02009L0081 — HU — 26.07.2019 — 007.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/81/EK IRÁNYELVE (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 216, 2009.8.20., 76. o)

Módosította:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/81/EK IRÁNYELVE

(2009. július 13.)

a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)







TARTALOMJEGYZÉK I. CÍM FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, HATÁLY ÉS ALAPELVEK 1. cikk Fogalommeghatározások 2. cikk Hatály 3. cikk Vegyes szerződések 4. cikk A szerződések odaítélésének elvei II. CÍM A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK I. FEJEZET Általános rendelkezések 5. cikk Gazdasági szereplők 6. cikk Az ajánlatkérő szervekre/ajánlatkérőkre vonatkozó titoktartási követelmények 7. cikk A minősített információk védelme II. FEJEZET Értékhatárok, központi beszerző szervek és kizárások 1. szakasz Értékhatárok 8. cikk A szerződések értékhatárai 9. cikk A szerződések és keretmegállapodások becsült értékének kiszámításához használt módszerek 2. szakasz Központi beszerző szervek 10. cikk Központi beszerző szervek által odaítélt szerződések és keretmegállapodások 3. szakasz Kizárt szerződések 11. cikk A kizárás alkalmazása 12. cikk Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések 13. cikk Különleges kizárások 4. szakasz Különleges szabályozás 14. cikk Fenntartott szerződések III. FEJEZET Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre vonatkozó szabályozás 15. cikk Az I. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések 16. cikk A II. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések 17. cikk Vegyes, az I. és a II. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések IV. FEJEZET Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra irányadó különös szabályok 18. cikk Műszaki leírás 19 cikk Változatok 20. cikk Szerződésteljesítési feltételek 21. cikk Alvállalkozás 22 cikk Az információk biztonsága 23 cikk Az ellátás biztonsága 24 cikk Adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségek V. FEJEZET Eljárások 25. cikk Alkalmazandó eljárások 26. cikk Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás 27. cikk Versenypárbeszéd 28. cikk Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását indokoló esetek 29. cikk Keretmegállapodások VI. FEJEZET A közzététel és az átláthatóság szabályai 1. szakasz A hirdetmények közzététele 30. cikk Hirdetmények 31. cikk Nem kötelező közzététel 32. cikk A hirdetmények közzétételének formája és módja 2.szakasz Határidők 33. cikk A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidők 3. szakasz A tájékoztatás tartalma és módja 34. cikk Ajánlattételre, versenypárbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívások 35. cikk A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása 4. szakasz Kommunikáció 36. cikk A kommunikációra vonatkozó szabályok 5. szakasz Jelentések 37. cikk A jelentések tartalma VII. FEJEZET Az eljárás menete 1. szakasz Általános rendelkezések 38. cikk A résztvevők alkalmasságának ellenőrzése, a résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése 2. szakasz A minőségi kiválasztás kritériumai 39. cikk A részvételre jelentkező, illetve az ajánlattevő személyes helyzete 40. cikk A szakmai tevékenység ellátására való megfelelés 41. cikk Gazdasági és pénzügyi kapacitás 42. cikk Műszaki és/vagy szakmai alkalmasság 43. cikk Minőségirányítási rendszerekre vonatkozó szabványok 44. cikk Környezetgazdálkodási szabványok 45. cikk Kiegészítő iratok és további információ 46. cikk Az elismert gazdasági szereplők hivatalos jegyzéke és a közjogi vagy magánjogi szervezetek által végzett tanúsítás 3. szakasz A szerződések odaítélése 47. cikk A szerződés odaítélésének szempontjai 48. cikk Elektronikus árverés alkalmazása 49. cikk Kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat III. CÍM A KOMMUNIKÁCIÓRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK I. FEJEZET Sikeres pályázók által odaítélt alvállalkozói szerződések, amennyiben ezek nem ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők 50. cikk Hatály 51. cikk Alapelvek 52. cikk Értékhatárok és a közzététel szabályai 53. cikk Az alvállalkozók minőségi kiválasztásának kritériumai II. FEJEZET Sikeres ajánlattevők által odaítélt alvállalkozói szerződések, amennyiben ezek ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők 54. cikk Alkalmazandó szabályok IV. CÍM A JOGORVOSLAT SORÁN ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK 55. cikk A jogorvoslati eljárások hatálya és rendelkezésre állása 56. cikk A jogorvoslati eljárásokra vonatkozó előírások 57. cikk Szerződéskötési tilalmi időszak 58. cikk Eltérések a szerződéskötési tilalmi időszaktól 59. cikk A jogorvoslati kérelem benyújtásának határideje 60. cikk Érvénytelenség 61. cikk Ezen cím megsértése és alternatív szankciók 62. cikk Határidők 63. cikk Korrekciós mechanizmus 64. cikk Az önkéntes előzetes átláthatóságra vonatkozó hirdetmény tartalma V. CÍM STATISZTIKAI KÖTELEZETTSÉGEK, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 65. cikk Statisztikai kötelezettségek 66. cikk A statisztikai jelentés tartalma 66a. cikk A felhatalmazás gyakorlása 66b. cikk Sürgősségi eljárás 67. cikk A bizottság eljárása 68. cikk Az értékhatárok felülvizsgálata 69. cikk Módosítások 70. cikk A 2004/17/EK irányelv módosítása 71. cikk A 2004/18/EK irányelv módosítása 72. cikk Átültetés 73. cikk Felülvizsgálat és jelentéstétel 74. cikk Hatálybalépés 75. cikk Címzettek MELLÉKLETEK I. melléklet A 2. és 15. cikkben említett szolgáltatások II. melléklet A 2. és 16. cikkben említett szolgáltatások III. melléklet A 18. cikkben említett egyes műszaki leírások meghatározása IV. melléklet A 30. cikkben említett hirdetményekben feltüntetendő adatok V. melléklet A 52. cikkben említett alvállalkozói hirdetményekben feltüntetendő információk VI. melléklet A közzététel jellemzői VII. melléklet Nyilvántartások VIII. melléklet A részvételi jelentkezések és ajánlatok elektronikus átvételéhez szükséges eszközökre vonatkozó követelmények







I. CÍM

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, HATÁLY ÉS ALAPELVEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. „Közös közbeszerzési szójegyzék” (Common Procurement Vocabulary, CPV): a 2195/2002/EK rendelettel elfogadott, az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre alkalmazandó referencia-nómenklatúra.

2. „Szerződés”: a 2004/17/EK irányelv 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja, illetve a 2004/18/EK irányelv 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében írásban megkötött visszterhes szerződés.

3. „Építési beruházásra irányuló szerződés”: olyan szerződés, amelynek tárgya a CPV 45. fejezetében említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési projekt vagy egy építmény kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése együtt, vagy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése; Az „építmény” magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredményét jelenti, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére.

4. „Árubeszerzésre irányuló szerződés”: az építési beruházásokon kívüli egyéb célzatú szerződés, amelynek tárgya termékek megvétele, bérlete, haszonbérlete, részletvétele vagy pénzügyi lízingje, vételi joggal vagy anélkül.

Azt a termékek szállítására irányuló szerződést, amely mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjed, árubeszerzésre irányuló szerződésnek kell tekinteni.

5. „Szolgáltatásra irányuló szerződés”: szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés, az építési beruházásra irányuló szerződések és árubeszerzésre irányuló szerződések kivételével.

Az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra egyaránt irányuló szerződést szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek kell tekinteni abban az esetben, ha az érintett szolgáltatások értéke meghaladja a szerződésben szereplő árubeszerzés értékét.

Azt a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést, amely a XII. melléklet szerinti tevékenységeket a szerződés fő tárgyához képest csak járulékos elemként foglalja magában, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek kell tekinteni.

6. „Katonai eszközök”: speciálisan katonai célokra tervezett vagy alkalmazott, fegyverként, lőszerként vagy hadianyagként történő felhasználásra szánt eszközök.

7. „Érzékeny felszerelés”, „érzékeny építési beruházás” és „érzékeny szolgáltatás”: biztonsági célokat szolgáló, minősített információkat érintő, megkövetelő és/vagy tartalmazó felszerelés, építési beruházás vagy szolgáltatás.

8. „Minősített információ”: átadásuk formájától, természetétől vagy módjától függetlenül minden olyan információ vagy anyag, amelyhez meghatározott biztonsági besorolási vagy védelmi szintet rendeltek, és amely az érintett tagállam nemzetbiztonsága érdekében és a tagállam hatályos törvényei, rendeletei vagy igazgatási rendelkezései szerint védelmet igényel a visszaélés, megsemmisülés, eltávolítás, nyilvánosságra hozatal, adatvesztés, illetéktelen hozzáférés, vagy bármilyen más kockázat ellen.

9. „Kormányzat”: valamely tagállam vagy harmadik ország állami, regionális vagy helyi kormányzata.

10. „Válság”: valamely tagállam illetve harmadik ország területén bekövetkező helyzet, amelynek során a mindennapi élet kárt okozó eseményeinek mértékét egyértelműen túllépő és sok ember életét és egészségét jelentősen veszélyeztető, a vagyontárgyak értékére jelentős hatást gyakorló vagy a népesség létfontosságú ellátása érdekében intézkedéseket követelő esemény zajlik le; akkor is válságról van szó, ha közeleg az ilyen kárt okozó esemény bekövetkezte; a fegyveres konfliktusok és háborúk ezen irányelv értelmében válságnak minősülnek.

11. „Keretmegállapodás”: egy vagy több ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodás, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségre vonatkozóan.

12. „Elektronikus árverés”: olyan ismétlődő folyamat, amelyben elektronikus eszköz segítségével mutatják be az új – lefelé kiigazított – árakat és/vagy az ajánlat egyes elemeire vonatkozó új értékeket, és amely az ajánlatok első teljes körű értékelése után történik, lehetővé téve az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását.

Következésképpen egyes szolgáltatásnyújtásra és egyes építési beruházásra irányuló szerződések, amelyek tárgya szellemi teljesítmény, például egy építési terv, nem képezhetik elektronikus árverés tárgyát.

13. „Vállalkozó”, „szállító” és „szolgáltató”: természetes vagy jogi személy, vagy közjogi jogalany, illetve e személyek és/vagy szervezetek csoportja, aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését, áruk szállítását, illetve szolgáltatások nyújtását kínálja.

14. „Gazdasági szereplő”: a vállalkozó, szállító vagy szolgáltató. E kifejezés csupán az egyszerűség kedvéért használatos.

15. „Részvételre jelentkező”: a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, vagy a versenypárbeszédben való részvételre történő meghívásért folyamodó gazdasági szereplő.

16. „Ajánlattevő”: a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, vagy a versenypárbeszédben ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő.

17. „Ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő”: a 2004/18/EK irányelv 1. cikkének (9) bekezdésében meghatározott ajánlatkérő szervek, valamint a 2004/17/EK irányelv 2. cikkében meghatározott ajánlatkérők.

