és azok megfelelői

Átváltható instrumentumok

Feltételesen kibocsátandó részvények

Törzsrészvényben vagy pénzeszközben teljesíthető szerződések

Vásárolt opciók

Kiírt eladási (put) opciók

VISSZAMENŐLEGES MÓDOSÍTÁSOK

BEMUTATÁS

▼M5

▼B

▼M5

▼B

KÖZZÉTÉTEL

▼M5

▼B

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

A. függelék

ALKALMAZÁSI ÚTMUTATÓ

Ez a függelék a standard szerves részét képezi.

AZ ANYAVÁLLALAT RENDELKEZÉSÉRE ÁLLÓ EREDMÉNY

RÉSZVÉNYJEGYZÉSI JOGRA TÖRTÉNŐ KIBOCSÁTÁS (RIGHTS ISSUE)

ELLENŐRZŐ SZÁM

A TÖRZSRÉSZVÉNYEK PIACI ÁTLAGÁRA

OPCIÓK, WARRANTOK ÉS AZOK EGYENÉRTÉKESEI

KIÍRT ELADÁSI (PUT) OPCIÓK

LEÁNYVÁLLALATOK, KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK ÉS TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK INSTRUMENTUMAI

RÉSZESEDŐ TŐKEINSTRUMENTUMOK ÉS KÉTSOROZATÚ TÖRZSRÉSZVÉNYEK

RÉSZBEN KIFIZETETT RÉSZVÉNYEK

IAS 34 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Évközi pénzügyi beszámolás

CÉL

Ennek a standardnak a célja az, hogy előírja az évközi pénzügyi beszámoló minimális tartalmát, és előírja az évközi időszakra vonatkozó teljes vagy tömörített pénzügyi kimutatásokban a megjelenítésre és az értékelésre alkalmazandó alapelveket. Az időszerű és megbízható évközi pénzügyi beszámolás növeli a befektetők, a hitelezők és más érdekelt felek képességét a gazdálkodó egység jövedelem- és cashflow-termelő képességének, valamint pénzügyi állapotának és likviditásának megértésére.

HATÓKÖR

FOGALMAK

Az évközi időszak a teljes pénzügyi évnél rövidebb pénzügyi beszámolási időszak.

▼M5

Az évközi pénzügyi beszámoló olyan pénzügyi beszámoló, amely egy évközi időszakra vonatkozóan vagy (a 2007-ben módosított IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása standardban meghatározott) teljes pénzügyi kimutatásokat vagy (a jelen standardban meghatározott) tömörített pénzügyi kimutatást tartalmaz.

▼B

AZ ÉVKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ TARTALMA

▼M5

▼B

Az évközi pénzügyi beszámoló minimális komponensei

▼M5

▼B

Az évközi pénzügyi kimutatások formája és tartalma

▼M5

▼M5

▼B

▼M5 —————

▼B

Kijelölt kiegészítő megjegyzések

Az IFRS-eknek való megfelelés közzététele

Azok az időszakok, amelyekre évközi pénzügyi kimutatásokat kell bemutatni

Lényegesség

KÖZZÉTÉTEL AZ ÉVES PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKBAN

MEGJELENÍTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Az évessel megegyező számviteli politika

Szezonálisan, ciklikusan vagy alkalmanként kapott bevételek

A pénzügyi év során rendszertelenül felmerülő költségek

A megjelenítési és az értékelési alapelvek alkalmazása

Becslések felhasználása

A KORÁBBI ÉVKÖZI IDŐSZAKOKRÓL KÉSZÜLT BESZÁMOLÓK ÚJRAMEGÁLLAPÍTÁSA

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

IAS 36 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Eszközök értékvesztése

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

AZON ESZKÖZ AZONOSÍTÁSA, AMELY ÉRTÉKVESZTETT LEHET

A MEGTÉRÜLŐ ÉRTÉK MEGHATÁROZÁSA

A határozatlan hasznos élettartamú immateriális eszköz megtérülő értékének meghatározása

