02013D0755 — HU — 01.01.2020 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B A TANÁCS HATÁROZATA 2013/755/EU (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344, 2013.12.19., 1. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

A TANÁCS HATÁROZATA 2013/755/EU

(2013. november 25.)

az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról

(tengerentúli társulási határozat)







ELSŐ RÉSZ

A TENGERENTÚLI ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK UNIÓVAL VALÓ TÁRSULÁSÁNAK ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEI







1.

Fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Cél

(1) Ez a határozat létrehozza a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) Unióval való társulását (a továbbiakban: a társulás), amely az EUMSZ 198. cikkén alapuló, a TOT-ok fenntartható fejlődésének támogatását, valamint az Unió értékeinek és normáinak szélesebb világszinten történő előmozdítását célzó partnerség.

(2) A társulás partnerei az Unió, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok.

2. cikk

Területi alkalmazás

A társulás az EUMSZ II. mellékletében felsorolt TOT-okra vonatkozik.

3. cikk

Célkitűzések, elvek és értékek

(1) Az Unió és a TOT-ok közötti társulás a TOT-ok, a kapcsolódó tagállamok és az Unió által közösen osztott célkitűzéseken, elveken és értékeken alapszik.

(2) A társulás az EUMSZ 199. cikkében meghatározott általános célkitűzéseket követi, a TOT-ok versenyképességének fokozásával, ellenállóképességük megerősítésével, gazdasági és környezeti sebezhetőségük csökkentésével, valamint a köztük és egyéb partnerek között folytatott együttműködés előmozdításával.

(3) E célkitűzések követése során a társulás tiszteletben tartja a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés alapelveit, amelyeket a TOT-ok és a kapcsolódó tagállamok egytől egyig közösen osztanak.

(4) Az e határozatban említett együttműködés területein nincs nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés.

(5) A partnerek elismerik egymás jogát a fenntartható fejlődésre vonatkozó politikák és prioritások meghatározására, a hazai környezetvédelem és munkavédelem saját szintjeinek meghatározására, valamint a vonatkozó jogszabályok ennek megfelelő – a nemzetközileg elismert normák és megállapodások melletti kötelezettségvállalással következetes – kiigazítására vagy módosítására. Ennek során magas szintű környezetvédelem és munkavédelem biztosítására törekszenek.

(6) E határozat végrehajtása során a partnerek az átláthatóság, a szubszidiaritás és a hatékonyság igényének elvét tartják szem előtt, továbbá foglalkoznak a TOT-ok fenntartható fejlődésének három pillérével, azaz a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi fejlődéssel és a környezetvédelemmel.

4. cikk

A társulás igazgatása

A társulás igazgatását a Bizottság és a TOT-hatóságok – szükség esetén a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok – végzik, vonatkozó intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreiknek megfelelően.

5. cikk

Kölcsönös érdekek, kiegészítő jelleg és prioritások

(1) A társulás a kölcsönös érdekű kérdésekkel kapcsolatos politikai párbeszéd és együttműködés kerete.

(2) Prioritásként kell tekinteni az olyan kölcsönös érdekű területeken folytatott együttműködést, mint például:

a) a TOT-gazdaságok gazdasági diverzifikációja, ideértve további integrálásukat a világgazdaságba és regionális gazdaságokban;

b) a környezeti szempontból fenntartható növekedés előmozdítása;

c) a természeti erőforrások fenntartható kezelése, ideértve a biodiverzitás megőrzését és az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható felhasználását;

d) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése;

e) a katasztrófakockázat-csökkentés előmozdítása;

f) a kutatási, innovációs és tudományos együttműködési tevékenységek előmozdítása;

g) a TOT-ok, szomszédaik és egyéb partnereik közötti társadalmi, kulturális és gazdasági cserék előmozdítása.

(3) A közös érdeket képviselő területeken folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok önállóságát, valamint alkalmasabbá tegye őket arra, hogy kialakítsák, végrehajthassák és ellenőrizhessék a (2) bekezdésben meghatározott stratégiákat és politikákat.

6. cikk

A társulás előmozdítása

(1) Egymás közötti kapcsolataik megerősítése céljából az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy megismertessék polgáraikkal a társulást, különösen egyfelől a TOT-ok hatóságai, akadémiai közössége, civil társadalma, vállalkozásai, másfelől az Unión belüli megfelelőik közötti kapcsolatok és együttműködés fejlesztésének előmozdításával.

(2) A TOT-oknak törekedniük kell arra, hogy megerősítsék és előmozdítsák az Unió egészével való kapcsolataikat. A tagállamok ezeket a törekvéseket támogatják.

7. cikk

Regionális együttműködés, regionális integráció és együttműködés egyéb partnerekkel

(1) E határozat 3. cikkére is figyelemmel, a társulás támogatni kívánja a TOT-ok azon erőfeszítéseit, hogy részt vegyenek a vonatkozó nemzetközi, regionális és/vagy szubregionális együttműködési kezdeményezésekben, valamint a regionális vagy szubregionális integrációs folyamatokban, saját törekvéseik szerint, valamint az illetékes TOT-hatóságok által meghatározott célkitűzésekkel és prioritásokkal összhangban.

(2) E célból az Unió és a TOT-ok információt cserélhetnek és megoszthatják bevett gyakorlataikat, valamint egyéb szoros együttműködési formákat és koordinációt alakíthatnak ki más partnerekkel, a TOT-ok regionális és nemzetközi szervezetekben – adott esetben nemzetközi megállapodások révén – történő részvételének összefüggésében.

(3) A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek között együttműködést az e határozat Második és Harmadik részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetében a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Unió gondoskodik az EU különféle pénzügyi eszközei által támogatott együttműködési programok közötti koordináció és szinergiák tökéletesítéséről. Az Unió továbbá törekszik arra, hogy adott esetben bevonja a TOT-okat az azok szomszédos országaival – legyenek azok akár AKCS-államok, akár nem AKCS-államok – és a legkülső régiókkal folytatott párbeszédeibe.

(4) A TOT-ok kapcsolódó regionális integrációs szervezetekben való részvételének támogatása különösen az alábbiakra irányul:

a) azon kapcsolódó regionális szervezetek és intézmények kapacitásának fejlesztése, amelyeknek a TOT-ok tagjai;

b) regionális és szubregionális kezdeményezések, például ágazati reformpolitikák végrehajtása az e határozat Második és Harmadik részében azonosított együttműködési területekkel kapcsolatban;

c) a TOT-ok tudatosítása és ismereteik bővítése a különböző területeken folytatott regionális integráció hatásaival kapcsolatban;

d) a TOT-ok részvétele a regionális piacok kialakításában, regionális integrációs szervezetek összefüggésében;

e) határokon átnyúló beruházások a TOT-ok és szomszédaik között.

8. cikk

Részvétel az európai területi együttműködési csoportosulásokban

Az e határozat 7. cikke (1)–(3) bekezdésének alkalmazásában az együttműködési kezdeményezések vagy más együttműködési formák azt is jelentik, hogy a TOT-ok állami hatóságai, regionális és szubregionális szervezetei, helyi önkormányzatai, valamint adott esetben más állami és magánszervei vagy intézményei (ideértve a közszolgáltatást nyújtó szerveket is) részt vehetnek az európai területi együttműködési csoportosulásokban, az ezen határozat együttműködési tevékenységeire vonatkozó, valamint az 1082/2006/EK rendelettel megállapított szabályoknak és céloknak a függvényében, továbbá az azon tagállamra alkalmazandó szabályok szerint, amellyel a TOT kapcsolatban áll.

9. cikk

Különleges bánásmód

(1) A társulás figyelembe veszi a TOT-ok sokszínűségét a gazdasági fejlődés, valamint a 7. cikkben említett regionális együttműködés és regionális integráció teljes mértékű kiaknázásának képessége tekintetében.