18. „Központi beszerző szerv”: a 2004/18/EK irányelv 1. cikk (9) bekezdésében és a 2004/17/EK irányelv 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, vagy európai köztestület, amely

— ajánlatkérő szerveknek/ajánlatkérőknek szánt árukat szerez be és/vagy szolgáltatásokat rendel meg, vagy

— ajánlatkérő szerveknek/ajánlatkérőknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásra irányuló szerződéseket ítél oda vagy ilyen keret-megállapodásokat köt.

19. „Meghívásos eljárás”: olyan eljárás, amelynek során bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, de csak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által meghívott gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot.

20. „Tárgyalásos eljárás”: olyan eljárás, amelynek során az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő meghívja a saját maga által kiválasztott gazdasági szereplőket, és közülük eggyel, vagy többel tárgyalja meg a szerződés feltételeit.

21. „Versenypárbeszéd”: olyan eljárás, amelynek során bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, és amelynek keretében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő párbeszédet folytat az eljárásba bevont jelentkezőkkel, azzal a céllal, hogy a követelményeinek megfelelő egy vagy több alternatívát dolgozzon ki, amelynek, illetve amelyeknek az alapján a kiválasztott jelentkezőket ajánlattételre hívja fel.

Az első albekezdésben említett eljárás alkalmazása céljából egy szerződés akkor minősül „különösen összetettnek”, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő:

— ténylegesen nincs abban a helyzetben, hogy a 18. cikk (3) bekezdésének b), c) vagy d) pontjával összhangban meghatározza azokat a műszaki eszközöket, amelyek igényeinek vagy céljainak megfelelnek, és/vagy,

— ténylegesen nincs abban a helyzetben, hogy meghatározza egy projekt jogi és/vagy pénzügyi feltételeit.

22. „Alvállalkozási szerződés”: valamely szerződésre sikeresen ajánlatot tevő jelentkező és egy vagy több gazdasági szereplő között írásban, az előbbi szerződés végrehajtása érdekében megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya építési beruházás kivitelezése, áru szállítása, vagy szolgáltatás nyújtása.

23. „Kapcsolt vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely felett a sikeres ajánlattevő akár közvetlenül akár közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat, illetve amely a sikeres ajánlattevő jogosult felett meghatározó befolyást gyakorolhat, illetve amely a sikeres ajánlattevő jogosulttal együtt egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, tulajdonjognál, pénzügyi részvételnél vagy a vállalkozást szabályozó rendelkezéseknél fogva. A vállalkozás meghatározó befolyását kell vélelmezni akkor, ha az valamely vállalkozás vonatkozásában közvetlenül vagy közvetve:

— a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik, vagy

— a vállalkozás által kibocsátott részvények által megtestesített szavazatok többségével rendelkezik, vagy,

— a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak több mint felét kinevezheti.

24. „Írásbeli” vagy „írásban”: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető. Tartalmazhat elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is.

25. „Elektronikus út”: elektronikus berendezés használata olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik.

26. „Életciklus”: valamely termék összes egymást követő lehetséges életciklusa, úgy mint a kutatás és fejlesztés, az ipari fejlesztés, a gyártás, a javítás, a modernizálás, a módosítás, a karbantartás, a logisztika, a képzés, a tesztelés, a visszavonás és a használatból való kivonás.

27. „Kutatás és fejlesztés”: alap- és alkalmazott kutatásokat, valamint kísérleti fejlesztéseket magában foglaló minden olyan tevékenység, ahol az utóbbi tevékenység technológiai prototípusok, azaz valamely új koncepció vagy technológia teljesítményének a releváns vagy reprezentatív környezetben történő bemutatására szolgáló eszköz megvalósítására is kiterjed.

28. „Civil beszerzés”: a 2. cikk hatálya alá nem tartozó, nem katonai jellegű, logisztikai célú termékekre, építési beruházásokra vagy szolgáltatásokra irányuló, a 17. cikkben meghatározott feltételekkel összhangban megkötött szerződések.

2. cikk

Hatály

A Szerződés 30., 45., 46., 55. és 296. cikkére is figyelemmel ez az irányelv a honvédelem és a biztonság területén kötött azon szerződésekre alkalmazandó, amelyek tárgya:

a) katonai felszereléseknek, azok alkatrészeinek, összetevőinek és/vagy szerkezeteinek beszerzése;

b) érzékeny felszereléseknek, azok alkatrészeinek, összetevőinek és/vagy szerkezeteinek beszerzése;

c) az a) és b) pontban említett felszerelésekhez azok teljes életciklusa során közvetlenül kapcsolódó építési beruházásokra, árubeszerzésekre és szolgáltatásokra irányuló szerződések;

d) kifejezetten katonai célú építési beruházások vagy szolgáltatások, illetve érzékeny építési beruházások vagy szolgáltatások.

3. cikk

Vegyes szerződések

(1) Az ezen irányelv, valamint részben a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó építési beruházásokra, árubeszerzésekre vagy szolgáltatásokra irányuló szerződéseket ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, feltéve, hogy az egységes szerződés odaítélését objektív érvek igazolják.

(2) Az olyan, építési beruházásokra, árubeszerzésekre vagy szolgáltatásokra irányuló szerződéseket, amelyek részben ezen irányelv hatálya alá esnek, de a fennmaradó részük nem tartozik sem ezen irányelv, sem a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alá, nem ezen irányelv alapján kell odaítélni, feltéve, hogy az egységes szerződés megkötését objektív érvek igazolják.

(3) Az egyetlen szerződés odaítélésével kapcsolatos döntést ugyanakkor nem szabad azzal a céllal meghozni, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelv hatálya alól.

4. cikk

A szerződések odaítélésének elvei

Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban részesítik, és átlátható módon járnak el.







II. CÍM

A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK







I. FEJEZET

Általános rendelkezések

5. cikk

Gazdasági szereplők

(1) Azok a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők, akik, illetve amelyek a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélése szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.

Azonban a szolgáltatásnyújtásra és az építési beruházásra irányuló szerződések esetében, valamint a szolgáltatásokat és/vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében a jogi személyektől megkövetelhető, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben tüntessék fel a kérdéses szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és megfelelő szakképesítését.

(2) Gazdasági szereplők csoportjai is tehetnek ajánlatot, illetve jelentkezhetnek részvételre. E csoportok számára az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők nem írhatják elő, hogy meghatározott társasági formát hozzanak létre az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés benyújtása érdekében; azonban a kiválasztott csoporttól, miután a szerződést elnyerte, ez megkövetelhető annyiban, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.

6. cikk

Az ajánlatkérő szervekre/ajánlatkérőkre vonatkozó titoktartási követelmények

Ezen irányelv rendelkezéseinek – különösen az odaítélt szerződések közzétételére és a részvételre jelentkezőknek és az ajánlattevőknek a 30. cikk (3) bekezdésében és a 35. cikkben előírt tájékoztatására vonatkozó kötelezettségekkel kapcsolatos rendelkezések – sérelme nélkül, és az ajánlatkérő szervre/ajánlatkérőre irányadó nemzeti joggal, különösen pedig az információkhoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályokkal összhangban a szerződés által biztosított jogokra figyelemmel az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek; ilyen adatok különösen a műszaki vagy kereskedelmi titkok és az ajánlatok bizalmas vonatkozásai.

7. cikk

A minősített információk védelme

Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők olyan kötelezettségeket is előírhatnak a gazdasági szereplők számára, amelyek célja az általuk a pályáztatási és szerződéskötési eljárás során átadott titkos információk védelme. Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők annak biztosítását is előírhatják a gazdasági szereplők számára, hogy alvállalkozóik is feleljenek meg ezen előírásoknak.







II. FEJEZET

Értékhatárok, központi beszerző szervek és kizárások







1. szakasz

Értékhatárok

8. cikk

A szerződések értékhatárai

Ezt az irányelvet olyan szerződésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó (héa) nélküli becsült értéke eléri a következő értékhatárt:

a) ►M6 443 000 EUR ◄ az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében;

b) ►M6 5 548 000 EUR ◄ az építési beruházásokra irányuló szerződések esetében.

9. cikk

A szerződések és keretmegállapodások becsült értékének kiszámításához használt módszerek

(1) Egy szerződés becsült értékének kiszámítása az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által becsült, hozzáadottérték-adó nélküli teljes kifizetendő összegen alapul. E számítás során figyelembe kell venni a becsült teljes összeget, beleértve az opció bármely formáját és a szerződés esetleges meghosszabbítását.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára díjakról vagy kifizetésekről rendelkezik, azokat a szerződés becsült értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.

(2) A becsült értéknek a 32. cikk (2) bekezdésében előírt hirdetmény feladásának időpontjában, vagy – amennyiben ilyen hirdetményre nincs szükség – a közbeszerzési eljárás ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő általi megkezdésének időpontjában kell érvényesnek lennie.

(3) Az építési beruházási projektek és egy adott mennyiségű áru beszerzése vagy szolgáltatás megrendelése nem oszthatók fel azonos, vagy különböző különálló részekre az ezen irányelv hatálya alá kerülés megakadályozása céljából.

(4) Az építési beruházásra irányuló szerződések tekintetében, a becsült érték kiszámításakor figyelembe kell venni mind az építési munkák költségét, mind pedig az építési munka kivitelezéséhez szükséges, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által az ajánlattevő részére teljesített árubeszerzés teljes becsült értékét.

(5)

a) Amennyiben egy építési projekt vagy valamely szolgáltatások igénybevétele egy időben odaítélt, több részből álló szerződés odaítélését eredményezheti, az összes ilyen tétel becsült összértékét figyelembe kell venni.

Ha a részek egybeszámított értéke eléri vagy meghaladja a 8. cikkben meghatározott értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő azonban eltérhet ezen irányelv alkalmazásától azoknál a részeknél, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke a szolgáltatások esetében 80 000 EUR-nál, az építési beruházások esetében pedig 1 000 000 EUR-nál kevesebb, feltéve, hogy e részek egybeszámított értéke nem haladja meg az összes rész egybeszámított értékének 20 %-át;

b) Amennyiben egy hasonló áruk beszerzésére irányuló ajánlat egy időben odaítélt, több részből álló szerződést eredményezhet, a 8. cikk a) és b) pontjának alkalmazásakor az összes rész becsült összértékét figyelembe kell venni.

Ha a részek egybeszámított értéke eléri vagy meghaladja a 8. cikkben meghatározott értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő azonban eltérhet az említett alkalmazástól azoknál a részeknél, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke 80 000 EUR-nál kevesebb, feltéve, hogy e részek egybeszámított értéke nem haladja meg az összes rész egybeszámított értékének 20 %-át.

(6) Olyan árubeszerzésre irányuló szerződés esetében, amely termékek bérletére, haszonbérletére, pénzügyi lízingjére vagy bérlet-adásvételére irányul, a becsült szerződési érték kiszámításának alapjául vett érték a következő:

a) határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 12 hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó becsült összérték, ha időtartama meghaladja a 12 hónapot, a becsült maradványértéket is magában foglaló összérték;

b) határozatlan időtartamú szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték 48-szorosa.