Értékesítési költségekkel csökkentett valós érték

Használati érték

Jövőbeni cash flow-k becslésének alapja

A jövőbeni cash flow-k becslésének összetevői

Jövőbeni cash flow-k külföldi pénznemben

Diszkontráta

ÉRTÉKVESZTÉS MIATTI VESZTESÉG MEGJELENÍTÉSE ÉS ÉRTÉKELÉSE

▼M5

▼B

PÉNZTERMELŐ EGYSÉGEK ÉS GOODWILL

Az eszközt magában foglaló pénztermelő egység azonosítása

Pénztermelő egység megtérülő értéke és könyv szerinti értéke

Goodwill

A goodwill hozzárendelése a pénztermelő egységekhez

A goodwillel rendelkező pénztermelő egységek értékvesztésének vizsgálata

Kisebbségi részesedés

Az értékvesztési vizsgálatok időzítése

Társasági eszközök

A pénztermelő egység értékvesztés miatti vesztesége

ÉRTÉKVESZTÉS MIATTI VESZTESÉG VISSZAÍRÁSA

Egyedi eszköz értékvesztés miatti veszteségének visszaírása

A pénztermelő egység értékvesztés miatti vesztesége

A goodwill értékvesztés miatti veszteségének visszaírása

KÖZZÉTÉTEL

A goodwillt vagy határozatlan hasznos időtartamú immateriális javakat tartalmazó pénztermelő egységek megtérülő értékének megállapításához felhasznált becslések

Átmeneti rendelkezések és hatálybalépés napja

▼M5

▼B

Az (1998-ban kibocsátott) IAS 36 visszavonása

A. függelék

JELENÉRTÉK-TECHNIKÁK ALKALMAZÁSA A HASZNÁLATI ÉRTÉK MEGHATÁROZÁSÁHOZ

Ez a függelék a standard szerves részét képezi. Útmutatást nyújt a jelenérték-technikák alkalmazására vonatkozóan, a használati érték meghatározásához. Bár az útmutató az „eszköz” kifejezést használja, az egyaránt vonatkozik a pénztermelő egységet alkotó eszközök csoportjára is.

A jelenérték kiszámításának összetevői

Általános alapelvek

A jelenérték hagyományos és várható cashflow-megközelítései

A hagyományos megközelítés

A várható cashflow-megközelítés

Diszkontráta

IAS 37 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Céltartalékok, függő kötelezettségek és függő követelések

CÉL

A standard célja annak biztosítása, hogy megfelelő megjelenítési követelményeket és értékelési alapelveket alkalmazzanak a céltartalékokra, a függő kötelezettségekre és a függő követelésekre, valamint, hogy a megjegyzésekben elegendő információt tegyenek közzé ahhoz, hogy az a felhasználókat képessé tegye azok jellegének, időzítésének és összegének megértésére.

HATÓKÖR

FOGALMAK

Céltartalékok és egyéb kötelezettségek

A céltartalékok és a függő kötelezettségek közötti kapcsolat

MEGJELENÍTÉS

Céltartalékok

Meglévő kötelem

Múltbeli esemény

Gazdasági hasznokat megtestesítő erőforrások valószínű kiáramlása

A kötelem megbízható becslése

Függő kötelezettségek

Függő követelések

ÉRTÉKELÉS

A legjobb becslés

Kockázatok és bizonytalanságok

Jelenérték

Jövőbeli események

Eszközök várható elidegenítése

MEGTÉRÜLÉSEK

VÁLTOZÁSOK A CÉLTARTALÉKOKBAN

A CÉLTARTALÉKOK FELHASZNÁLÁSA

A MEGJELENÍTÉSI ÉS AZ ÉRTÉKELÉSI SZABÁLYOK ALKALMAZÁSA

Jövőbeli működési veszteségek

Hátrányos szerződések

Átszervezés

KÖZZÉTÉTEL

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

IAS 38 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Immateriális javak

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

Immateriális javak

Azonosíthatóság

Ellenőrzés

Jövőbeni gazdasági hasznok

MEGJELENÍTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Egyedi beszerzés

▼M1

▼B

Üzleti kombináció során történő akvizíció

Az üzleti kombináció során megszerzett immateriális javak valós értékének meghatározása