(2) Az elszigetelt TOT-ok számára különleges bánásmódot határoznak meg.

(3) Annak elősegítése érdekében, hogy az elszigetelt TOT-ok megbirkózhassanak fejlődésük strukturális és egyéb akadályaival, e különleges bánásmódnak – többek között a pénzügyi támogatás nagyságrendjének, valamint az ahhoz kapcsolódó feltételek meghatározásakor – figyelembe kell vennie sajátos nehézségeiket.

(4) Az elszigeteltnek tekintett TOT-okat az I. melléklet sorolja fel.







2.

Fejezet

Az együttműködés szereplői

10. cikk

Általános megközelítés

(1) A társulást széles körű párbeszédre és konzultációra kell alapozni a TOT-okat, a velük kapcsolatban álló tagállamokat és a Bizottságot, valamint adott esetben az Európai Beruházási Bankot (EBB) kölcsönösen érintő kérdésekkel kapcsolatban.

(2) A TOT-ok adott esetben párbeszédet és konzultációkat szerveznek olyan hatóságokkal és testületekkel, mint például az alábbiak:

a) az illetékes regionális, helyi és egyéb állami hatóságok;

b) a gazdasági és szociális partnerek;

c) bármely egyéb megfelelő szervezet, amely a civil társadalmat, a környezeti partnereket, a nem kormányzati szervezeteket, valamint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség ösztönzéséért felelős szervezeteket képviseli.

11. cikk

Az együttműködés szereplői

(1) Az együttműködés szereplői a TOT-okban:

a) a TOT-ok kormányhatóságai;

b) a TOT-ok helyi hatóságai;

c) közszolgáltatók és civil társadalmi szervezetek, mint például a társadalmi, üzleti szervezetek és szakszervezetek, valamint a helyi, nemzeti vagy nemzetközi nem kormányzati szervezetek;

d) regionális és szubregionális szervezetek.

(2) A TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok e határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett kormányhatóságokról és helyi hatóságokról.

12. cikk

A nem kormányzati szereplők feladata

(1) A nem kormányzati szereplők szerepet játszhatnak az együttműködést érintő információcserében és konzultációkban és különösen az együttműködési támogatás, projektek vagy programok előkészítésében és végrehajtásában. A nem kormányzati szereplőket az ilyen projektek vagy programok végrehajtásához – a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása céljából – pénzügyi igazgatási hatáskörökkel ruházhatják fel.

(2) A projektek vagy programok decentralizált irányítására jogosult nem kormányzati szereplőket a TOT-hatóságok, a Bizottság és a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam közötti megállapodással választják ki, figyelembe véve az érintett tárgykört, szakértelmüket és tevékenységi körüket. A kiválasztást minden TOT-ban a 10. cikkben említett széles körű párbeszéd és konzultációk részeként végzik.

(3) A társulás hozzá kíván járulni a TOT-ok civil társadalmi szervezetek megerősítését célzó erőfeszítéseihez, különösen létrehozásuk és fejlesztésük tekintetében, valamint a fejlesztési stratégiák és programok megtervezésébe, végrehajtásába és értékelésébe történő bevonásukhoz szükséges feltételek megteremtésében.







3.

Fejezet

A társulás intézményi kerete

13. cikk

Irányelvek a párbeszédhez

(1) Az Unió, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen átfogó és politikai párbeszédet folytatnak.

(2) A párbeszédet az Unió, a TOT-ok, valamint a velük kapcsolatban álló tagállamok intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes megfeleléssel folytatják. A párbeszédet rugalmas módon folytatják: lehet formális vagy informális, megfelelő szinten és formátumban, a 14. cikkben említett keretek szerint.

(3) A párbeszédnek lehetővé kell tennie, hogy a TOT-ok teljes mértékben részt vehessenek a társulás végrehajtásában.

(4) A párbeszéd középpontjában többek között a feleket kölcsönösen érintő konkrét vagy a társulás célkitűzéseinek elérése szempontjából általános jelentőségű politikai kérdések állnak.

14. cikk

A társulás fórumai

(1) A társulás az alábbi párbeszédalkalmakat hozza létre:

a) párbeszéd céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit és a Bizottságot tömörítő TOT–EU fórum (a továbbiakban: a TOT-EU fórum). Adott esetben az Európai Parlament tagjai, az EBB képviselői, a legkülső régiók képviselői társulnak a TOT–EU fórumhoz;

b) a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat évente legalább négyszer kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére;

c) a TOT-ok, a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok és a Bizottság közötti egyetértésben tanácsadói minőségben eljáró munkacsoportokat hoznak létre a társulás végrehajtásának követésére, a megválaszolandó kérdéseknek megfelelő formában. Ezek a munkacsoportok a Bizottság, valamely tagállam vagy TOT kérésére összehívhatók. E munkacsoportok technikai eszmecseréket biztosítanak a TOT-okat és a velük kapcsolatban álló tagállamokat különösen érintő kérdésekről, kiegészítve ezzel a TOT–EU fórumon és/vagy a háromoldalú konzultációban folyó munkát.

(2) A Bizottság látja el a TOT–EU-fórum, a háromoldalú konzultáció, valamint a munkacsoportok elnöki tisztét és titkársági feladatait.







MÁSODIK RÉSZ

A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI TERÜLETEI A TÁRSULÁS KERETÉBEN







1.

Fejezet

Környezetvédelmi kérdések, éghajlatváltozás és katasztrófakockázat-csökkentés

15. cikk

Általános célok és elvek

A társulás összefüggésében a környezetvédelem, az éghajlatváltozás és a katasztrófakockázat-csökkentés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a TOT-ok támogatása politikák, stratégiák, cselekvési tervek és intézkedések kidolgozásában és végrehajtásában;

b) a TOT-ok támogatása a regionális hálózatokba és kezdeményezésekbe történő integrációban;

c) az erőforrások fenntartható felhasználásának és az erőforrás-hatékonyságnak az előmozdítása, valamint a gazdasági növekedés környezetkárosodástól való szétválasztásának ösztönzése; valamint

d) a TOT-ok támogatása azon törekvéseikben, hogy regionális csomópontokként és kiválósági központokként működjenek.

16. cikk

A biodiverzitás megőrzése és fenntartható kezelése, valamint ökoszisztéma-szolgáltatások

A társulás összefüggésében a biodiverzitás megőrzése és fenntartható kezelése, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a tengeri és szárazföldi védett területek létrehozásának és hatékony igazgatásának, valamint a meglévő védett területek hatékonyabb igazgatásának előmozdítása;

b) a tengeri és szárazföldi erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás ösztönzése, ami hozzájárul a fajok, élőhelyek, valamint ökoszisztéma-funkciók védett területeken kívüli védelméhez, különös tekintettel a veszélyeztetett, kiszolgáltatott és ritka fajokra;

c) a tengeri és szárazföldi biodiverzitás és ökoszisztémák megőrzésének és fenntartható felhasználásának megerősítése az alábbiak által: i. az éghajlatváltozás formájában jelentkező, a szélesebb értelemben vett ökoszisztémát érintő kihívás kezelése egészséges, ellenálló ökoszisztémák fenntartásával, a környezetbarát infrastruktúra előmozdításával, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése tekintetében ökoszisztémán alapuló, gyakran sokszorosan előnyösnek bizonyuló megközelítések ösztönzésével; ii. a kapacitások megerősítése helyi, regionális és/vagy nemzetközi szinten, az információcsere, ismeretek, bevett gyakorlatok valamennyi érdekelt fél – ideértve a hatóságokat, földbirtokosokat, a magánszektort, a kutatókat és a civil társadalmat is – közötti megosztásának előmozdításával; iii. a meglévő természetvédelmi programok és kapcsolódó erőfeszítések megerősítése a védett területeken belül és kívül egyaránt; iv. a tudásalap bővítése és az ismerethiányok pótlása, ideértve az ökoszisztéma-funkciók és szolgáltatások értékének számszerűsítését is;

d) a regionális együttműködés ösztönzése és elősegítése olyan kérdések kezelése érdekében, mint például az idegenhonos özönfajok vagy az éghajlatváltozás hatásai;

e) az erőforrások hathatósabbá tételét szolgáló mechanizmusok fejlesztése, ideértve például az ökoszisztéma-szolgáltatásokra szánt kifizetéseket.