(7) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló olyan szerződések esetében, amelyek rendszeres jellegűek, vagy amelyek egy adott időszakon belül megújíthatók, a szerződés becsült értékét a következők alapján kell kiszámítani:

a) az előző tizenkét hónap vagy költségvetési év során odaítélt, egymást követő, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő 12 hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke; vagy

b) az első szállítást követő 12 hónap, illetve költségvetési év – amennyiben az 12 hónapnál hosszabb – folyamán odaítélt, egymást követő szerződések becsült értéke.

A szerződés becsült értékének kiszámításához használt módszer kiválasztása nem irányulhat az adott szerződésnek ezen irányelv hatálya alól történő kivonására.

(8) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések becsült szerződési értékének kiszámításához szükség szerint a következő értékeket kell figyelembe venni:

a) az alábbi szolgáltatások esetében:

i. biztosítási szolgáltatások: a fizetendő biztosítási díj és a díjazás egyéb módjai;

ii. tervezési szerződések: a fizetendő díjak és jutalékok, valamint a díjazás egyéb módjai;

b) a teljes árat nem tartalmazó szolgáltatási szerződések esetében:

i. határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték;

ii. határozatlan időtartamú vagy 48 hónapot meghaladó időtartamú szerződéseknél: a havi érték 48-szorosa.

(9) A keretmegállapodások tekintetében a figyelembe veendő érték a keretmegállapodás teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés legnagyobb becsült, hozzáadottérték-adó nélküli értéke.







2. szakasz

Központi beszerző szervek

10. cikk

Központi beszerző szervek által odaítélt szerződések és keretmegállapodások

(1) A tagállamok előírhatják, hogy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők valamely központi beszerző szervtől vagy azon keresztül rendelhessenek meg építési beruházást, vásárolhassanak árukat és/vagy rendelhessenek meg szolgáltatásokat.

(2) Azokat az ajánlatkérő szerveket/ajánlatkérőket, amelyek az 1. cikk (18) bekezdésében említett esetekben valamely központi beszerző szervtől vagy azon keresztül rendelnek meg építési beruházást, vásárolnak árut és/vagy rendelnek meg szolgáltatást, úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek, amennyiben:

— a központi beszerző szerv is megfelel az irányelvnek, vagy

— amennyiben a központi beszerző hatóság nem ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, akkor a szerződés odaítélésére vonatkozó szabályoknak meg kell felelniük ezen irányelv összes rendelkezésének, az odaítélt szerződésekkel kapcsolatban a IV. címben szereplő jogorvoslati lehetőségekkel egyenrangú jogorvoslatot kell biztosítani.







3. szakasz

Kizárt szerződések

11. cikk

A kizárás alkalmazása

Az ebben a szakaszban említett szabályok, eljárások, programok, megállapodások vagy szerződések egyikét sem szabad az irányelv rendelkezéseinek megkerülésére használni.

12. cikk

Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések

Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyeket az alábbiak szabályoznak:

a) egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország által kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés alapján sajátos eljárási szabályokat tartalmazó szerződések;

b) csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintően kötött nemzetközi megállapodás vagy megegyezés alapján sajátos eljárási szabályokat tartalmazó szerződések;

c) valamely nemzetközi szervezet sajátos eljárási szabályainak hatálya alá tartozó, a saját céljai érdekében történő beszerzést tartalmazó szerződések, illetve azok a szerződések, amelyeket ezekkel a szabályokkal összhangban valamely tagállamnak kell odaítélnie.

13. cikk

Különleges kizárások

Ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre:

a) azokra a szerződésekre, amelyek esetében az ezen irányelv szabályainak alkalmazása olyan információk átadására kötelezné a tagállamot, amelyek felfedése ellentétes a tagállam biztonságához fűződő alapvető érdekeivel;

b) hírszerzési tevékenységek céljából kötött szerződések;

c) legalább két tagállam által közösen folytatott, új termék kifejlesztésére irányuló, illetve adott esetben e termék teljes életciklusára vagy annak egy részére vonatkozó kutatáson és fejlesztésen alapuló együttműködési programok keretében odaítélt szerződések. Ilyen, kizárólag tagállamok közötti együttműködési program létrehozása esetén a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a kutatási és fejlesztési kiadások arányáról a program teljes költségéhez képest, a költségmegosztási megállapodásról, valamint adott esetben a tagállam által eszközölni szándékozott beszerzések arányáról;

d) azokra a harmadik országokban kiírt beszerzésekre, a civil célú beszerzéseket is beleértve, amelyeket a haderőknek az Unió területén kívül történő állomásoztatása során kerül sor, ahol a műveleti igények megkövetelik, hogy e szerződéseket a műveletek körzetében tevékenykedő gazdasági szereplőkkel kössék meg;

e) azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződésekre, amelyek tárgya föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése;

f) valamely kormányzat által egy másik kormányzatnak odaítélt, az alábbiakra vonatkozó szerződések:

i. katonai vagy érzékeny felszerelés szállítása;

ii. közvetlenül ezekhez a felszerelésekhez kapcsolódó építési beruházások vagy szolgáltatások; vagy

iii. kifejezetten katonai célú építési beruházások vagy szolgáltatások, illetve érzékeny építési beruházások vagy szolgáltatások;

g) választottbírósági és egyeztető szolgáltatások;

h) pénzügyi szolgáltatások, a biztosítási szolgáltatások kivételével;

i) munkaviszony;

j) az olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások, amelyek haszna nem kizárólag az ajánlatkérő szervnél/ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során –, feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő fizeti meg.







4. szakasz

Különös rendelkezések

14. cikk

Fenntartott szerződések

A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek számára, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a közbeszerzési szerződéseket a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, amennyiben az érintett alkalmazottak többsége fogyatékos személy, akik – fogyatékosságuk jellege vagy súlyossága miatt – szokásos körülmények között nem folytathatnak keresőtevékenységet.

Az ajánlati felhívásban hivatkozni kell erre a rendelkezésre.







III. FEJEZET

Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre vonatkozó szabályozás

15. cikk

Az I. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések

Az I. mellékletben felsorolt, a 2. cikk hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtására irányuló szerződéseket a 18–54. cikkel összhangban kell odaítélni.

16. cikk

Az II. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések

Az II. mellékletben felsorolt, a 2. cikk hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések odaítélésére kizárólag a 18. cikket és a 30. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni.

17. cikk

Vegyes, az I. és II. mellékletben felsorolt szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések

A 2. cikk hatálya alá tartozó és az I. mellékletben és a II. mellékletben egyaránt szereplő szolgáltatások nyújtására irányuló szerződéseket a 18–54. cikkel összhangban kell odaítélni, amennyiben az I. mellékletben felsorolt szolgáltatások értéke nagyobb, mint a II. mellékletben felsorolt szolgáltatásoké. Egyéb esetekben a szerződést a 18. cikkel és a 30. cikk (3) bekezdésével összhangban kell odaítélni.







IV. FEJEZET

Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra irányadó különös szabályok

18. cikk

Műszaki leírás

(1) A II. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a szerződési dokumentációban (az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, az ismertetőben, illetve a támogató dokumentumokban).

(2) A műszaki leírásnak egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie valamennyi ajánlattevő számára, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a beszerzés verseny előtti megnyitását.

(3) A műszaki leírásokat a közösségi joggal való összeegyeztethetőségének feltétele mellett a kötelező nemzeti műszaki előírások (a termékbiztonságra vonatkozó előírásokat is beleértve), valamint a tagállamok számára nemzetközi szabványügyi megállapodások által az interoperabilitás garantálása érdekében előírt műszaki követelmények sérelme nélkül az alábbi módon kell megfogalmazni:

a) vagy a III. mellékletben meghatározott műszaki leírásra való hivatkozással és – a következő fontossági sorrendben – a következőkre történő hivatkozással:

— az európai szabványokat átültető nemzeti civil szabványok,

— európai műszaki engedélyek,

— közös civil műszaki leírások,

— a nemzetközi szabványokat átültető nemzeti civil szabványok,

— egyéb nemzetközi civil szabványok,

— az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerek, vagy – ezek hiányában – egyéb, az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint a termékek felhasználására vonatkozó nemzeti civil szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások,

— az iparból származó és ott széles körben elismert civil műszaki leírások, vagy

— a III. melléklet 3. pontjában meghatározott nemzeti „honvédelmi szabványok” és védelmi célú anyagok e szabványokhoz hasonló leírása.

Valamennyi hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell követnie;

b) vagy a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények alapján; ez utóbbi környezetvédelmi jellemzőket is tartalmazhat.

E paramétereknek azonban kellően pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának meghatározását, az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését;

c) vagy a b) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények alapján, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, az a) pontban említett leírásokra történő hivatkozással;

d) vagy egyes jellemzők tekintetében az a) pontban említett leírásokra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig a b) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.

(4) Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő él a (3) bekezdés a) pontjában említett leírásokra történő hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő termékek és szolgáltatások nem felelnek meg az általa hivatkozott leírásoknak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásokban meghatározott követelményeknek.

Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.

(5) Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő él a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények megállapításának a (3) bekezdésben meghatározott lehetőségével, nem utasíthat vissza olyan, termékre, szolgáltatásra vagy építési beruházásra irányuló ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt átültető nemzeti szabványnak, európai műszaki tanúsítványnak, közös műszaki leírásnak, nemzetközi szabványnak vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszernek, amennyiben ezek a leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.

Az ajánlattevőnek az ajánlatában – az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel – bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő termék, szolgáltatás vagy építési beruházás megfelel az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeinek.

Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.

(6) Amennyiben az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők környezetvédelmi jellemzőket állapítanak meg a (3) bekezdés b) pontjában említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények tekintetében, használhatják az európai vagy nemzeti (illetve nemzetközi) ökocímkék vagy bármely más ökocímke által meghatározott részletes leírásokat, vagy szükség esetén azok egy részét, feltéve, hogy:

— ezek a leírások megfelelőek a szerződés tárgyát képező árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására,

— a címke követelményeit tudományos adatok alapján állapítják meg,

— az ökocímkét olyan eljárás keretében fogadták el, amelyben valamennyi érdekelt fél – így kormányzati szerv, fogyasztó, gyártó, forgalmazó és környezetvédelmi szervezet – részt vehetett, és

— a leírások valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők.

Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők jelezhetik, hogy az ökocímkével ellátott termékek és szolgáltatások esetében vélelmezik az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megállapított műszaki leírásnak való megfelelést; el kell fogadniuk valamennyi megfelelő bizonyítási eszközt, mint például a gyártótól származó műszaki dokumentációt vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentést.

(7) „Elismert szervek”: e cikk alkalmazásában olyan vizsgáló és kalibráló laboratóriumok, valamint tanúsító és ellenőrző szervek, amelyek megfelelnek az alkalmazandó európai szabványoknak.

Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők elfogadják a más tagállamokban székhellyel rendelkező elismert szervek által kiadott tanúsítványokat.

(8) A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével, a műszaki leírás nem hivatkozhat olyan adott márkára vagy forrásra, illetve különleges eljárásra, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, amely egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítését vagy kiszorítását eredményezné. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának (3) és (4) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása; az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.

19. cikk

Változatok

(1) Ha a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szolgál a szerződés odaítélésének szempontjául, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő engedélyezheti az ajánlattevőknek több változat benyújtását.

(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a hirdetményben közli, hogy engedélyezi-e több változat benyújtását. Több változat benyújtása ilyen tartalmú közlés nélkül nem megengedett.

(3) A több változat benyújtását engedélyező ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározza, hogy a változatoknak milyen minimumkövetelményeknek kell megfelelniük, és azokat milyen egyéb követelmények szerint kell elkészíteni.

Csak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megállapított minimumkövetelményeknek megfelelő változatok vehetők figyelembe.

(4) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélési eljárásai esetében azok az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők, amelyek engedélyezték változatok benyújtását, nem utasíthatnak el valamely változatot kizárólag azon az alapon, hogy az adott változat, amennyiben sikeres, inkább szolgáltatásnyújtásra, mint árubeszerzésre irányuló szerződést eredményezne, vagy inkább árubeszerzésre, mint szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést eredményezne.

20. cikk

Szerződésteljesítési feltételek

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő különleges feltételeket állapíthat meg valamely szerződés teljesítésére vonatkozóan, feltéve, hogy e feltételek összeegyeztethetők a közösségi joggal és szerepelnek a szerződési dokumentációban (az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, az ismertetőben, illetve a támogató dokumentumokban). Ezek a feltételek különösen az alvállalkozói szerződéskötés kezelésére, illetve az érzékeny információknak, illetve az ellátásnak az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által a 21., 22. és 23. cikk értelmében megkövetelt biztonságának biztosítására vonatkozhatnak, vagy szociális és környezetvédelmi szempontok tekintetbe vételén alapulhatnak.

21. cikk

Alvállalkozás

(1) A sikeres ajánlattevő szabadon választhatja meg alvállalkozóit az összes olyan szerződésre, amelyekre nem vonatkoznak a (3) és (4) bekezdésben említett követelmények és különösen azt nem lehet tőlük megkövetelni, hogy állampolgárságuk alapján megkülönböztetést gyakoroljanak a lehetséges alvállalkozókkal szemben.

(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam felkérésére az alábbiakat kérheti az ajánlattevőtől:

— annak közlése, hogy a szerződésnek mekkora részét szándékozik harmadik felek felé további alvállalkozói szerződésekkel kiszervezni, hogy milyen alvállalkozókat javasol, valamint hogy milyen tárgyban javasolja további alvállalkozói szerződések megkötését, és/vagy

— tájékoztatás a szerződés teljesítése során az alvállalkozók szintjén bekövetkező változásokról.

(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam felkérésére előírhatja a sikeres ajánlattevő számára a III. címben szereplő rendelkezések alkalmazását a harmadik felek számára odaítélni kívánt bizonyos alvállalkozói szerződések, vagy azok mindegyike vonatkozásában.

(4) A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy felkérésre kérheti a sikeres ajánlattevőtől a szerződés egy részének alvállalkozói szerződésekkel történő kiszervezését. A kiszervezést előíró ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minimális és maximális százalékos értéket tartalmazó sáv formájában közli a kiszervezendő rész arányát. A kiszervezett rész aránya nem haladhatja meg a szerződés értékének 30 %-át. A megadott sávnak arányosnak kell lennie a szerződés tárgyával és értékével, valamint az érintett ágazat természetével, beleértve az adott piacon tapasztalható verseny intenzitását és az ipari alapok vonatkozó műszaki képességeit is beleértve.

A kiszervezett résznek az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által megjelölt értéksávba eső százalékát az ezen bekezdésben előírt kiszervezési kötelezettség teljesítésének kell tekinteni.

Az ajánlattevők a szerződésnek az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által meghatározott értékhatárt meghaladó mértékű kiszervezésére is javaslatot tehetnek.

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő felkéri az ajánlattevőket, hogy pályázatukban jelöljék meg az első albekezdésben szereplő kötelezettség teljesítése érdekében kiszervezni szándékozott részt vagy részeket.

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam általi követelmény alapján kérheti az ajánlattevőktől, hogy a megkövetelt arányon felül ajánlatuk mely részeit szándékoznak kiszervezni, valamint hogy eddig milyen alvállalkozókat választottak ki.

A sikeres ajánlattevő az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által a III. cím rendelkezéseinek megfelelően kiszervezni rendelt aránynak megfelelő részben alvállalkozói szerződéseket ítél oda.

(5) Minden olyan esetben, amikor valamely tagállam úgy rendelkezik, hogy az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők elutasíthatják az ajánlattevő által a fő szerződés odaítélési eljárása folyamán vagy a sikeres ajánlattevő által a szerződés teljesítése során kiválasztott alvállalkozókat, az elutasításnak a fő szerződéssel kapcsolatban alkalmazott kiválasztási kritériumokon kell alapulnia. Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő elutasít egy alvállalkozót, írásban kell indokolnia az ajánlattevő vagy sikeres pályázó felé ebbéli döntését, amely indokolás tartalmazza, hogy szerinte az alvállalkozó miért nem felel meg a követelményeknek.

(6) A (2)–(5) bekezdésben említett követelményeket fel kell tüntetni az ajánlati felhívásban.

(7) Az (1)–(5) bekezdések nem érintik a fő gazdasági szereplő felelősségének kérdését.

22. cikk

Az információk biztonsága

Az olyan szerződések esetében, amelyek minősített információkat használnak fel, igényelnek és/vagy tartalmaznak, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződési dokumentációban (az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, az ismertetőben, illetve a támogató dokumentumokban) meghatározza az érintett információk megfelelő szintű biztonságának biztosításához szükséges intézkedéseket és követelményeket.

E célból az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megkövetelheti, hogy az ajánlat tartalmazza többek között a következőket:

a) kötelezettségvállalás az ajánlattevő és a már azonosított alvállalkozók részéről arra vonatkozólag, hogy megfelelően biztosítják az összes, birtokukban lévő, illetve a szerződés időtartama alatt vagy annak lezárása után tudomásukra jutó minősített információ védelmét a vonatkozó törvényekkel, rendeletekkel és igazgatási rendelkezésekkel összhangban;

b) kötelezettségvállalás az ajánlattevő részéről arra vonatkozólag, hogy az a) pontban előírt kötelezettségvállalást megszerzi a szerződés teljesítése során általa alkalmazott többi alvállalkozótól;

c) elegendő információt a már azonosított alvállalkozókról, amelyek az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára lehetővé teszik annak megállapítását, hogy ezek mindegyike rendelkezik a szükséges kapacitásokkal mindazon minősített információ védelméhez, amelyekhez hozzáférnek, illetve amelyek az alvállalkozásban elvégzett teljesítés során keletkeznek;

d) az ajánlattevők kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy az alvállalkozói szerződések odaítélése előtt az új alvállalkozókkal kapcsolatban átadják a c) pontban megkövetelt információkat.

A nemzeti biztonsági tanúsítványrendszerek közösségi szintű harmonizálásának hiányában a tagállamok megkövetelhetik, hogy a második albekezdésben említett intézkedések és követelmények feleljenek meg a biztonsági tanúsítványokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseiknek. A tagállamok elismerik az általuk a saját nemzeti jogukkal összhangban kiadott biztonsági tanúsítványokkal egyenértékűnek tekintett biztonsági tanúsítványokat, fenntartva ugyanakkor a lehetőséget, hogy amennyiben szükségesnek ítélik, saját vizsgálatokat folytassanak és vegyenek figyelembe.

23. cikk

Az ellátás biztonsága

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződési dokumentációban (az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, az ismertetőben, illetve a támogató dokumentumokban) megállapítja az ellátás biztonságára vonatkozó követelményeket.

E célból az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megkövetelheti, hogy az ajánlat tartalmazza többek között a következőket:

a) olyan tanúsítványok vagy dokumentumok, amelyek bizonyítják az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára, hogy az ajánlattevő képes lesz teljesíteni a szerződéshez kapcsolódó áruk exportjával, szállításával és továbbításával kapcsolatos kötelezettségeit, beleértve az érintett tagállam vagy tagállamok részéről ezt alátámasztó dokumentációt;

b) az ajánlatkérő szervre/ajánlatkérőre vonatkozó minden olyan korlátozás feltüntetése, amely a termékek vagy szolgáltatások, illetve e termékek vagy szolgáltatások eredményének nyilvánosságra hozatalára, átadására vagy használatára vonatkozik, és amely exportkorlátozást vagy biztonsági intézkedéseket eredményezhet;

c) tanúsítványok vagy dokumentumok, amelyek bizonyítják, hogy az ajánlattevő ellátási láncának elhelyezkedése és megszervezése lehetővé teszi számára az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által az ellátás biztonságára vonatkozóan az ajánlattételi dokumentációban előírt követelmények teljesítését, valamint arra vonatkozó kötelezettségvállalás, hogy az ellátási láncban a szerződés teljesítése során bekövetkező változások nem gátolják majd az e követelményeknek való megfelelést;

d) az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő válság eredményeképp megnövekedett igényeinek kielégítése érdekében kapacitásokat hoz létre és/vagy tart fenn a közösen megállapított feltételeknek megfelelően;

e) az ajánlattevő nemzeti hatóságaitól származó bármilyen dokumentum annak alátámasztására, hogy az ajánlattevő válság esetén eleget tesz az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő válság eredményeképp megnövekedett igényeinek;

f) az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy biztosítja a szerződés tárgyát képező áruk karbantartását, korszerűsítését és fejlesztését;

g) az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy időben értesíti az ajánlatkérő szervet/ajánlatkérőt a szervezetében, ellátási láncában vagy ipari stratégiájában bekövetkezett olyan változásokról, amelyek érinthetik az ajánlatkérő hatóság/szerv irányában fennálló kötelezettségeit;

h) az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy a közösen megállapított feltételeknek megfelelően minden, a pótalkatrészek, összetevők, összeállított egységek és speciális tesztberendezések készítéséhez szükséges eszközt az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő rendelkezésére bocsát, amennyiben ő maga többé nem képes ezek biztosítására.

Az ajánlattevő nem kötelezhető arra, hogy olyan kötelezettségvállalást szerezzen be valamely tagállamtól, amely korlátozza az adott tagállam azon szabadságát, hogy az engedélyező határozat meghozatalakor a vonatkozó nemzetközi és közösségi joggal összhangban saját hatályos, az exportra, a szállításra és az áthaladásra vonatkozó nemzeti engedélyezési kritériumait alkalmazza.