A megszerzett folyamatban lévő kutatási-fejlesztési projektre vonatkozó utólagos ráfordítások

Állami támogatás formájában történő akvizíció

Eszközök cseréje

Saját előállítású goodwill

Saját előállítású immateriális javak

Kutatási szakasz

Fejlesztési szakasz

A saját előállítású immateriális eszköz bekerülési értéke

A RÁFORDÍTÁS ELSZÁMOLÁSA

Múltbeli ráfordítások nem mutathatók ki eszközként

ÉRTÉKELÉS A MEGJELENÍTÉS UTÁN

Bekerülésiérték-modell

Átértékelési modell

HASZNOS ÉLETTARTAM

HATÁROZOTT HASZNOS ÉLETTARTAMÚ IMMATERIÁLIS JAVAK

Amortizációs időszak és amortizációs módszer

Maradványérték

Az amortizációs időszak és az amortizációs módszer felülvizsgálata

HATÁROZATLAN HASZNOS ÉLETTARTAMÚ IMMATERIÁLIS ESZKÖZÖK

A hasznos élettartam meghatározásának felülvizsgálata

A KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK MEGTÉRÜLÉSE – ÉRTÉKVESZTÉS MIATTI VESZTESÉGEK

HASZNÁLATBÓL VALÓ KIVONÁSOK ÉS ELIDEGENÍTÉSEK

KÖZZÉTÉTEL

Általános

A megjelenítést követően az átértékelési modell alapján értékelt immateriális javak

Kutatási és fejlesztési ráfordítások

Egyéb információ

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

Hasonló eszközök cseréje

Korábbi alkalmazás

AZ (1998-BAN KIBOCSÁTOTT) IAS 38 VISSZAVONÁSA

IAS 39 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

A származékos termék fogalma

A származékos termék olyan pénzügyi instrumentum vagy más szerződés, amely a jelen standard hatálya alá esik (lásd a 2–7. bekezdést), és amely az alábbi három jellemző mindegyikével rendelkezik:

A pénzügyi instrumentumok négy kategóriájának fogalmai

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség olyan pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség, amelyik megfelel az alábbi kritériumok valamelyikének:

A lejáratig tartandó befektetések olyan fix vagy meghatározható kifizetésekkel és fix lejárattal bíró nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket a gazdálkodó egység határozottan szándékozik és képes a lejáratig megtartani (lásd az A. függelék AG16–AG25. bekezdését), ide nem értve az alábbiakat:

A gazdálkodó egység nem sorolhat be egy pénzügyi eszközt lejáratig tartandónak, ha a gazdálkodó egység az aktuális pénzügyi év alatt, vagy a két megelőző pénzügyi év alatt, a lejárat előtt a jelentéktelennél nagyobb összegű (a teljes lejáratig tartandó portfólióhoz viszonyítva jelentéktelennél nagyobb összegű) lejáratig tartandó befektetéseket adott el vagy sorolt át, kivéve, ha az értékesítések vagy átsorolások:

A kölcsönök és követelések olyan fix vagy meghatározható kifizetéssel rendelkező nem származékos pénzügyi eszközök, amelyek nem jegyzettek egy aktív piacon, és amelyek nem tartoznak az alábbiak közé:

Egy olyan összevont eszközállományban szerzett érdekeltség, amely nem kölcsön vagy követelés (pl. befektetési alapban vagy hasonló alapban lévő érdekeltség) nem minősül kölcsönnek vagy követelésnek.

Az értékesíthető pénzügyi eszközök az olyan nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket értékesíthetőnek jelöltek meg vagy amelyeket nem minősítettek (a) kölcsönöknek és követeléseknek; (b) lejáratig tartandó befektetéseknek; vagy (c) az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöknek.