17. cikk

Fenntartható erdőgazdálkodás

A társulás összefüggésében a fenntartható erdőgazdálkodás területén folytatott együttműködés érintheti az erdők megőrzése és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítását, ideértve az erdők környezetvédelmi, például a talajerózió elleni védelemben betöltött szerepének az előmozdítását is, továbbá az elsivatagosodás ellenőrzés alatt tartását, az erdőtelepítést, valamint a fakivitel igazgatását.

18. cikk

A tengerparti övezet integrált kezelése

A társulás összefüggésében a tengerügyek területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a TOT-ok tengeri és part menti zónák hatékony fenntartható kezelését célzó erőfeszítéseinek támogatása a tengeri és part menti zónákat érintő tervezés és igazgatás stratégiai és integrált megközelítéseinek kidolgozásában;

b) a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra, idegenforgalom, tengeri közlekedés és mezőgazdaság – a fenntartható energia és a nyersanyagok tekintetében a tengeri és part menti övezetekben rejlő lehetőségekkel való összeegyeztetése, az éghajlat-változási hatások és az emberi tevékenységek figyelembevételével.

19. cikk

Tengerügyek

A társulás összefüggésében a tengerügyek területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) az e terület közös érdekű kérdéseivel kapcsolatos párbeszéd megerősítése;

b) a tengerrel kapcsolatos ismereteknek, valamint a biotechnológiának, az óceánenergiának, a tengerfelügyeletnek, a tengerparti övezet integrált követésének és az ökoszisztéma-alapú gazdálkodásnak az előmozdítása;

c) nemzetközi szinten integrált megközelítések előmozdítása.

20. cikk

A halállomány fenntartható kezelése

(1) A társulás összefüggésében a halállomány fenntartható kezelése területén folytatott együttműködés az alábbi elveken alapszik:

a) kötelezettségvállalás a felelősségteljes halgazdálkodás és halászati gyakorlatok mellett;

b) tartózkodás olyan intézkedésektől vagy tevékenységektől, amelyek nem következetesek a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának elveivel;

c) az Unió és a TOT-ok közötti létező vagy jövőbeni kétoldalú halászati partnerségi megállapodások sérelme nélkül az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy rendszeresen konzultáljanak egymással az élő tengeri erőforrások megőrzésével és kezelésével kapcsolatban, valamint információt cseréljenek az erőforrások aktuális helyzetéről, a társulás 14. cikkben előírt releváns fórumainak keretében.

(2) Az (1) bekezdésben említett együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a felelősségteljes kormányzás, bevett gyakorlatok és felelősségteljes halászati gazdálkodás aktív előmozdítása a halállomány megőrzésében és fenntartható kezelésében, ideértve a közös érdekeltségű halállományokat és a regionális halgazdálkodási szervezetek által kezelteket is;

b) a halállomány megőrzésével kapcsolatos párbeszéd és együttműködés, ideértve az illegális, nem bejelentett vagy nem szabályozott halászat elleni küzdelemmel, valamint a regionális halgazdálkodási szervezetekkel való és azokon belüli hatékony együttműködésre irányuló intézkedéseket is. A párbeszéd és együttműködés a halászat és a part menti környezetek hosszú távon hatékonyabb igazgatását szolgáló ellenőrzési és vizsgálati rendszereket, ösztönzőket és kötelezettségeket foglal magában.

21. cikk

Fenntartható vízgazdálkodás

(1) A társulás összefüggésében az Unió és a TOT-ok együttműködhetnek a fenntartható vízgazdálkodás területén vízpolitikával és intézményfejlesztéssel, a vidéki és városi területeken fellelhető vízforrások, vízkészletek hazai, ipari vagy mezőgazdasági célból történő védelmezésével, a vízforrások tárolásával, elosztásával és kezelésével, valamint a szennyvízkezeléssel.

(2) Ami a vízkészleteket és a szennyvízelvezetést illeti, külön figyelmet kell fordítani a rosszul ellátott és a természeti katasztrófáknak különösen nagy mértékben kitett területeken az ivóvízellátásra és higiéniai szolgáltatásokra, amelyek az egészségi állapot javításával és a termelékenység növelésével közvetlenül hozzájárulnak a humánerőforrás-fejlesztéshez.

(3) Az e területeken folytatott együttműködést azon elv vezérli, hogy a vízzel és szennyvízzel kapcsolatos alapvető szolgáltatások városi és vidéki lakosságra történő kiterjesztésének folyamatos igényét környezetvédelmi szempontból fenntartható módon kell ellátni.

22. cikk

Hulladékkezelés

A társulás összefüggésében a hulladékkezelés területén folytatott együttműködés érintheti a legjobb környezetvédelmi gyakorlat alkalmazásának előmozdítását a hulladékkezeléssel kapcsolatos valamennyi műveletben, ideértve a hulladékcsökkentést, az újrahasznosítást vagy a hasznosítás egyéb folyamatait, például az energetikai hasznosítást és a hulladék ártalmatlanítását.

23. cikk

Energiaügy

A társulás összefüggésében a fenntartható energia területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) energiaelőállítás, energiaelosztás és az energiához való hozzáférés, különösen a megújuló energiaforrásokból származó fenntartható energia fejlesztése, előmozdítása, felhasználása és tárolása;

b) energiapolitikák és szabályozás, különösen a politikaalakítás, megfizethető és fenntartható energiatarifákat garantáló szabályozások elfogadása;

c) energiahatékonyság, különösen energiahatékonysági normák kidolgozása és bevezetése, energiahatékonysági intézkedések végrehajtása különböző ágazatokban (ipari, kereskedelmi, állami vagy háztartási), valamint kísérő oktató és tudatosító tevékenységek;

d) közlekedés, különösen sokkal inkább környezetbarát tömegközlekedési és magán célú közlekedési eszközök – például hibrid, elektromos vagy hidrogénjárművek – fejlesztése, előmozdítása és alkalmazása, közös járműhasználat (carpooling) és kerékpáros közlekedés;

e) várostervezés és -építés, különösen a magas szintű környezetvédelmi minőségi előírások és magas energiateljesítmény előmozdítása és bevezetése a várostervezésben és –építésben; valamint

f) idegenforgalom, különösen az energiaellátás szempontjából önellátó (megújuló energiaforrásokat felhasználó) és/vagy környezetbarát idegenforgalmi infrastruktúrák.

24. cikk

Éghajlatváltozás

A társulás keretében az éghajlatváltozás területén folytatott együttműködés a TOT-ok azon kezdeményezéseinek támogatására irányul, amelyek az éghajlatváltozás mérséklésére és az éghajlatváltozás káros hatásaihoz való alkalmazkodásra irányulnak; az együttműködés az alábbiakra terjedhet ki:

a) a bizonyítékok összegyűjtése, a kulcsfontosságú kockázatok megállapítása és a területi, regionális és/vagy nemzetközi fellépések, tervek vagy intézkedések kijelölése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás vagy káros hatásainak mérséklése céljából;

b) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és annak mérséklésére irányuló célkitűzés beillesztése a politikákba és stratégiákba;

c) a szakpolitikai döntéshozatal és végrehajtás alapvető eszközének számító statisztikai adatok és mutatók kidolgozása és kijelölése; valamint

d) a TOT-ok regionális és nemzetközi párbeszédekben való részvételének előmozdítása, az együttműködésnek, és ezen belül az ismeretek és tapasztalatok megosztásának előmozdítása céljából.