24. cikk

Adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségek

(1) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megnevezheti – vagy valamely tagállam által kötelezhető arra, hogy megnevezze – azt a szervet vagy szerveket, amelytől, illetve amelyektől a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő megfelelő tájékoztatást kaphat az építési beruházás kivitelezése, illetve a szolgáltatás teljesítése szerinti tagállamban, régióban, településen, vagy harmadik országban hatályos, adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségekről, amelyek az építési területen végzendő építési munkákra, illetve a szerződés teljesítése során nyújtott szolgáltatásokra vonatkoznak.

(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást adó ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő felhívja az ajánlattevőket arra, hogy nyilatkozzanak arról, hogy ajánlatuk elkészítésénél figyelembe vették az építési beruházás kivitelezése, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén hatályos munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségeket.

Az első albekezdés nem sérti a kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatok vizsgálatára vonatkozó 49. cikk rendelkezéseinek alkalmazását.







V. FEJEZET

Eljárások

25. cikk

Alkalmazandó eljárások

A szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ezen irányelv céljaihoz igazított nemzeti eljárásokat alkalmazza.

E szerződéseket az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő meghívásos eljárás vagy hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás keretében ítélheti oda.

A 27. cikkben kifejezetten megjelölt körülmények között az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződéseit versenypárbeszéd segítségével is odaítélheti.

A 28. cikkben kifejezetten megemlített különleges esetekben és körülmények között az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő alkalmazhatja a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást.

26. cikk

Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás

(1) Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő tárgyalást folytat az ajánlattevőkkel az általuk benyújtott ajánlatokról, azoknak a hirdetményben, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, és adott esetben a kiegészítő iratokban meghatározott követelményekhez történő hozzáigazítása érdekében, valamint a legjobb ajánlatnak a 47. cikkel összhangban történő meghatározása végett.

(2) A tárgyalások során az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minden ajánlattevő tekintetében egyenlő bánásmódot alkalmaz. Különösen tartózkodnia kell attól, hogy megkülönböztető módon adjon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttat.

(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy a tárgyalásos eljárás egymást követő szakaszokban bonyolódjék le annak érdekében, hogy a hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban szereplő odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentse a megvitatandó ajánlatok számát. A hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban közölni kell, hogy e lehetőség igénybe vételére sor került-e.

27. cikk

Versenypárbeszéd

(1) A különösen összetett szerződések esetében a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megítélése szerint a meghívásos eljárás vagy hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás nem tenné lehetővé a szerződés odaítélését, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő e cikkel összhangban versenypárbeszédet alkalmazhat.

A szerződés kizárólag a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szempontja alapján ítélhető oda.

(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő hirdetményt tesz közzé, amelyben megfogalmazza igényeit és követelményeit, amelyeket e hirdetményben és/vagy egy ismertetőben tovább pontosít.

(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 38–46. cikk vonatkozó rendelkezései szerint kiválasztott részvételre jelentkezőkkel párbeszédet kezd, amellyel célja az, hogy megtalálja és meghatározza azokat az eszközöket, amelyek a leginkább alkalmasak igényei kielégítésére. E párbeszéd folyamán az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a szerződés minden aspektusát megvitathatja a kiválasztott részvételre jelentkezőkkel.

A párbeszéd során az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő köteles minden ajánlattevő tekintetében egyenlő bánásmódot tanúsítani. Különösen tartózkodnia kell attól, hogy megkülönböztető módon adjon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttat.

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a párbeszédben részt vevő egyik jelentkező által javasolt megoldásokat és egyéb általa közölt bizalmas információt a jelentkező beleegyezése nélkül nem közölhet a többi résztvevővel.

(4) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy az eljárás egymást követő szakaszokban bonyolódjék le annak érdekében, hogy a hirdetményben vagy az ismertetőben szereplő odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentse a párbeszéd folyamán megvitatandó megoldások számát. A hirdetményben vagy az ismertetőben közölni kell, hogy e lehetőség igénybe vételére kerül sor.

(5) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő addig folytatja a párbeszédet, amíg – szükség esetén a megoldásokat összehasonlítva – meg nem találja azt a megoldást vagy azokat a megoldásokat, amely(ek) igényei kielégítésére alkalmas(ak).

(6) Miután bejelentette, hogy a párbeszéd lezárult és erről tájékoztatta a résztvevőket, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő felkéri a résztvevőket, hogy a párbeszéd folyamán bemutatott és meghatározott megoldás vagy megoldások alapján nyújtsák be végleges ajánlatukat. Ezeknek az ajánlatoknak tartalmazniuk kell minden, a projekt megvalósításához előírt és szükséges elemet.

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő kérésére ezek az ajánlatok pontosíthatók és javíthatók. Azonban az ajánlatok pontosítása, javítása, illetve a kiegészítő tájékoztatás nem változtathatja meg az ajánlat vagy az ajánlati felhívás alapvető jellemzőit úgy, hogy az torzítsa a versenyt, vagy diszkriminatív hatást gyakoroljon.

(7) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a hirdetményben vagy az ismertetőben megállapított odaítélési szempontok alapján bírálja el a beérkezett ajánlatokat, és a 47. cikkel összhangban választja ki a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot.

Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő úgy kívánja, az az ajánlattevő, amely az elbírálás alapján a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be, felkérhető arra, hogy pontosítsa az ajánlat elemeit, vagy erősítse meg az ajánlatban foglalt kötelezettségvállalásait, feltéve, hogy ez nem módosítaná az ajánlat vagy az ajánlati felhívás lényeges elemeit, nem torzítaná a versenyt és nem okozna diszkriminációt.

(8) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a versenypárbeszédben résztvevőket megillető díjakról vagy kifizetésekről rendelkezhet.

28. cikk

Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását indokoló esetek

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az alábbi esetekben hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás keretében ítélhet oda szerződést, ám ezen eljárás alkalmazását a 30. cikk (3) bekezdésének megfelelően a szerződés odaítéléséről szóló hirdetményben meg kell indokolnia:

1. építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló szerződés esetében:

a) amennyiben meghívásos eljárást, hirdetmény közzétételével indult tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet követően nem nyújtottak be ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen, továbbá azzal a feltétellel, hogy a Bizottság részére, amennyiben kéri, jelentést küldenek;

b) ha meghívásos eljárást vagy versenypárbeszédet követően szabálytalan ajánlatokat nyújtottak be, vagy olyan ajánlatokat, amelyek a 5., a 19. és a 21–24. cikkekkel, valamint a II. cím VII. fejezetével összeegyeztethető nemzeti rendelkezések szerint elfogadhatatlanok, amennyiben:

i. a szerződés eredeti feltételei tekintetében nincs lényeges változás; és

ii. ha a tárgyalásos eljárásba bevonja mindazokat és csak azokat az ajánlattevőket, akik, illetve amelyek teljesítik a 39–46. cikkben foglalt feltételeket, és akik, illetve amelyek ezt megelőzően meghívásos eljárásban vagy versenypárbeszéd során a közbeszerzési eljárás formai követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtottak be;

c) ha a válsághelyzet vagy fegyveres konfliktus miatt előállt helyzet sürgőssége összeegyeztethetetlen a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén előírt határidőkkel, ideértve a 33. cikk (7) bekezdése szerinti rövidített határidőket is. Ez vonatkozhat például a 23. cikk második bekezdés d) pontjában említett esetekre is;

d) amennyiben feltétlenül szükséges, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás határideje – ideértve a 33. cikk (7) bekezdése szerinti rövidített határidőket is – nem tartható be. A rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek betudhatók;

e) ha műszaki, illetve a kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződés csak egy meghatározott gazdasági szereplőnek ítélhető oda;

2. szolgáltatásra és árubeszerzésre irányuló szerződés esetében:

a) a 13. cikkben említettektől eltérő kutatási és fejlesztési szolgáltatások esetében;

b) a kutatási és fejlesztési szolgáltatások, valamint kizárólag kutatás és fejlesztés céljából gyártott termékek esetében; ez a rendelkezés azonban nem terjed ki a piacképességet megalapozó, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre;

3. árubeszerzésre irányuló szerződés esetében:

a) a korábbi nyertes szállító általi olyan kiegészítő szállítások tekintetében, amelyek célja vagy a mindennapi áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a szállító megváltozása esetén az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne;

Az ilyen szerződések, illetve az ismétlődő szerződések tartama nem haladhatja meg az öt évet, kivéve a kivételes körülményeket, amelyek meghatározására bármilyen beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartamának, valamint a szállító megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek figyelembevételével kerül sor;

b) árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében;

c) akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető szállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás vagyonfelügyelőjétől vagy felszámolójától – csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti törvények vagy rendeletek szerinti más, hasonló eljárás keretében – különösen előnyös feltételek mellett történő árubeszerzés esetében;

4. építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében:

a) a legelőször elbírált projektben vagy az eredeti szerződésben nem szereplő, de előre nem látható körülmények miatt az ott leírt építési beruházások, illetve szolgáltatások teljesítéséhez szükségessé vált kiegészítő építési munkák vagy szolgáltatások esetében, azzal a feltétellel, hogy a szerződést az ilyen építési beruházást kivitelező, illetve szolgáltatást teljesítő gazdasági szereplőnek ítélik oda:

i. amennyiben az ilyen kiegészítő építési munkák, illetve szolgáltatások műszaki vagy gazdasági szempontból nem választhatók külön az eredeti szerződéstől anélkül, hogy az ne okozna jelentős nehézségeket az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő számára; vagy

ii. amennyiben az ilyen építési munkák, illetve szolgáltatások, bár az eredeti szerződés teljesítésétől különválaszthatók, feltétlenül szükségesek a teljesítés befejezéséhez.

A kiegészítő építési munkák, illetve szolgáltatások teljesítése céljából odaítélt szerződések egybeszámított értéke azonban nem haladhatja meg az eredeti szerződés értékének 50 %-át;

b) olyan új építési munkákat, illetve szolgáltatások esetében, amelyek attól a gazdasági szereplőtől megrendelt munkák megismétléséből állnak, akinek, illetve amelynek ugyanaz az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő már odaítélt egy korábbi szerződést, feltéve, hogy ezek az építési munkák, illetve szolgáltatások megfelelnek egy olyan alapprojektnek, amelyre az eredeti szerződést meghívásos eljárást, hirdetmény közzétételével indult tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet követően ítélték oda.

Amint az első projektre ajánlati felhívást tettek közzé, közölni kell, hogy ez az eljárás alkalmazható, és az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 8. cikk alkalmazásakor figyelembe veszi a későbbi építési munkák, illetve szolgáltatások becsült összköltségét.

Ezt az eljárást kizárólag az eredeti szerződés megkötését követő öt éven belül lehet alkalmazni, kivéve a kivételes körülményeket, amelyek meghatározására bármilyen beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartamának, valamint a szállító megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek figyelembevételével kerül sor.