A pénzügyi garanciaszerződés fogalma

A pénzügyi garanciaszerződés olyan szerződés, amely a kibocsátónak meghatározott fizetések teljesítését írja elő a tulajdonos abból adódó veszteségének megtérítésére, hogy egy meghatározott adós esedékességkor nem fizet az adósságinstrumentum eredeti vagy módosított feltételeivel összhangban.

A megjelenítésre és az értékelésre vonatkozó fogalmak

Egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értéke a pénzügyi eszköznek vagy kötelezettségnek a kezdeti megjelenítéskor meghatározott értéke, csökkentve a tőketörlesztésekkel, növelve vagy csökkentve az ezen eredeti érték és a lejáratkori érték közötti különbözet effektív kamatlábmódszerrel kiszámolt halmozott amortizációjával, és csökkentve az esetleges értékvesztés vagy behajthatatlanság miatti (közvetlenül, vagy egy értékvesztési számlán keresztül elszámolt) leírással.

Az effektív kamatlábmódszer a pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek (vagy a pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek csoportja) amortizált bekerülési értékének kiszámítására, valamint a kamatbevételek és kamatráfordítások adott időszakon keresztüli felosztására vonatkozó módszer. Az effektív kamatláb az a kamatláb, amely a pénzügyi instrumentum várható élettartama alatti, vagy amennyiben alkalmazható, egy ennél rövidebb időszak alatti, becsült jövőbeni pénzkifizetéseket vagy pénzbevételeket pontosan a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség nettó könyv szerinti értékére diszkontálja. Az effektív kamatláb kiszámításakor a gazdálkodó egységnek a pénzügyi instrumentum valamennyi szerződéses feltételét (pl. előtörlesztési, lehívási vagy hasonló opciók) figyelembe véve kell felbecsülnie a cash flow-kat, ugyanakkor nem kell figyelembe vennie a jövőbeni hitelezési veszteségeket. A számítás tartalmaz minden olyan, a szerződő felek által egymásnak fizetett vagy egymástól kapott díjat és tételt, amelyek elválaszthatatlan részét képezik az effektív kamatlábnak (lásd IAS 18 Bevételek), valamint tartalmaznia kell a tranzakciós költségeket, és minden egyéb prémiumot vagy diszkontot. Feltételezett, hogy a hasonló pénzügyi instrumentumok csoportjának cash flow-i és várható élettartama megbízhatóan megbecsülhetők. Ugyanakkor, azon ritka esetekben, amikor nem lehetséges megbízhatóan felbecsülni a pénzügyi instrumentum (vagy a pénzügyi instrumentumok egy csoportja) cash flow-it vagy várható élettartamát, a gazdálkodó egységnek a pénzügyi instrumentum (vagy a pénzügyi instrumentumok csoportja) teljes szerződéses időtartama alatti szerződéses cash flow-kat kell alkalmaznia.

A kivezetés egy korábban megjelenített pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség eltávolítása a gazdálkodó egység ►M5 pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásából ◄ .

A valós érték az az összeg, amelyért jól tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező felek között szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében egy eszközt el lehet cserélni vagy egy kötelezettséget rendezni lehet ( 31 ).

A szokásos módon történő vétel vagy eladás egy pénzügyi eszköz megvásárlása vagy eladása olyan szerződés alapján, amelynek feltételei az eszköz átadását az érintett piacon érvényben lévő általános szabályozás vagy szokványok alapján írják elő.

A tranzakciós költségek olyan járulékos költségek, amelyek közvetlenül egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség megszerzéséhez, kibocsátásához vagy elidegenítéséhez kapcsolódnak (lásd az A. függelék AG13. bekezdését). A járulékos költség olyan költség, amely nem merült volna fel, ha a gazdálkodó egység nem szerezte volna meg, nem bocsátotta volna ki, vagy nem idegenítette volna el a pénzügyi instrumentumot.