25. cikk

Katasztrófakockázatok csökkentése

A társulás összefüggésében a katasztrófakockázatok csökkentése területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a katasztrófamegelőzési és -elhárítási rendszerek – ideértve a (korai) előrejelző rendszereket is – és infrastruktúráik fejlesztése vagy tökéletesítése a katasztrófák következményeinek csökkentése céljából;

b) a katasztrófáknak való kitettség részletes tudnivalóinak kidolgozása, valamint a TOT-ok és a földrajzi elhelyezkedésük szerinti régiók jelenlegi reakciókapacitásának fejlesztése;

c) a katasztrófamegelőzés és -elhárítás meglévő intézkedéseinek megerősítése helyi, nemzeti vagy regionális szinten;

d) az érintett szereplők reakciókapacitásának fejlesztése, valamint összehangoltabbá, hatékonyabbá és eredményesebbé tétele;

e) a lakosság fokozottabb tudatosítása és tájékoztatása a katasztrófa bekövetkezte esetén a veszélyeknek való kitettség, a megelőzés, felkészülés és reakció tekintetében, kellő figyelemmel a fogyatékossággal élők sajátos igényeire;

f) a polgári védelem főbb szereplői közötti együttműködés megerősítése; valamint

g) a TOT-ok regionális, európai és/vagy nemzetközi fórumokon való részvételének előmozdítása a különböző partnerek közötti rendszeresebb információcsere és katasztrófa esetén szorosabb együttműködés érdekében.







2.

Fejezet

Hozzáférhetőség

26. cikk

Általános célok

(1) A társulás összefüggésében a hozzáférhetőség területén folytatott együttműködés az alábbiakra irányul:

a) a TOT-ok globális közlekedési hálózatokhoz való nagyobb hozzáférésének biztosítása; valamint

b) a TOT-ok információs és kommunikációs technológiákhoz és szolgáltatásokhoz való nagyobb hozzáférésének biztosítása.

(2) Az (1) bekezdésben említett összefüggésben az együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) politikakidolgozás és intézményfejlesztés;

b) közúti, vasúti, légi, tengeri és belvízi közlekedés; valamint

c) tárolólétesítmények kikötőkben és repülőtereken.

27. cikk

Tengeri közlekedés

(1) A társulás összefüggésében a tengeri közlekedés területén folytatott együttműködés célja költséghatékony és jól működő tengeri közlekedési szolgáltatások fejlesztése és előmozdítása a TOT-okban, és az alábbiakat érintheti:

a) a hatékony, valamint gazdaságilag és kereskedelmileg életképes díjazású áruszállítás előmozdítása;

b) a TOT-ok nemzetközi szállítási szolgáltatásokban való fokozott részvételének megkönnyítése;

c) regionális programok ösztönzése;

d) a helyi magánszektor szállítási tevékenységekbe való bevonásának támogatása; valamint

e) az infrastruktúra fejlesztése.

(2) Az Unió és a TOT-ok előmozdítják a hajózás és a legénység biztonságát, valamint a szennyezés megelőzését.

28. cikk

Légi közlekedés

A társulás összefüggésében a légi közlekedés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a TOT-ok légiközlekedési iparágainak reformja és korszerűsítése;

b) a TOT-ok légiközlekedési iparágai kereskedelmi élet- és versenyképességének előmozdítása;

c) a magánberuházás és a magánszektor részvételének megkönnyítése; valamint

d) az ismeretek és a bevett üzleti gyakorlatok megosztásának ösztönzése.

29. cikk

A légiközlekedés biztonsága

A társulás összefüggésében a légiközlekedés biztonságának területén folytatott együttműködés a TOT-ok vonatkozó nemzetközi előírásoknak való megfelelést célzó erőfeszítéseinek támogatására irányul, és többek között az alábbiakat érintheti:

a) légi navigációs biztonsági rendszerek végrehajtása;

b) a repülőtéri biztonság előmozdítása és a polgári légügyi hatóságok arra irányuló képességének megerősítése, hogy irányítsák az ellenőrzésük alá tartozó üzembiztonság valamennyi vonatkozását; valamint

c) az infrastruktúrák és a humán erőforrások fejlesztése;

30. cikk

Információs és kommunikációs technológiai szolgáltatások

A társulás összefüggésében az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: ikt) és szolgáltatások terén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy a TOT-okban felgyorsítsa az innovációt és a gazdasági növekedést, valamint javítsa a polgárok és vállalkozások mindennapjait, ideértve a fogyatékossággal élők akadálymentesítésének előmozdítását is. Az együttműködés különösen a TOT-ok szabályozási kapacitásának megerősítésére irányul, valamint az alábbi intézkedésekkel támogathatja az IKT-hálózatok és -szolgáltatások kiterjesztését:

a) olyan kiszámítható szabályozási környezet létrehozása, amely lépést tart a technológia alakulásával, ösztönzi a növekedést és innovációt, valamint előmozdítja a versenyt és a fogyasztóvédelmet;

b) párbeszéd az információs társadalom előmozdításának és figyelemmel kísérésének különféle politikai vonatkozásairól;

c) információcsere szabványokról és az interoperabilitással kapcsolatos kérdésekről;

d) az együttműködés elősegítése az ikt-kutatás terén, valamint az ikt-alapú kutatási infrastruktúrák tekintetében;

e) szolgáltatások és alkalmazások fejlesztése a nagy társadalmi jelentőségű területeken.







3.

Fejezet

Kutatás és innováció

31. cikk

Együttműködés a kutatás és innováció területén

A társulás összefüggésében a kutatás és innováció területén folytatott együttműködés a tudományt és technológiát – és ezen belül az információs és kommunikációs technológiákat is – érintheti, azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a TOT-ok fenntartható fejlődéséhez, valamint előmozdítsa a TOT-ok, mint regionális csomópontok és kiválósági központok szerepét, és azok ipari versenyképességét. Az együttműködés különösen az alábbiakat érintheti:

a) párbeszéd, koordináció és szinergiák kialakítása a TOT-ok és az Unió politikái és kezdeményezései között a tudomány, a technológia és az innováció területén;

b) politikaalakítás és intézményfejlesztés a TOT-okon belül, valamint együttes fellépés helyi, nemzeti vagy regionális szinten, a tudományos, technológiai és innovációs tevékenységek fejlesztése és azok alkalmazása céljából;

c) együttműködés a TOT-ok, az Unió, a tagállamok és harmadik országok jogi személyei között;

d) az egyéni TOT-kutatók, kutatószervek és TOT jogi személyek részvétele az Unión belüli kutatással és innovációval kapcsolatos programokra vonatkozó együttműködési keretben, valamint a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programban (COSME); valamint

e) a TOT-kutatók képzése, nemzetközi mobilitása és csereprogramjai.







4.

Fejezet

Ifjúság, oktatás, képzés, egészségügy, foglalkoztatás és szociálpolitika

32. cikk

Ifjúság

(1) Az Unió biztosítja, hogy az 50. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió ifjúsági kezdeményezéseiben, mint a tagállamok állampolgárai.

(2) A társulásnak az a célja, hogy megerősítse a TOT-okban és az Unióban élő fiatalok közötti kötelékeket, többek között a TOT-fiatalok tanulási mobilitásának előmozdításával, valamint a fiatalok egymás közötti kölcsönös megértésének elősegítésével.

33. cikk

Oktatás és képzés

(1) A társulás összefüggésében az oktatás és képzés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) magas minőségű, inkluzív oktatás biztosítása általános, középfokú és felsőfokú oktatási szinten, valamint a szakoktatás és -képzés területén; valamint

b) a TOT-ok támogatása az oktatási és szakképzési politikák kidolgozásában és végrehajtásában.