5. a külföldön bevetett vagy bevetendő tagállami fegyveres vagy biztonsági erőknek nyújtott légi és tengeri szállítási szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében, amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő olyan gazdasági szereplőktől köteles e szolgáltatásokat beszerezni, amelyek csupán rövid ideig tudják garantálni ajánlatuk érvényességét, és ezért a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás határideje – ideértve a 33. cikk (7) bekezdése szerinti rövidített határidőket is – nem tartható be.

29. cikk

Keretmegállapodások

(1) A tagállamok rendelkezhetnek a keretmegállapodások ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők általi megkötésének lehetőségéről.

(2) A keretmegállapodás megkötése céljából az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az ebben az irányelvben említett eljárási szabályokat követi minden szakaszban, egészen a keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésig. A keretmegállapodás feleit a 47. cikkel összhangban megállapított odaítélési szempontok alkalmazásával kell kiválasztani.

A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a (3) és a (4) bekezdésben megállapított eljárásokkal összhangban kell odaítélni. Az említett eljárások csak olyan ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők és gazdasági szereplők között alkalmazhatók, amelyek a keretmegállapodás eredeti részes felei.

A keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésekor a felek semmiképpen nem módosíthatják lényegesen a keretmegállapodásban megállapított feltételeket, különösen a (3) bekezdésben említett esetben.

A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg a hét évet, kivéve kivételes körülmények esetén, amelyek meghatározására bármilyen beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartamának, valamint a szállító megváltozása következtében keletkező műszaki nehézségek figyelembevételével kerül sor.

Ebben az esetben az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők a 30. cikk (3) bekezdésében említett felhívásban megfelelő indoklást adnak e kivételes körülményekről.

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem élhet vissza a keretmegállapodással, és nem alkalmazhatja azt oly módon, hogy az a verseny akadályozásához, korlátozásához vagy torzításához vezetne.

(3) Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egyetlen gazdasági szereplővel kerül sor, a megállapodáson alapuló szerződéseket a keretmegállapodásban megállapított feltételek keretei között kell odaítélni.

E szerződések odaítélése érdekében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő írásban konzultálhat a keretmegállapodásban részt vevő gazdasági szereplővel, szükség szerint ajánlatának kiegészítését kérve.

(4) Ha a keretmegállapodás megkötésére több gazdasági szereplővel kerül sor, ez utóbbiak száma legalább három kell, hogy legyen, amennyiben megfelelő számú gazdasági szereplő felel meg a kiválasztási szempontoknak és/vagy megfelelő számú elfogadható ajánlat felel meg az odaítélési szempontoknak.

A több gazdasági szereplővel kötött keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélése a következőképpen történhet:

— a keretmegállapodásban megállapított feltételek alkalmazásával a verseny újbóli megnyitása nélkül, vagy

— amennyiben nem minden feltétel szerepel a keretmegállapodásban, a felek új – és ha szükséges, pontosabban megfogalmazott – feltételek mellett, továbbá adott esetben a keretmegállapodás ajánlattételhez szükséges dokumentációjában említett egyéb feltételek melletti ismételt versenyeztetésével, a következő eljárással összhangban: — a) az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minden odaítélendő szerződés esetében írásban konzultál a szerződés teljesítésére képes gazdasági szereplőkkel; b) az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő meghatároz egy határidőt, amely kellően hosszú ahhoz, hogy minden egyes szerződésre vonatkozóan megtörténhessen az ajánlatok benyújtása, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a szerződés tárgyának összetettsége és az ajánlatok benyújtásához szükséges idő; c) az ajánlatokat írásban kell benyújtani, és tartalmuk az ajánlattételi határidő lejártáig bizalmas marad; d) az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő minden egyes szerződést annak az ajánlattevőnek ítél oda, aki, illetve amely a keretmegállapodás ajánlattételhez szükséges dokumentációjában megállapított odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatot nyújtotta be.







VI. FEJEZET

A közzététel és az átláthatóság szabályai







1. szakasz

Hirdetmények közzététele

30. cikk

Hirdetmények

(1) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő – a Bizottság által közzétett vagy a VI. melléklet 2. pontjában leírt „felhasználói oldalán” általa közzétett – előzetes tájékoztató útján nyilvánosságra hozhatja a következőket:

a) árubeszerzésre irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült összértékét termékcsoportonként, amelyeket a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni.

A termékcsoportot az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a CPV-nómenklatúrára való hivatkozással állapítja meg;

b) szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült összértékét minden egyes szolgáltatáskategóriában, amelyeket a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni;

c) építési beruházásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások alapvető jellemzőit, amelyeket oda kíván ítélni.

Az első albekezdésben említett hirdetményeket az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által odaítélni kívánt szerződéshez vagy keretmegállapodáshoz kapcsolódó tervet jóváhagyó döntés után a lehető leghamarabb el kell küldeni a Bizottságnak, vagy közzé kell tenni a felhasználói oldalon.

A felhasználói oldalukon előzetes tájékoztatót közzétevő ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők elektronikus formában hirdetményt küldenek a Bizottságnak az előzetes tájékoztató hirdetmény felhasználói oldalon történő közzétételéről, a hirdetmények megküldésének a VI. melléklet 3. pontjában feltüntetett formátumával és részletes eljárásával összhangban.

Az első albekezdésben említett hirdetmények közzététele csak akkor kötelező, ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő él az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő csökkentésének a 33. cikk (3) bekezdésében megállapított lehetőségével.

Ez a bekezdés nem alkalmazható a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárásoknál.

(2) Az az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, amely egy szerződést vagy egy keretmegállapodást meghívásos eljárással, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárással, vagy versenypárbeszédet alkalmazva kíván odaítélni, ezt a szándékát hirdetményben teszi közzé.

(3) Az az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő, amely szerződést ítélt oda vagy keretmegállapodást kötött, a szerződés odaítélésétől, illetve a keretmegállapodás megkötésétől számított 48 napon belül hirdetményt küld a közbeszerzési eljárás eredményéről.

A 29. cikkel összhangban megkötött keretmegállapodások esetében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem köteles az említett megállapodáson alapuló minden egyes szerződés esetében hirdetményt küldeni a közbeszerzési eljárás eredményéről.

Egyes, szerződés odaítélésére vagy keretmegállapodás megkötésére vonatkozó információk közlése mellőzhető, amennyiben ezen információ közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel (és különösen védelmi és/vagy biztonsági érdekekkel), vagy sértené egy bizonyos – magán vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplő törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.

31. cikk

Nem kötelező közzététel

Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 32. cikkel összhangban közzétehet olyan szerződésekkel kapcsolatos hirdetményeket, amelyek nem tartoznak az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmények hatálya alá.

32. cikk

A hirdetmények közzétételének formája és módja

(1) A hirdetményeknek a IV. mellékletben említett adatokat és adott esetben bármely más, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által hasznosnak ítélt adatot, a Bizottság által a 67. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban elfogadott szabvány-formanyomtatványok formájában kell tartalmazniuk.

(2) Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők által a Bizottságnak küldött hirdetményeket vagy a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban elektronikus úton, vagy más módon kell elküldeni. A 33. cikk (7) bekezdésében megállapított gyorsított eljárás alkalmazása esetén a hirdetményeket vagy telefaxon vagy a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban elektronikus úton kell elküldeni.

A hirdetményeket a VI. melléklet 1. pontjának a) és b) alpontjában megállapított közzétételi technikai jellemzőknek megfelelően kell közzétenni.

(3) A VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban elektronikus úton készített és továbbított hirdetményeket elküldésük után legkésőbb öt nappal közzé kell tenni.

Azokat a hirdetményeket, amelyeket nem elektronikus úton, nem a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban továbbítanak, elküldésük után legkésőbb tizenkét nappal kell közzétenni; a 33. cikk (7) bekezdésében megállapított gyorsított eljárás esetén ez az időtartam 5 nap.

(4) A hirdetményt teljes terjedelmében, a Közösség valamely, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által választott hivatalos nyelvén kell közzétenni, és ez az eredeti nyelvi változat tekintendő az egyetlen hiteles szövegnek. A többi hivatalos nyelven az egyes hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását kell közzétenni.

A hirdetmények Bizottság általi közzétételének költségeit a Közösség viseli.

(5) A hirdetmény és annak tartalma a Bizottság részére történő elküldésének időpontja előtt nemzeti szinten vagy felhasználói oldalon nem tehető közzé.

A nemzeti szinten közzétett hirdetmények nem tartalmazhatnak a Bizottságnak elküldött vagy a 30. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban felhasználói oldalon közzétett hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat, de meg kell említeniük a hirdetmény Bizottság részére történő feladásának vagy felhasználói oldalon történő közzétételének időpontját.

Az előzetes tájékoztató hirdetmény a felhasználói oldalon az ebben a formában történt közzétételéről szóló hirdetménynek a Bizottság részére történő feladása előtt nem tehető közzé; és tartalmaznia kell e feladás időpontját.

(6) A nem a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton továbbított hirdetmények terjedelme körülbelül 650 szóra korlátozódik.

(7) Az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek tudnia kell bizonyítani a hirdetmények feladásának időpontját.

(8) A Bizottság visszaigazolja az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek az elküldött adatok közzétételét, megemlítve e közzététel időpontját. Ez a visszaigazolás a közzétételre vonatkozó bizonyítéknak minősül.







2. szakasz

Határidők

33. cikk

A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidők

(1) A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő figyelembe veszi különösen a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, az e cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül.

(2) Meghívásos eljárásban, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás és versenypárbeszéd alkalmazása esetében a részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje a hirdetmény feladásától számított 37 nap.

Meghívásos eljárás esetében az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlati felhívás feladásától számított 40 nap.

(3) Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő előzetes tájékoztató hirdetményt tett közzé, az ajánlatok beérkezésének a (2) bekezdés második albekezdésében szereplő minimális határideje főszabályként 36 napra csökkenthető, de semmiképpen nem lehet 22 napnál rövidebb.

A határidő attól a naptól számítandó, amikor az ajánlati felhívást feladták.

Az első albekezdésben említett rövidített határidők akkor megengedettek, ha az előzetes tájékoztató hirdetmény a IV. mellékletben a hirdetményre vonatkozóan előírt valamennyi adatot tartalmazza, amennyiben ezek az adatok a hirdetmény közzétételekor rendelkezésre állnak, és az előzetes tájékoztató hirdetményt a hirdetmény elküldése előtt legalább 52 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.

(4) Amennyiben a hirdetményeket – az adattovábbításnak a VI. melléklet 3. pontjában leírt formátumával és eljárásaival összhangban – elektronikus úton készítik el és továbbítják, az ajánlatok beérkezésének a (2) bekezdés első albekezdésében említett határideje hét nappal csökkenthető.

(5) Az ajánlatok beérkezésének a (2) bekezdés második albekezdésében említett határideje öt nappal csökkenthető, amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő – a VI. melléklettel összhangban – elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínál az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz és bármely más kiegészítő dokumentumhoz a hirdetmény közzétételének az időpontjától, megadva a hirdetmény szövegében azt az internetcímet, amelyen e dokumentáció elérhető.