A fedezeti elszámolással kapcsolatos fogalmak

A biztos elkötelezettség meghatározott mennyiségű erőforrásoknak meghatározott jövőbeli időpontban vagy időpontokban, meghatározott áron történő cseréjéről szóló, kötelező érvényű megállapodás.

Az előre jelzett ügylet egy várható, de kötelezettségvállalással nem megerősített jövőbeni ügylet.

A fedezeti instrumentum egy származékos termék vagy (kizárólag a devizaárfolyam-változás kockázatának fedezete esetén) olyan nem származékos pénzügyi eszköz, vagy nem származékos pénzügyi kötelezettség, amelynek valós értéke vagy cash flow-i várhatóan ellentételezik egy fedezett tétel valós értékében vagy cash flow-iban bekövetkező változásokat (a 72–77. bekezdés, valamint az A. függelék AG94–AG97. bekezdései részletesen kifejtik a fedezeti instrumentumok fogalmát).

A fedezett tétel egy olyan eszköz, kötelezettség, biztos elkötelezettség, nagyon valószínű előre jelzett ügylet, vagy külföldi tevékenységbe történő nettó befektetés, amely (a) a gazdálkodó egységet valós értékben vagy a jövőbeni cash flow-kban bekövetkező változások kockázatának teszi ki; és (b) amelyet fedezettnek megjelöltek (a 78–84. bekezdés, valamint az A. függelék AG98–AG101. bekezdései részletesen kifejtik a fedezett tételek fogalmát).

A fedezeti ügylet hatékonysága az a mérték, amennyire egy fedezett tétel valós értékének vagy cash flow-inak egy fedezett kockázatnak tulajdonítható változásait a fedezeti instrumentum valós értékének vagy cash flow-inak változásai ellentételezik (lásd az A. függelék AG105–AG113. bekezdését).

BEÁGYAZOTT SZÁRMAZÉKOS TERMÉKEK

MEGJELENÍTÉS ÉS KIVEZETÉS

Kezdeti megjelenítés

Pénzügyi eszköz kivezetése

Átadások, amelyek megfelelnek a kivezetés feltételeinek (lásd a 20(a), (c) és (i) bekezdést)

Átadások, amelyek nem felelnek meg a kivezetés feltételeinek (lásd a 20(b) bekezdést)

Folytatódó részvétel az átadott eszközökben (lásd a 20(c) ii. bekezdést)

Valamennyi átadás

A pénzügyi eszközök szokásos módon történő vétele vagy eladása

A pénzügyi kötelezettség kivezetése

ÉRTÉKELÉS

Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek kezdeti értékelése

Pénzügyi eszközök későbbi értékelése

Pénzügyi kötelezettségek későbbi értékelése

A valós értéken történő értékelés szempontjai

Átsorolások

Nyereségek és veszteségek

Pénzügyi eszközök értékvesztése és behajthatatlansága

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök

A bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

FEDEZETI ÜGYLETEK

Fedezeti instrumentumok

Minősített instrumentumok

Fedezeti instrumentumok megjelölése

Fedezett tételek

Minősített tételek

Pénzügyi tételek fedezett tételekként való megjelölése

Nem pénzügyi tételek fedezett tételekként való megjelölése

Tételek csoportjának fedezett tételekként való megjelölése

Fedezeti elszámolás

Valós érték fedezeti ügyletek

Cash flow fedezeti ügyletek

▼M5

▼B

A nettó befektetés fedezeti ügyletei

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

▼M5

▼B

▼M5

▼B

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

A. függelék

Alkalmazási útmutató

Ez a függelék a standard szerves részét képezi.