(2) Az Unió biztosítja, hogy az 50. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió oktatással és szakképzéssel kapcsolatos kezdeményezéseiben, mint a tagállamok állampolgárai.

(3) Az Unió biztosítja, hogy a TOT-ok oktatási szervei és intézetei ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió oktatással és szakképzéssel kapcsolatos együttműködési kezdeményezéseiben, mint a tagállamok oktatási szervei és intézetei.

34. cikk

Foglalkoztatás- és szociálpolitika

(1) Az Unió és a TOT-ok párbeszédet tartanak fenn a foglalkoztatás és a szociálpolitika területén, hogy hozzájáruljanak a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, valamint a TOT-okban és a földrajzi elhelyezkedésük szerinti régiókban a tisztességes munka előmozdításához. E párbeszédnek az is a célja, hogy támogassa a TOT-hatóságok e területet érintő politikák és jogszabályok fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit.

(2) A párbeszéd főként a foglalkoztatás- és szociálpolitika területét érintő politikákkal és jogszabályokkal kapcsolatos, az Uniót és a TOT-okat kölcsönösen érintő információcseréből és a bevett gyakorlatok megosztásából áll. E tekintetben figyelembe kell venni az olyan területeket, mint például a készségfejlesztés, a szociális védelem, a szociális párbeszéd, az esélyegyenlőség, a megkülönböztetés-mentesség, a fogyatékossággal élők akadálymentesítése, a munkahelyi egészség és biztonság, valamint egyéb munkaelőírások.

35. cikk

Közegészségügy

A társulás összefüggésében a közegészségügy területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy megerősítse a TOT-ok kapacitásait a fertőző betegségek megjelenésének felügyelete, korai felismerése és kezelése terén, többek között az alábbi intézkedések révén:

a) a határon átnyúló egészségügyi veszélyekre – például fertőző betegségek – való felkészültség és reakciókapacitás megerősítését szolgáló fellépések, amelyeket a meglévő struktúrákra kell alapozni, és amelyeknek szokatlan eseményeket kell megcélozniuk;

b) kapacitásfejlesztés a regionális közegészségügyi hálózatok megerősítésével, a szakértők közötti információcsere megkönnyítésével, valamint megfelelő képzés előmozdításával;

c) eszközök és kommunikációs platformok, valamint e-tanulási programok fejlesztése, a TOT-ok sajátos igényeihez igazítva.







5.

Fejezet

Kultúra

36. cikk

Kulturális cserék és párbeszéd

(1) A társulás összefüggésében a kulturális cserék és párbeszéd területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a TOT-ok önellátó fejlődése; ez a folyamat magukra az emberekre összpontosul, és a népek saját kultúrájában gyökerezik;

b) a TOT-ok illetékes hatóságai által humán erőforrásaik megerősítésére, saját kreatív kapacitásaik növelésére és kulturális identitásuk előmozdítására elfogadott politikák és intézkedések támogatása;

c) a lakosság fejlesztési folyamatban való részvétele;

d) a kulturális és audiovizuális kérdések párbeszéden keresztül történő közös megértésének és fokozott cseréjének fejlesztése.

(2) Az Unió és a TOT-ok együttműködésükkel arra törekszenek, hogy kulturális cseréket ösztönözzenek egymás között az alábbiak révén:

a) együttműködés az összes fél kulturális és kreatív ágazatai között;

b) a kulturális és kreatív alkotások egymás közötti terjesztésének, valamint az ágazati szereplők egymás közötti megismertetésének előmozdítása;

c) szakpolitikai együttműködés a politikaalakítás, innováció, közönségszervezés és új üzleti modellek előmozdítása céljából.

37. cikk

Audiovizuális együttműködés

(1) A társulás összefüggésében az audiovizuális területen folytatott együttműködésnek az a célja, hogy a felek megismertessék egymás audiovizuális alkotásait, és az alábbi tevékenységekre terjedhet ki:

a) a műsorszolgáltatási ágazatok közötti együttműködés és csere ösztönzése;

b) audiovizuális művek cseréjének ösztönzése;

c) az audiovizuális és műsorszolgáltatási politikára és a szabályozási keretekre vonatkozó, az illetékes hatóságok közötti információk és vélemények cseréje;

d) az egymás területén és harmadik országokban rendezett nemzetközi események látogatásának, az azokon való részvételnek az ösztönzése.

(2) A koprodukcióban készült audiovizuális művek részesülhetnek minden olyan programból, amelyet az Unióban, a TOT-okban és a velük kapcsolatban álló tagállamokban hoznak létre a helyi vagy regionális kulturális tartalom előmozdítására.

38. cikk

Előadóművészetek

A társulás összefüggésében az előadóművészetek területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) az előadóművészek közötti fokozott kapcsolattartás elősegítése olyan területeken, mint például szakmai cserék és képzés, ideértve a meghallgatásokon való részvételt, hálózatok fejlesztését és a hálózatépítés ösztönzését;

b) közös produkciók ösztönzése az Unió egy vagy több tagállamának alkotói és egy vagy több TOT alkotói között; valamint

c) a nemzetközi színház-technológia szabványok fejlesztésének és színpadi jelek használatának ösztönzése, például a megfelelő szabványügyi testületek révén.

39. cikk

A kulturális örökség és a történelmi műemlékek védelme

A társulás összefüggésében az anyagi és a szellemi kulturális örökség, valamint a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a legjobb gyakorlatok megosztását az alábbiak révén:

a) szakértői cserék elősegítése;

b) együttműködés a szakképzés területén;

c) a helyi közönség tájékoztatása; valamint

d) a történelmi műemlékek és védett helyek védelmére, az örökséggel kapcsolatos jogszabályokra és az intézkedések megvalósítására vonatkozó tanácsadás, különös tekintettel a kulturális örökségnek a helyi életbe történő integrációjára.







6.

Fejezet

A szervezett bűnözés elleni küzdelem

40. cikk

A szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem

(1) A társulás összefüggésében a szervezett bűnözés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a rendőrségi és igazságügyi együttműködés innovatív és hatékony eszközeinek kifejlesztése – ideértve az egyéb érdekelt felekkel, például a civil társadalommal folytatott együttműködést is – a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció megelőzése, valamint az ellenük való küzdelem területén; valamint

b) támogatás a célból, hogy a TOT-ok hatékonyabbá tegyék politikáikat a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció megelőzése és az ellenük való küzdelem terén, továbbá a kábítószerek és pszichotróp anyagok összes fajtája előállításának, terjesztésének és kereskedelmének megelőzése, valamint az ellenük való küzdelem terén, megelőzve és csökkentve ezáltal a kábítószer-fogyasztást és az azzal kapcsolatos ártalmakat; e támogatás figyelembe veszi a nemzetközi testületek e területeken folytatott tevékenységét, és többek között az alábbiak révén valósul meg: i. képzés és kapacitásfejlesztés a szervezett bűnözés – ideértve az emberkereskedelmet, a gyermekek szexuális zaklatását és szexuális kizsákmányolását is –, a terrorizmus és a korrupció megelőzése és az ellenük való küzdelem terén; ii. megelőzés, többek között képzéssel, oktatással és az egészség előmozdításával, a kábítószerfüggők kezelése és rehabilitációja, ideértve a kábítószerfüggők munka- és társadalmi környezetbe való visszailleszkedését célzó projekteket is; iii. hatékony büntetőintézkedések kidolgozása; iv. technikai, pénzügyi és igazgatási segítségnyújtás az emberkereskedelemmel kapcsolatos hatékony politikák és jogszabályok kidolgozásához, különösen tudatosító kampányok, átirányítási mechanizmusok, áldozatvédelmi rendszerek révén, az összes érintett szereplő és a civil társadalom bevonásával; v. technikai, pénzügyi és igazgatási segítségnyújtás a kábítószer-fogyasztás megelőzése, kezelése és az azzal kapcsolatos ártalmak csökkentése terén; vi. technikai segítségnyújtás a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása elleni jogszabályok és politikák kidolgozásának támogatására; valamint vii. technikai segítségnyújtás és képzés a kapacitásfejlődés támogatására, valamint a nemzetközi – és különösen az ENSZ korrupcióellenes egyezményeiben meghatározott – korrupcióellenes szabályoknak való megfelelés ösztönzésére.