Ez a csökkentés a (4) bekezdésben említett csökkentéshez hozzáadható.

(6) Ha bármely okból az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és a kiegészítő dokumentumok vagy további információ rendelkezésre bocsátása, bár időben kérték, a 34. cikkben említett határidőn belül nem történt meg, vagy amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése, vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, az ajánlatok beérkezésének határidejét meg kell hosszabbítani, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról.

(7) Meghívásos eljárás és hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetében, amennyiben a sürgősség miatt nem lehet alkalmazni az e cikkben megállapított határidőket, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a következő határidőket határozhatja meg:

— a részvételi jelentkezés beérkezésének határidejét, amely nem lehet kevesebb, mint a hirdetmény feladásától számított tizenöt nap, illetve tíz nap, ha a hirdetményt a VI. melléklet 3. pontjában megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton adták fel, és

— meghívásos eljárások esetében az ajánlatok beérkezésének határidejét, amely nem lehet kevesebb, mint az ajánlati felhívás időpontjától számított tíz nap.







3. szakasz

A tájékoztatás tartalma és módja

34. cikk

Ajánlattételre, versenypárbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívások

(1) A meghívásos eljárásban, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás során és a versenypárbeszéd keretében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő egyidejűleg és írásban hívja fel a kiválasztott részvételre jelentkezőket ajánlatuk megtételre, illetve a tárgyalásban való részvételre, vagy versenypárbeszéd esetében a párbeszédben való részvételre.

(2) A részvételre jelentkezőknek küldött felhívásnak tartalmaznia kell a következők valamelyikét:

— az ajánlattételhez szükséges dokumentáció vagy az ismertető, valamint az esetleges kiegészítő dokumentumok egy példányát, vagy

— az első francia bekezdésben említett dokumentumokhoz való hozzáférés módjára történő hivatkozást, amennyiben azokat a 33. cikk (5) bekezdésével összhangban elektronikus úton közvetlenül hozzáférhetővé tették.

(3) Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció, az ismertető és/vagy bármely kiegészítő irat a közbeszerzési eljárásért felelős ajánlatkérő szervtől/ajánlatkérőtől eltérő jogalanynál található, a felhívásnak tartalmaznia kell azt a címet, ahonnan az említett dokumentáció megkérhető, továbbá tartalmaznia kell adott esetben az ezen iratok megkérésére vonatkozó határidőt, az iratokért fizetendő összeget és a fizetés módját. Az illetékes szervezeti egység a kérés beérkezése után haladéktalanul megküldi a dokumentációt a gazdasági szereplőnek.

(4) Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra, az ismertetőre és/vagy a kiegészítő iratokra vonatkozó további információkat, feltéve, hogy azokat kellő időben kérték, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő vagy az illetékes szervezeti egység az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal küldi meg. Meghívásos vagy gyorsított eljárás esetében ez az időtartam négy nap.

(5) A (2), (3) és (4) bekezdésben előírt elemeken kívül a felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

a) a közzétett hirdetményre való hivatkozást;

b) az ajánlatok beérkezésének utolsó napját, a címet, amelyre az ajánlatokat küldeni kell, és az ajánlattétel nyelvét vagy nyelveit. Versenypárbeszéd esetén ennek az információnak nem a tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívásban kell szerepelnie, hanem az ajánlattételi felhívásban;

c) versenypárbeszéd esetében a konzultációk megkezdésére megállapított időpontot és helyet, valamint a használt nyelv(ek)et;

d) azokra az iratokra való hivatkozást, amelyeket adott esetben vagy az ajánlattevők által a 38. cikkel összhangban tett, ellenőrizhető nyilatkozatok alátámasztása végett, vagy az említett cikkben szereplő adatok kiegészítése végett kell benyújtani a 41. és 42. cikkben megállapított eljárással összhangban;

e) a bírálati szempontok relatív súlyozását, vagy adott esetben a gazdasági szempontból legkedvezőbb ajánlat bírálati szempontjainak csökkenő fontossági sorrendjét, amennyiben a hirdetmény, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció vagy az ismertető nem tartalmazza ezeket.

35. cikk

A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása

(1) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztatja a részvételre jelentkezőket és az ajánlattevőket a keretmegállapodás megkötésével vagy a szerződés odaítélésével kapcsolatos döntésekről, beleértve az okokat, amelyekért nem került sor egy olyan keretmegállapodás megkötésére vagy szerződés odaítélésére, amely versenyeztetésen alapuló ajánlattételi eljárás tárgyát képezte, vagy az eljárás újraindítására vonatkozó indokokat; ezt a tájékoztatást az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek – kérésre – írásban kell megadnia.

(2) Az érintett fél kérésére az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő – a (3) bekezdésre is figyelemmel – a lehető legrövidebb időn belül, legkésőbb az erre vonatkozó írásbeli kérelem kézhezvételétől számított tizenöt napon belül tájékoztatást ad:

a) a sikertelen részvételre jelentkezőnek jelentkezése elutasításának indokairól;

b) a sikertelen ajánlattevőnek ajánlata elutasításának indokairól, beleértve – különösen a 18. cikk (4) és (5) bekezdésében említett esetekben – az egyenértékűség hiányára vonatkozó döntésének, illetve arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek, valamint a 22. és 23. cikkben említett esetekben az arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az ajánlat nem felel meg az információk és az ellátás biztonságával kapcsolatos követelményeknek;

c) minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható, de elutasított ajánlatott tett, a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a sikeres ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek nevéről.

(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő azonban dönthet úgy, hogy egyes, az (1) bekezdésben említett, szerződés odaítélésére vagy keretmegállapodás megkötésére vonatkozó információk közlését mellőzi, amennyiben ezen információk közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel (és különösen védelmi és/vagy biztonsági érdekekkel), vagy sértené – akár magán- vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplők törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.







4. szakasz

Kommunikáció

36. cikk

A kommunikációra vonatkozó szabályok

(1) Az e címben említett valamennyi kommunikáció és információcsere – az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő választása szerint – történhet postai úton, telefaxon, a (4) és az (5) bekezdésnek megfelelően elektronikus úton, a (6) bekezdésben említett esetekben és körülmények között telefonon, vagy pedig e módokat kombinálva.

(2) A választott kommunikációs eszközöknek széles körben rendelkezésre kell állniuk, és így nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljáráshoz való hozzáférését.

(3) A kommunikációt, az információcserét és az adattárolást olyan módon kell végezni, hogy az biztosítsa az adatok sértetlenségének, valamint a részvételi jelentkezések és ajánlatok bizalmasságának megőrzését, továbbá azt, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő csak azután vizsgálja meg a részvételi jelentkezések és ajánlatok tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.

(4) Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközöknek és azok műszaki jellemzőinek biztosítaniuk kell a megkülönböztetés-mentességet, valamint általánosan elérhetőnek és a széles körben használt információtechnológiai és kommunikációs technológiai termékekkel kompatibilisnek kell lenniük.

(5) Az ajánlatok elektronikus továbbításához és átvételéhez használt eszközökre, valamint a részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközökre a következő szabályokat kell alkalmazni:

a) az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges leírásokra vonatkozó információt – az adatvédelmi kódolást is beleértve – az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani. Ezenkívül az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközöknek meg kell felelniük a VIII. mellékletben szereplő követelményeknek;

b) a tagállamok az 1999/93/EK irányelv 5. cikkének megfelelően előírhatják, hogy az elektronikus ajánlatokat – annak (1) bekezdésével összhangban – fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátni;

c) a tagállamok önkéntes akkreditációs rendszereket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn, amelyek célja, hogy az ilyen eszközök esetében igénybe vett tanúsítási szolgáltatás színvonalát emeljék;

d) a részvételre jelentkezők vállalják, hogy az ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések benyújtására megállapított határidő lejárta előtt benyújtják a 39–44. cikkben és a 46. cikkben említett dokumentumokat, tanúsítványokat és nyilatkozatokat, amennyiben azok elektronikus formátumban nem állnak rendelkezésre.

(6) A részvételi jelentkezések továbbítására a következő szabályokat kell alkalmazni:

a) a beszerzési eljárásban való részvételre vonatkozó jelentkezést írásban vagy telefonon kell megtenni;

b) ha a részvételi jelentkezést telefonon teszik meg, azt a beérkezésére megállapított határidő lejárta előtt írásban meg kell erősíteni;

c) az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megkövetelheti, hogy a telefaxon küldött részvételi jelentkezést postai vagy elektronikus úton erősítsék meg, amennyiben jogi bizonyítás céljából szükséges. Az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek minden ilyen követelményt – a teljesítés határidejével együtt – fel kell tüntetnie a hirdetményben.







5. szakasz

Jelentések

37. cikk

A jelentések tartalma

(1) Annak megerősítése érdekében, hogy a kiválasztási eljárás átláthatóan és diszkriminációtól mentesen került lebonyolításra, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő valamennyi szerződésről és keretmegállapodásról írásbeli jelentést készít, amelynek legalább a következőket kell tartalmaznia:

a) az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő neve és címe és a szerződés és a keretmegállapodás tárgya és értéke;

b) a kiválasztott beszerzési eljárás;

c) versenypárbeszéd esetében az ilyen eljárás lefolytatását igazoló körülmények;

d) hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás esetén a 28. cikkben említett körülmények, amelyek az eljárás alkalmazását indokolták; adott esetben a 28. cikk (3) bekezdésének a) pontjában és a 28. cikk (4) bekezdése b) pontjának harmadik albekezdésében rögzített határidők túllépésének és a 28. cikk (4) bekezdése a) pontjának második albekezdésében szereplő 50 %-os határ túllépésének indoklása;

e) adott esetben a hét évet meghaladó időtartamú keretmegállapodások esetén az időtartam hosszúságának indokai;

f) a kiválasztott részvételre jelentkezők neve és kiválasztásuk indokai;

g) az elutasított részvételre jelentkezők neve és elutasításuk indokai;

h) az ajánlatok elutasításának indokai;

i) a sikeres ajánlattevő neve, ajánlata kiválasztásának indokai, és – ha ismeretes – a szerződésnek vagy a keretmegállapodásnak az a része, amelyre nézve a sikeres ajánlattevő harmadik személlyel kíván vagy lesz köteles alvállalkozói szerződést kötni;

j) amennyiben szükséges, annak indokolása, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő miért döntött úgy, hogy nem ítéli oda a szerződést vagy a keretmegállapodást.

(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megteszi a megfelelő lépéseket az elektronikus úton folytatott közbeszerzési eljárások menetének dokumentálása érdekében.

(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a Bizottság kérésére közli a Bizottsággal az írásbeli jelentést vagy annak főbb jellemzőit.