HATÓKÖR (2–7. bekezdés)

FOGALMAK (8. és 9. bekezdés)

Eredménnyel szemben valós értéken értékeltként történő megjelölés

9(b) i. bekezdés: A megjelölés használata megszüntet vagy lényegesen csökkent valamely értékelési vagy megjelenítési inkonzisztenciát, amely ellenkező esetben előállna

9(b) ii. bekezdés: Pénzügyi eszközök, pénzügyi kötelezettségek, vagy mindkettő egy csoportjának kezelése, valamint teljesítményének értékelése valós érték alapon történik, egy dokumentált kockázatkezelési vagy befektetési stratégiával összhangban

Effektív kamatláb

Származékos termékek

Tranzakciós költségek

Kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek

Lejáratig tartandó befektetések

Kölcsönök és követelések

BEÁGYAZOTT SZÁRMAZÉKOS TERMÉKEK (10–13. bekezdés)

Beágyazott származékos termékeket tartalmazó instrumentumok

MEGJELENÍTÉS ÉS KIVEZETÉS (14–42. bekezdés)

Kezdeti megjelenítés (14. bekezdés)

Pénzügyi eszköz kivezetése (15–37. bekezdés)

Olyan megállapodások, amelyek alapján a gazdálkodó egység megtartja egy pénzügyi eszköz cash flow-inak átvételére vonatkozó szerződéses jogokat, de szerződéses kötelmet vállal a cash flow-k megfizetésére egy vagy több átvevő felé (18(b) bekezdés).

A tulajdonlással járó kockázatok és hasznok átadásának értékelése (20. bekezdés)

Az ellenőrzés átadásának értékelése

Átadások, amelyek megfelelnek a kivezetés feltételeinek

Átadások, amelyek nem felelnek meg a kivezetés feltételeinek

Folytatódó részvétel az átadott eszközökben

Valamennyi eszköz

Amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök

Valós értéken értékelt eszközök

Valamennyi átadás

Példák

A pénzügyi eszközök szokásos módon történő vétele vagy eladása (38. bekezdés)

Pénzügyi kötelezettség kivezetése (39–42. bekezdés)

ÉRTÉKELÉS (43–70. bekezdés)

Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek kezdeti értékelése (43. bekezdés)

Pénzügyi eszközök későbbi értékelése (45. és 46. bekezdés)

A valós értéken történő értékelés szempontjai (48–49. bekezdés)

Aktív piac: jegyzett ár

Nincs aktív piac: értékelési technika

Nincs aktív piac: tőkeinstrumentumok

Az értékelési technikák inputjai

Nyereségek és veszteségek (55–57. bekezdés)

Pénzügyi eszközök értékvesztése és behajthatatlansága (58–70. bekezdés)

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök (63–65. bekezdés)

Az értékvesztés elszámolása utáni kamatbevétel

FEDEZETI ÜGYLET (71–102. bekezdés)

Fedezeti instrumentumok (72–77. bekezdés)

Minősített instrumentumok (72. és 73. bekezdés)

Fedezett tételek (78–84. bekezdés)

Minősített tételek (78–80. bekezdés)

▼M5

▼B

Pénzügyi tételek fedezett tételekként való megjelölése (81. és 81A. bekezdés)

Nem pénzügyi tételek megjelölése fedezett tételekként (82. bekezdés)

Tételek csoportjának fedezett tételekként való megjelölése (83. és 84. bekezdés)

Fedezeti elszámolás (85–102. bekezdés)

A fedezeti hatékonyság értékelése

Valósérték-fedezeti elszámolás kamatlábkockázatok portfóliófedezeti ügylete során

ÁTMENET (103–108B. bekezdés)

IAS 40 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Befektetési célú ingatlan

CÉL

HATÓKÖR

FOGALMAK

MEGJELENÍTÉS

ÉRTÉKELÉS A MEGJELENÍTÉSKOR

ÉRTÉKELÉS A MEGJELENÍTÉS UTÁN

Számviteli politika

Valósérték-modell

Képtelenség a valós érték megbízható mérésére

Bekerülésiérték-modell

ÁTSOROLÁSOK

ELIDEGENÍTÉSEK

KÖZZÉTÉTEL

Valósérték-modell és bekerülésiérték-modell

Valósérték-modell

Bekerülésiérték-modell

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

Valósérték-modell

Bekerülésiérték-modell

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5

▼B

A (2000. ÉVI) IAS 40 VISSZAVONÁSA

IAS 41 NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARD

Mezőgazdaság

CÉL

Ennek a standardnak a célja a mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó számviteli eljárások és közzétételek előírása.