(2) A társulás összefüggésében a TOT-ok együttműködnek az Unióval a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem tekintetében, a 70. és 71. cikkel összhangban.







7.

Fejezet

Turizmus

41. cikk

Turizmus

A társulás keretében a turizmus területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) az idegenforgalmi politikák fenntarthatóságot célzó meghatározására, kiigazítására és fejlesztésére irányuló intézkedések;

b) a fenntartható turizmus kialakítására és támogatására irányuló intézkedések és műveletek;

c) a fenntartható turizmusnak a TOT polgárai társadalmi, kulturális és gazdasági életébe történő integrálását célzó intézkedések.







HARMADIK RÉSZ

KERESKEDELEM ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS EGYÜTTMŰKÖDÉS







I.

CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

42. cikk

Általános célok

Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködés általános célkitűzései a következők:

a) a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása a közöttük és az Unió egésze között létrehozott szoros gazdasági kapcsolatok révén;

b) ösztönözzük a TOT-ok regionális és világgazdaságokba történő hatékony integrációját, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelmének fejlesztését;

c) a TOT-ok támogatása abban, hogy kedvezőbb befektetési környezetet hozzanak létre a TOT-ok társadalmi és gazdasági fejlődésének támogatása céljából;

d) a globális pénzügyi rendszer stabilitásának, integritásának és átláthatóságának, valamint a jó adóügyi kormányzásnak az előmozdítása;

e) támogassuk a TOT-gazdaságok diverzifikációját;

f) támogassuk a TOT-okat abban, hogy jobban ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani az áru- és szolgáltatáskereskedelem fejlesztéséhez szükséges politikákat;

g) támogassuk a TOT-ok export- és kereskedelmi kapacitásait;

h) a TOT-ok azon erőfeszítéseinek támogatása, hogy adott esetben hozzáigazítsák vagy közelítsék helyi jogszabályaikat az uniós jogszabályokhoz;

i) lehetőségek biztosítása az Unióval a kereskedelem és a kereskedelemmel kapcsolatos területeken folytatott célzott együttműködésre és párbeszédre.







II.

CÍM

MEGÁLLAPODÁSOK AZ ÁRUK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK KERESKEDELMÉRE, VALAMINT A LETELEPEDÉSRE VONATKOZÓAN







1.

Fejezet

Árukereskedelmi megállapodások/szabályok

43. cikk

A származó áruk szabad elérése

(1) A TOT-okból származó termékek az Unióba történő behozatal esetén mentesek a behozatali vám alól.

(2) A származó termék fogalmát és az azzal kapcsolatos közigazgatási együttműködési eljárásokat a VI. melléklet állapítja meg.

44. cikk

Mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések

(1) Az Unió a TOT-okból származó behozatal esetében nem alkalmaz semmilyen mennyiségi korlátozást vagy azzal azonos hatású intézkedést.

(2) Az (1) bekezdés nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó tilalmakat és korlátozásokat, amennyiben azok indokoltak a közerkölcs vagy a közrend, a humán-, állat- és növényegészség és élet védelme, a művészeti, történelmi vagy régészeti értékkel bíró nemzeti kincsek, a kimerülő természeti erőforrások védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme alapján.

Az első albekezdésben említett tilalmak vagy korlátozások egyetlen esetben sem képezik önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetés, vagy általában véve a kereskedelem leplezett korlátozásának eszközét.

45. cikk

A TOT-ok által elfogadott intézkedések

(1) A TOT-ok hatóságai az Unióból származó termékek behozatala vonatkozásában fenntarthatnak vagy bevezethetnek vámokat vagy mennyiségi korlátozásokat, amennyiben azt kapcsolódó fejlesztési igényeik tekintetében szükségesnek tartják.

(2) Az e fejezetben felölelt területek esetében a TOT-ok legalább olyan elbánásban részesítik az Uniót, mint a (4) bekezdésben meghatározott jelentősebb kereskedő gazdaságra alkalmazott legkedvezményesebb elbánás.

(3) A (2) bekezdés nem akadályozza meg, hogy valamely TOT kedvezményesebb elbánást biztosítson bizonyos más TOT-ok vagy más fejlődő országok számára, mint az Unió számára.

(4) E cím alkalmazásában „jelentősebb kereskedő gazdaság” valamennyi fejlett ország, illetve bármely olyan ország, amely a világ áruexportjának több mint egy 1 %-át tette ki, vagy – a (3) bekezdés sérelme nélkül – bármely önállóan, közösen vagy gazdasági integrációs megállapodás révén működő országcsoport, amely a világ áruexportjának több mint 1,5 %-át tette ki. Ehhez a számításhoz a világ árukereskedelmének (az Unión belüli kereskedelem kivételével) vezető exportőreire vonatkozó, WTO által legutóbb összeállított hivatalos adatokat kell felhasználni.

(5) A TOT-ok hatóságai 2014. április 2-ig közlik a Bizottsággal az e határozatnak megfelelően általuk alkalmazott vámtarifák és mennyiségi korlátozások jegyzékét.

Továbbá a TOT-ok hatóságai közlik a Bizottsággal az ilyen intézkedések valamennyi utólagos módosítását, e módosítások elfogadásakor.

46. cikk

Megkülönböztetésmentesség

(1) Az Unió nem tesz különbséget a TOT-ok között, és a TOT-ok nem tesznek különbséget a a tagállamok között.

(2) A 65. cikkel összhangban, az e határozatban foglalt különös rendelkezések és különösen az e határozat 44. cikke (2) bekezdésének, a 45., 48., 49., 51. cikkének és 59. cikke (3) bekezdésének végrehajtása nem tekinthető úgy, hogy megkülönböztetést hoz létre.

47. cikk

A hulladékszállítás feltételei

(1) A hulladék tagállamok és a TOT-ok közötti szállítását a nemzetközi és uniós joggal összhangban kell ellenőrizni. Az Unió támogatja egy hatékony, a környezet és a közegészség védelmét szolgáló nemzetközi együttműködés létrehozását és fejlesztését ezen a területen.

(2) A hasznosítási tevékenység céljára szánt nem veszélyes hulladék kivételével az Unió megtiltja a hulladék TOT-okba irányuló közvetlen és közvetett kivitelét, és ezzel egyidejűleg a TOT-ok hatóságai megtiltják az ilyen hulladék közvetlen vagy közvetett behozatalát az Unióból vagy bármely más országból, az e területen az illetékes nemzetközi fórumokon tett vagy a jövőben teendő meghatározott nemzetközi kötelezettségek sérelme nélkül.

(3) Az olyan TOT-ok vonatkozásában, amelyek alkotmányos jogállásuknál fogva nem részesei a bázeli egyezménynek, a vonatkozó hatóságok felgyorsítják a bázeli egyezménynek az említett TOT-okban történő végrehajtásához szükséges belső törvényi és közigazgatási rendelkezések elfogadását.

(4) Emellett a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok elősegítik az alábbiak végrehajtásához szükséges belső törvényi és közigazgatási rendelkezések TOT-ok általi elfogadását:

a) Az Európai Parlament és a Tanács 1013/2006/EK rendelete ( 1 ), annak következő cikkei: — 40. cikk a hulladékok tengerentúli országokba és területekre irányuló kivitele tekintetében, — 46. cikk a hulladékok tengerentúli országokból és területekről származó behozatala tekintetében;

b) a Bizottság 1418/2007/EK rendelete ( 2 ); valamint

c) az Európai Parlament és a Tanács 2000/59/EK irányelve ( 3 ), az annak 16. cikkében megállapított átültetési határidőkre is figyelemmel.