VII. FEJEZET

Az eljárás menete







1. szakasz

Általános rendelkezések

38. cikk

A résztvevők alkalmasságának ellenőrzése, a résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése

(1) A szerződéseket a 47. és a 49. cikkben megállapított feltételek alapján – a 19. cikk figyelembevételével – kell odaítélni, miután az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 39. vagy a 40. cikk alapján ki nem zárt gazdasági szereplők alkalmasságát a 41–46. cikkben említett, gazdasági és pénzügyi helyzetre, a szakmai és műszaki ismeretekre vagy alkalmasságra vonatkozó szempontoknak, valamint adott esetben a (3) bekezdésben említett megkülönböztetés-mentességi szabályoknak és szempontoknak megfelelően megvizsgálta.

(2) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a 41. és a 42. cikkel összhangban megkövetelheti a részvételre jelentkezőktől egy minimális teljesítményszint elérését.

A 41. és a 42. cikkel említett adatok körének és az egy adott szerződés esetében megkövetelt minimális teljesítményszintnek a szerződés tárgyával összefüggőnek és azzal arányosnak kell lennie.

A minimális teljesítményszintet közölni kell a hirdetményben.

(3) A meghívásos eljárásban, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és a versenypárbeszédben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő korlátozhatja azoknak az alkalmas jelentkezőknek a számát, amelyeket ajánlattételre, illetőleg párbeszédre hív fel. Ebben az esetben:

— az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a hirdetményben közli azokat az objektív és megkülönböztetés-mentes szempontokat, amelyeket alkalmazni kíván, a meghívni tervezett részvételre jelentkezők minimális létszámát és, adott esetben, ezek maximális létszámát. A meghívni tervezett jelentkezők száma nem lehet alacsonyabb háromnál,

— ezt követően az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő legalább annyi részvételre jelentkezőt hív meg, amennyi az általa előre megadott minimális létszám, feltéve, hogy kellő számú megfelelő jelentkező áll rendelkezésre.

Amennyiben a kiválasztási szempontoknak és a minimális képességi szintnek megfelelő jelentkezők száma a minimális létszámot nem éri el, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő folytathatja az eljárást a szükséges jellemzőkkel rendelkező jelentkező vagy jelentkezők meghívásával.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő úgy véli, hogy az alkalmas jelentkezők száma túlságosan alacsony ahhoz, hogy biztosítható legyen a tényleges verseny, elrendelheti az eljárás felfüggesztését és az eredeti hirdetmény ismételt közzétételét a 30. cikk (2) bekezdésének és a 32. cikknek megfelelően, egyben új határidőt jelölve ki a részvételi jelentkezések benyújtására. Ebben az esetben a 34. cikk értelmében az első közzétételt követően kiválasztott jelentkezők és a második közzétételt követően kiválasztott jelentkezőket egyaránt fel kell kérni az ajánlattételre. Ez a lehetőség nem sértheti az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő jogát arra, hogy törölje a folyamatban lévő eljárást, és helyette új eljárást indítson.

(4) A szerződés-odaítélési eljárás keretében az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő nem vonhat be olyan gazdasági szereplőket, amelyek a részvételre nem jelentkeztek, és olyan jelentkezőket, amelyek nem rendelkeznek a megkívánt képességekkel.

(5) Ha az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő él a megtárgyalandó megoldások vagy ajánlatok számának a 26. cikk (3), illetve a 27. cikk (4) bekezdésében foglalt csökkentésének lehetőségével, ezt a csökkentést a hirdetményben, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy az ismertetőben megállapított bírálati szempontokat alkalmazva kell végrehajtania. Az utolsó szakaszban ennek a számnak lehetővé kell tennie a tényleges versenyt, vagyis elegendő számú megoldásnak vagy ajánlattevőnek kell maradnia.







2. szakasz

A minőségi kiválasztás kritériumai

39. cikk

A részvételre jelentkező, illetve az ajánlattevő személyes helyzete

(1) Ki kell zárni a beszerzési eljárásban való részvételből azt a részvételre jelentkezőt és ajánlattevőt, akit, illetve amelyet a következőkben felsorolt egy vagy több okból jogerősen elítéltek, és erről a jogerős ítéletről az ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek tudomása van:

a) a 98/733/IB együttes fellépés ( 1 ) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott bűnszervezetben való részvétel miatt;

b) az 1997. május 26-i jogi aktus ( 2 ) 3. cikkében meghatározott korrupció, és a 2003/568/IB kerethatározat ( 3 ) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korrupció miatt;

c) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény ( 4 ) 1. cikke szerinti csalás miatt;

d) a 2002/475/IB kerethatározat ( 5 ) 1. és 3. cikke szerinti terrorista cselekmény vagy terrorista tevékenységhez kapcsolódó bűncselekmény miatt, vagy az említett kerethatározat 4. cikke szerinti felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet miatt;

e) a 2005/60/EK irányelv ( 6 ) 1. cikke szerinti pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása miatt.

E bekezdés végrehajtási feltételeit nemzeti jogukkal összhangban és a közösségi jog figyelembevételével a tagállamok határozzák meg.

A tagállamok nyomós közérdekből az első albekezdésben említett követelményektől való eltérésről is rendelkezhetnek.

E bekezdés alkalmazása céljából az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő szükség esetén köteles felhívni a részvételre jelentkezőket, illetve az ajánlattevőket arra, hogy nyújtsák be a (3) bekezdésben említett dokumentumokat, és amennyiben kétsége támad e részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők személyes helyzetével kapcsolatban, az illetékes hatóságokat is megkeresheti az érintett részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők személyes helyzetére vonatkozóan általa szükségesnek tartott adatok beszerzése végett. Amennyiben az adat olyan jelentkezőre vagy ajánlattevőre vonatkozik, aki, illetve amely nem az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő székhelye szerinti államban letelepedett, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő együttműködés végett megkeresheti az illetékes hatóságokat. Tekintettel a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők letelepedése szerinti tagállam nemzeti jogára, e kérelmeknek jogi és/vagy természetes személyekre kell vonatkozniuk, beleértve adott esetben cégvezetőket és bármely olyan személyt, aki a részvételre jelentkezőnél vagy az ajánlattevőnél képviseleti, döntési vagy ellenőrzési joggal rendelkezik.

(2) A közbeszerzési eljárásban való részvételből kizárható minden gazdasági szereplő, aki, illetve amely:

a) csődeljárás vagy felszámolási eljárás alatt áll, amennyiben tevékenységét bíróság igazgatja, amennyiben a hitelezőkkel csődegyezséget kötött, amennyiben üzleti tevékenységét felfüggesztette, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében bármely hasonló helyzetben van;

b) csődeljárás, bírósági felszámolási eljárás, végelszámolási eljárás, csődegyezség vagy bármilyen, a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás alanya;

c) az érintett ország jogi rendelkezései szerinti jogerős ítéletben szakmai magatartásával kapcsolatosan elkövetett bűncselekmény – például a védelmi és/vagy biztonsági felszerelések kivitelére vonatkozó hatályos jogszabályok megsértése – miatt elítélték;

d) súlyos kötelességszegést követett el, amely bármely, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő rendelkezésére álló bizonyítási eszközzel bizonyítható, például valamely korábbi beszerzési eljárás során megszegte az információk biztonságával vagy az ellátás biztonságával kapcsolatos kötelezettségeit;

e) bármilyen bizonyíték alapján, ideértve a védett adatforrásokat is, bebizonyosodott, hogy nem kellően megbízható a tagállam biztonságával kapcsolatos kockázatok kizárásához;

f) a letelepedése szerinti ország, illetve az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogi rendelkezései szerint nem tett eleget a társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségeinek;

g) a letelepedése szerinti ország, illetve az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő székhelye szerinti ország jogi rendelkezései szerint nem tett eleget az adófizetési kötelezettségeinek;

h) az e szakaszban előírt adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során hamis nyilatkozatot tett, vagy nem közölte a kért adatokat.

E bekezdés végrehajtási feltételeit nemzeti jogukkal összhangban és a közösségi jog figyelembevételével a tagállamok határozzák meg.

(3) Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő a következőket fogadja el elegendő bizonyítéknak arra nézve, hogy a gazdasági szereplő tekintetében az (1) bekezdésben, illetve a (2) bekezdés a), b), c), f) és g) pontjában említett esetek egyike sem áll fenn:

a) az (1) bekezdés, valamint a (2) bekezdés a), b) és c) pontja vonatkozásában, erkölcsi bizonyítvány kivonatának bemutatása, vagy ennek hiányában a származás vagy letelepedés szerinti ország illetékes igazságügyi vagy közigazgatási szerve által kibocsátott, ezzel egyenértékű okirat bemutatása, amelyek az említett követelményeknek való megfelelést igazolják;

b) a (2) bekezdés f) és g) pontja vonatkozásában az érintett tagállam illetékes hatósága által kibocsátott hatósági bizonyítvány.

Ha a kérdéses ország nem bocsát ki ilyen okiratot, illetve hatósági bizonyítványt, vagy amennyiben ezek nem terjednek ki az (1) bekezdésben és a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában említett valamennyi esetre, ezeket az érintett személy által egy, a származása vagy letelepedése szerinti ország illetékes igazságügyi vagy közigazgatási szerve, közjegyzője vagy hatáskörrel rendelkező szakmai szervezete előtt eskü alatt tett nyilatkozattal, illetve – azokban a tagállamokban, ahol eskü alatt tett nyilatkozatra vonatkozó rendelkezések nincsenek – esküvel egyenértékű nyilatkozattal lehet helyettesíteni.

(4) A tagállamok kijelölik a (3) bekezdésben említett okiratok, hatósági bizonyítványok és nyilatkozatok kibocsátására jogosult hatóságokat és szerveket, és erről tájékoztatják a Bizottságot. Ez az értesítés nem sérti az adatvédelem tekintetében alkalmazandó jogot.

40. cikk

A szakmai tevékenység ellátására való megfelelés

Amennyiben a jelentkező szakmai tevékenységének gyakorlása érdekében a származás vagy székhely szerinti tagállamban köteles valamely szakmai vagy cégnyilvántartásban bejegyeztetni magát, felhívható arra, hogy igazolja az ilyen nyilvántartások egyikébe a történt bejegyzését, vagy eskü alatt nyilatkozatot tegyen, vagy hatósági bizonyítványt nyújtson be, az építési beruházásra irányuló szerződések esetében a VII. melléklet A. részében, beszerzési szerződések esetében a VII. melléklet B. részében, a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a VII. melléklet C. részében meghatározottak szerint. A VII. mellékletben található listák irányadók. A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot a nyilvántartásaikban bekövetkező változásokról, illetve az e listákon szereplő bizonyítási módokról.

A szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződések odaítélésének eljárása során, amennyiben az ajánlattevőnek meghatározott engedéllyel kell rendelkeznie vagy meghatározott szervezet tagjának kell lennie ahhoz, hogy származási országában az adott szolgáltatást nyújthassa, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő megkívánhatja tőle, h