HATÓKÖR

FOGALMAK

Mezőgazdasággal kapcsolatos fogalmak

Általános fogalmak

MEGJELENÍTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Nyereségek és veszteségek

Képtelenség a valós érték megbízható mérésére

ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK

KÖZZÉTÉTEL

Általános

A biológiai eszközökkel kapcsolatos további közzétételek, ha a valós érték nem mérhető megbízhatóan

Állami támogatások

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

IFRS 1 NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARD

A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása

CÉL

HATÓKÖR

MEGJELENÍTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

IFRS ►M5 nyitópénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás ◄

▼M5

▼B

Számviteli politikák

▼M1

▼B

Felmentések más IFRS-ek alól

Üzleti kombinációk

Valós érték vagy átértékelés, mint vélelmezett bekerülési érték

Munkavállalói juttatások

Halmozott átszámítási különbözetek

▼M5

▼B

Összetett pénzügyi instrumentumok

A leányvállalatok, társult és közös vállalkozások eszközei és kötelezettségei

Korábban megjelenített pénzügyi instrumentumok megjelölése

Részvényalapú kifizetési ügyletek

Biztosítási szerződések

Változások az ingatlanok, gépek és berendezések bekerülési értékében szereplő meglévő leszerelési, helyreállítási és hasonló kötelezettségekben

Lízingek

A pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek valós értéken történő értékelése

▼M1

Hitelfelvételi költségek

▼B

Kivételek más IFRS-ek visszamenőleges alkalmazása alól

A pénzügyi eszközök és a pénzügyi kötelezettségek kivezetése

Fedezeti elszámolások

Becslések

Értékesítésre tartottnak minősített eszközök és megszűnt tevékenységek

BEMUTATÁS ÉS KÖZZÉTÉTEL

▼M5

▼B

Összehasonlító információk

▼M5

▼M5 —————

▼B

Nem IFRS-ek szerinti összehasonlító információk és múltbeli összegzések

Az IFRS-ekre való áttérés ismertetése

Egyeztetések

Pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek megjelölése

A valós érték alkalmazása vélelmezett bekerülési értékként

Évközi pénzügyi beszámolók

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M5 —————

▼B

▼M1

▼M5

▼B

A. függelék

Meghatározott fogalmak

Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.

B. függelék

Üzleti kombinációk

Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.

IFRS 2 NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARD

Részvényalapú kifizetés

CÉL

HATÓKÖR

MEGJELENÍTÉS

TŐKEINSTRUMENTUMBAN KIEGYENLÍTETT RÉSZVÉNYALAPÚ KIFIZETÉSI ÜGYLETEK

Áttekintés

Ügyletek, amelyekben szolgáltatást kapnak

Olyan ügyletek, amelyeket az átadott tőkeinstrumentumok valós értéke alapján értékelnek

A nyújtott tőkeinstrumentumok valós értékének meghatározása

A megszolgálási feltételek kezelése

▼M2

Nem megszolgált feltételek kezelése

▼B

Az újraindítási jellemző kezelése

A megszolgálás időpontja után

Ha a tőkeinstrumentumok valós értéke nem határozható meg megbízhatóan

A tőkeinstrumentumok nyújtása feltételeinek módosítása, beleértve a törlést és teljesítést is

▼M2

▼B

PÉNZESZKÖZBEN KIEGYENLÍTETT RÉSZVÉNYALAPÚ KIFIZETÉSI ÜGYLETEK

RÉSZVÉNYALAPÚ KIFIZETÉSI ÜGYLETEK PÉNZESZKÖZÖS ALTERNATÍVÁVAL

Olyan részvényalapú kifizetési ügyletek, amelyeknél a megállapodás feltételei a másik fél számára biztosítanak választást a teljesítés módját illetően

Olyan részvényalapú kifizetési ügyletek, amelyeknél a megállapodás feltételei a gazdálkodó egység számára biztosítanak választást a teljesítés módját illetően

KÖZZÉTÉTELEK

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

▼M2

▼B

A.függelék

Meghatározott fogalmak

Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.