(5) Egynél több TOT és a velük kapcsolatban álló tagállamok saját eljárásaikat alkalmazhatják a TOT-okból az említett tagállamokba irányuló hulladékkivitelre.

(6) Ebben az esetben a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamok 2014. július 2-ig értesítik a Bizottságot az alkalmazandó jogszabályokról, a jövőbeni vonatkozó nemzeti jogszabályokról, valamint azok valamennyi utólagos módosításáról.

48. cikk

A kedvezmények ideiglenes visszavonása

Amennyiben a Bizottság megítélése szerint kellő megalapozottsággal kétségbe lehet vonni e határozat helyes végrehajtását, a Bizottság konzultációt indít a TOT-al és az azzal különleges kapcsolatban álló tagállammal e határozat megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében. Ha a konzultációk révén nem sikerül olyan megoldást kialakítani e határozat végrehajtására vonatkozóan, amely a felek számára kölcsönösen elfogadható, az Unió a VII. melléklettel összhangban ideiglenesen visszavonhatja az érintett TOT-tól a kedvezményeket.

49. cikk

Védintézkedések és felügyeleti intézkedések

E határozat megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében az Unió a VIII. mellékletben meghatározott véd- és felügyeleti intézkedéseket hozhat.







2.

Fejezet

Megállapodások a szolgáltatások kereskedelmére és a letelepedésre vonatkozóan

50. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

a) „természetes személy valamely TOT-ból”: az a valamely TOT-ban tartózkodó személy, aki egy tagállam állampolgára, vagy aki a TOT-okat jellemző jogállást élvez. Ez a meghatározás nem sérti az EUMSZ értelmében az uniós polgárságból fakadó jogokat;

b) „valamely TOT jogi személye”: egy TOT-ban az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban létesített jogi személy, amelynek bejegyzett irodája, központi igazgatása vagy fő ügyviteli helyszíne ennek a TOT-nak a területén van; amennyiben a jogi személynek csupán a bejegyzett irodája vagy központi igazgatása található a TOT-ban, nem tekintendő a TOT jogi személyének, kivéve akkor, ha olyan tevékenységet kezd, amelynek valós és folyamatosan fennálló kapcsolata van az említett ország vagy terület gazdaságával;

c) az 51. cikk (1) bekezdésében említett gazdasági integrációs megállapodásokban meghatározott vonatkozó fogalmakat kell alkalmazni az Unió és a TOT-ok között biztosított elbánásra.

51. cikk

A legkedvezőbb elbánás

(1) A szolgáltatások kereskedelmét és a gazdasági tevékenységek létrehozását érintő intézkedések tekintetében:

a) az Unió a TOT-ok természetes és jogi személyeit legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíti, mint az azon harmadik országok hasonló természetes vagy jogi személyeinek biztosított legkedvezőbb bánásmód, amelyekkel az Unió gazdasági integrációs megállapodást köt vagy kötött;

b) A TOT-ok az Unió természetes és jogi személyeit legalább olyan kedvezményes bánásmódban részesítik, mint azon főbb kereskedő gazdaságok hasonló természetes vagy jogi személyeinek biztosított legkedvezőbb bánásmód, amelyekkel 2014. január 1. után gazdasági integrációs megállapodást kötöttek.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében előírt kötelezettségek nem alkalmazhatók a következőkre:

a) olyan belső piac keretében biztosított bánásmód, amely részes feleit arra kötelezi, hogy a letelepedést és a szolgáltatások kereskedelmet nehezítő megkülönböztetés-mentes akadályok elhárítása céljából jelentősen közelítsék jogszabályaikat;

b) a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) VII. cikkének vagy a pénzügyi szolgáltatásokról szóló mellékletének megfelelően a minősítések, engedélyek vagy prudenciális intézkedések elismerését előíró intézkedések keretében biztosított elbánás. Ez nem sérti a TOT-ok különleges intézkedéseit e cikk alapján;

c) teljes mértékben vagy elsősorban az adózással kapcsolatos nemzetközi megállapodások vagy egyezmények alapján biztosított elbánás;

d) a GATS II. cikke (2) bekezdésének megfelelően felsorolt, legnagyobb kedvezményes elbánás alóli kivétel alkalmazási körét kihasználó intézkedések.

(3) A TOT-ok hatóságai a helyi foglalkoztatás előmozdítása vagy támogatása céljából rendeleteket fogadhatnak el természetes személyeik vagy helyi tevékenységeik támogatására. Ebben az esetben a TOT-hatóságok értesítik a Bizottságot valamennyi elfogadott rendeletről, hogy utóbbi tájékoztathassa azokról a tagállamokat.

52. cikk

Szakmai képesítések

Az orvosi, fogorvosi, szülésznői, általános nővéri, gyógyszerészi és állatorvosi hivatások tekintetében a Tanács az EUMSZ 203. cikkével összhangban elfogadja a TOT-ok vonatkozó konkrét és a tagállamokban elismerendő szakképesítések jegyzékét.







III.

CÍM

KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS TERÜLETEK







1.

Fejezet

Kereskedelem és fenntartható fejlődés

53. cikk

Általános megközelítés

A társulás keretében folytatott kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek az a célja, hogy hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez, annak gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi dimenziójában. Ebben az összefüggésben a TOT-ok hazai környezetvédelmi és munkaügyi jogszabályait és szabályzatait nem kell rugalmasabbá tenni a kereskedelem vagy a befektetések ösztönzése céljából.

54. cikk

Környezetvédelmi és éghajlat-változási standardok a kereskedelemben

(1) A társulás jegyében folytatott kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködés azt kívánja megerősíteni, hogy a kereskedelem és a környezetvédelmi politikák és kötelezettségek kölcsönösen jobban támogathassák egymást. A társulás keretében folytatott kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek figyelembe kell vennie a nemzetközi környezetvédelmi szabályozás elveit és a multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat.

(2) Követni kell az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvnek a végső célkitűzését. Az együttműködést az éghajlatváltozásról szóló, jövőbeli kötelező erejű nemzetközi megállapodás kidolgozására kell alapozni, amely megállapodás valamennyi fél részéről az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek konferenciáin hozott határozatok végrehajtásával összhangban álló mérséklési kötelezettségvállalásokat foglal magában.

(3) A multilaterális környezetvédelmi megállapodások végrehajtására hozott intézkedések nem alkalmazhatók oly módon, amely a felek közötti önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést jelent, vagy a kereskedelem rejtett korlátozását képezi.

55. cikk

Munkaügyi normák a kereskedelemben

(1) A társulás oly módon kívánja előmozdítani a kereskedelmet, hogy az mindenki számára teljes körű és produktív foglalkoztatást, valamint tisztességes munkát eredményezzen.

(2) A nemzetközileg elismert, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet vonatkozó egyezményeiben meghatározott alapvető munkastandardokat tiszteletben tartják, és mind a jogban, mind a gyakorlatban végrehajtják. Az ilyen munkaügyi standardok között szerepel különösen az egyesülési szabadság, a kollektív tárgyaláshoz való jog, a kényszermunka és a kötelező munka valamennyi formájának felszámolása, a gyermekmunka legrosszabb formáinak felszámolása, a munkába állás alsó korhatárának és a megkülönböztetés-mentesség elvének a foglalkoztatás tekintetében történő alkalmazása.

(3) Az alapvető munkaügyi normák megsértésére nem lehet hivatkozni vagy azt jogos komparatív előnyként máshogy felhasználni. E normák nem használhatók protekcionista célokra.