B. függelék

Alkalmazási útmutató

Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.

A nyújtott tőkeinstrumentumok valós értékének becslése

Részvények

Részvényopciók

Az opcióárazási modell inputjai

Várható korai lehívás

Várható volatilitás

Újonnan jegyzett gazdálkodó egységek

Tőzsdén nem jegyzett gazdálkodó egységek

Várható osztalék

Kockázatmentes kamatláb

A tőkeszerkezet hatásai

Tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési megállapodások módosításai

IFRS 3 NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARD

Üzleti kombinációk

CÉL

HATÓKÖR

Egy üzleti kombináció azonosítása

A közös ellenőrzés alatt álló gazdálkodó egységek üzleti kombinációi

ELSZÁMOLÁSI MÓDSZER

A FELVÁSÁRLÁSI MÓDSZER ALKALMAZÁSA

A felvásárló azonosítása

Az üzleti kombináció költsége

Az üzleti kombináció költségének jövőbeni eseményektől függő módosításai

Az üzleti kombináció költségének felosztása a megszerzett eszközökre és az átvállalt kötelezettségekre és függő kötelezettségekre

A felvásárolt azonosítható eszközei és kötelezettségei

A felvásárolt immateriális eszközei

A felvásárolt függő kötelezettségei

Goodwill

A felvásárlónak a felvásárolt azonosítható eszközei, kötelezettségei és függő kötelezettségei nettó valós értékében lévő részesedésének a költséget meghaladó többlete

A szakaszokban megvalósuló üzleti kombináció

Ideiglenesen meghatározott kezdeti elszámolás

Módosítások a kezdeti elszámolás lezárása után

Halasztott adókövetelések megjelenítése a kezdeti elszámolás lezárása után

KÖZZÉTÉTEL

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

A korábban kimutatott goodwill

A korábban kimutatott negatív goodwill

Korábban kimutatott immateriális javak

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Korlátozott visszamenőleges alkalmazás

EGYÉB KIADVÁNYOK VISSZAVONÁSA

A. függelék

Meghatározott fogalmak

Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.

B. függelék

Alkalmazásra vonatkozó kiegészítés

Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.

Fordított akvizíciók

Az üzleti kombináció költsége

A konszolidált pénzügyi kimutatások elkészítése és bemutatása

Kisebbségi részesedés

Egy részvényre jutó eredmény

Az üzleti kombináció költségének felosztása

IFRS 4 NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARD

Biztosítási szerződések

CÉL

HATÓKÖR

Beágyazott származékos termékek

A betéti komponens leválasztása

MEGJELENÍTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Átmeneti felmentés bizonyos egyéb IFRS-ek alól

Kötelezettségelégségességi teszt

A viszontbiztosítási eszközök értékvesztése

A számviteli politikák változásai

Aktuális piaci kamatlábak

A meglévő gyakorlat folytatása

Óvatosság

Jövőbeni befektetési nyereségráták

„Árnyékelszámolás”

Az üzleti kombináció vagy állományátruházás során megszerzett biztosítási szerződések

A diszkrecionális részesedési jellemző

Diszkrecionális részesedési jellemzők a biztosítási szerződésekben

Diszkrecionális részesedési jellemzők a pénzügyi instrumentumokban

KÖZZÉTÉTEL

A megjelenített összegek magyarázata

A biztosítási szerződésekből eredő kockázatok jellege és mértéke

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

▼M5

41B. IAS 1 (as revised in 2007) amended the terminology used throughout IFRSs. In addition it amended paragraph 30. An entity shall apply those amendments for annual periods beginning on or after 1 January 2009. If an entity applies IAS 1 (revised 2007) for an earlier period, the amendments shall be applied for that earlier period.