56. cikk

A halászati termékek fenntartható kereskedelme

A halállomány fenntartható igazgatásának előmozdítása céljából a társulás kiterjedhet az illegális, be nem jelentett és szabályozatlan halászat és ahhoz kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelem terén folytatott együttműködésre is. Az e területen folytatott együttműködés célja:

a) a TOT-okban a tiltott, bejelentetlen és szabályozatlan halászat leküzdésére irányuló intézkedések végrehajtásának előmozdítása;

b) a TOT-ok és a regionális halgazdálkodási szervezetek közötti együttműködés megkönnyítése, különös tekintettel az ellenőrző és vizsgálati rendszerek kialakítására és hatékony végrehajtására, a hatékony hosszú távú halgazdálkodásra és a tengeri ökoszisztémák igazgatására vonatkozó ösztönzőkre és intézkedésekre.

57. cikk

Fenntartható fakereskedelem

A társulás összefüggésében a fakereskedelem területén folytatott együttműködés célja a legálisan kitermelt fa kereskedelmének előmozdítása. Az ilyen együttműködés magában foglalhat szabályozási intézkedésekkel kapcsolatos párbeszédeket, valamint a piacalapú vagy önkéntes intézkedésekkel – például erdőtanúsítási vagy zöld közbeszerzési politikákkal – kapcsolatos információcserét.

58. cikk

Fenntartható fejlődés a kereskedelemben

(1) A társulás keretében a fenntartható fejlődés területén folytatott együttműködést az alábbiak révén lehet megvalósítani:

a) a környezetvédelmi áruk és szolgáltatások, valamint a TOT-ok szociális körülményeinek javításához hozzájáruló áruk kereskedelmének és az azokkal kapcsolatos beruházásoknak a megkönnyítése és előmozdítása, többek között a helyi jogszabályok kidolgozása és végrehajtása révén;

b) a kereskedelmet és a befektetéseket nehezítő akadályok felszámolásának elősegítése azon termékek és szolgáltatások tekintetében, amelyek különös jelentőséggel bírnak az éghajlatváltozás enyhítése szempontjából (például fenntartható megújuló energiaforrások, energiahatékony termékek és szolgáltatások), többek között a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazását eredményező politikai keretek elfogadásával, a környezetvédelmi és gazdasági szükségleteket megválaszoló standardok előmozdításával, valamint a kereskedelem technikai akadályainak minimálisra csökkentésével;

c) a kereskedelem előmozdítása azon termékek tekintetében, amelyek hozzájárulnak a szociális feltételekhez és a környezetbarát gyakorlatokhoz, ideértve az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerekhez – például tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerek, ökocímkék, valamint a természeti erőforrásokon alapuló termékek tanúsítási rendszerei – tartozó termékeket;

d) nemzetközileg elismert elvek és iránymutatások előmozdítása a vállalati társadalmi felelősségvállalás területén, valamint a TOT-ok területén működő vállalatok ösztönzése azok végrehajtására;

e) információcsere és a bevett gyakorlatok megosztása a vállalati társadalmi felelősségvállalás területén.

(2) A kereskedelmet és a befektetést potenciálisan érintő környezeti és munkafeltételek védelmét célzó intézkedések kidolgozásakor és végrehajtásakor az Unió és a TOT-ok figyelembe veszik a rendelkezésre álló tudományos és technikai információkat, a vonatkozó nemzetközi standardokat, iránymutatásokat vagy ajánlásokat, ideértve az elővigyázatosság elvét is.

(3) Az Unió és a TOT-ok teljes mértékű átláthatósággal dolgoznak ki, vezetnek be és hajtanak végre valamennyi, a kereskedelemre és befektetésekre potenciálisan kiható, a környezeti és munkafeltételek védelmét célzó intézkedést.







2.

Fejezet

Egyéb kereskedelemmel kapcsolatos területek

59. cikk

Folyó fizetési műveletek és tőkemozgások

(1) Nem vetnek ki korlátozásokat az Unió és a TOT-ok lakosai között szabadon átváltható valutában teljesített semmilyen kifizetés fizetési mérlegének egyenlegére nézve.

(2) A tőkemozgások mérlegével kapcsolatos tranzakciók tekintetében a tagállamok és a TOT hatóságai nem korlátozzák a tőkemozgást a fogadó tagállam, ország vagy terület törvényeivel összhangban létrehozott gazdasági társaságokba történő közvetlen befektetés esetében, és gondoskodnak arról, hogy az ilyen befektetések által létrehozott vagyoneszközök és az azokból származó haszon realizálható és hazatelepíthető legyen.

(3) Az Unió és a TOT-ok jogosultak az EUMSZ 64., 65., 66., 75. és 215. cikkében említett rendelkezéseket értelemszerűen, az azokban megállapított feltételekkel összhangban megtenni.

(4) A TOT-hatóságok, az érintett tagállam vagy az Unió haladéktalanul tájékoztatják egymást valamennyi ilyen intézkedésről, és időbeli ütemezést nyújtanak be azok mielőbbi megszüntetéséről.

60. cikk

Versenypolitika

A verseny torzulásának kiküszöbölése érdekében és kellő figyelmet fordítva a TOT-ok különböző fejlettségi szintjeire és gazdasági szükségleteire, helyi, nemzeti és regionális szabályokat és politikákat hajtanak végre, ideértve a vállalkozások közötti szerződések, a vállalkozások társulásai által hozott döntések és a vállalkozások által megvalósított összehangolt magatartás ellenőrzését és – bizonyos körülmények között – megtiltását, amennyiben azok célja vagy hatása a verseny megelőzése, korlátozása vagy torzítása. A fenti tilalom arra is vonatkozik, amikor egy vagy több vállalkozás visszaél az erőfölényével az Unió vagy a TOT-ok területén.

61. cikk

A szellemitulajdon-jogok védelme

(1) A legmagasabb szintű nemzetközi szabványokkal összhangban biztosítják a szellemi tulajdonjogok oltalmának megfelelő és hatékony szintjét, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének eszközeit is, adott esetben azzal a céllal, hogy csökkentsék a kétoldalú kereskedelem torzulását és akadályait.

(2) A társulás összefüggésében az e területen folytatott együttműködés magában foglalhatja a szellemi tulajdonjogok védelmével és érvényesítésével kapcsolatos jogszabályok és szabályzatok kidolgozását, annak megelőzését, hogy a jogosultak visszaéljenek e jogokkal, illetve a versenytársak megsértsék e jogokat, valamint a szellemi tulajdonjogokkal foglalkozó, a jogérvényesítésben és jogvédelemben érintett regionális szervezetek támogatását, többek között személyzeti képzéssel.

62. cikk

A kereskedelem technikai akadályai

A társulás együttműködést foglalhat magában az áruk technikai szabályozása, a szabványosítás, a megfelelőségértékelés, az akkreditáció, a piacfelügyelet és a minőségbiztosítás területén az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelem szükségtelen technikai akadályainak megszüntetése, valamint az e területeken fennálló különbségek csökkentése érdekében.

63. cikk

Fogyasztói politika, fogyasztói egészségvédelem és kereskedelem

A társulás összefüggésében a fogyasztópolitika, a fogyasztói egészségvédelem és kereskedelem területén folytatott együttműködés magában foglalhatja a fogyasztópolitika és fogyasztói egészségvédelem területét érintő jogszabályok és szabályzatok kidolgozását, a szükségtelen kereskedelmi akadályok kiküszöbölése céljából.

64. cikk

Egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések

A társulás összefüggésében az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések területén folytatott együttműködés célja:

a) az Unió és a TOT-ok egésze közötti, valamint a TOT-ok és harmadik országok közötti kereskedelem megkönnyítése, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodással (a továbbiakban: SPS-WTO megállapodás) összhangban az emberi, állat- és növényegészség vagy élet megőrzése mellett;

b) az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekből fakadó problémák kezelése;

c) átláthatóság biztosítása az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemre alkalmazandó egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések tekintetében;

d) az intézkedések nemzetközi standardokkal való összehangolásának előmozdítása, a WTO-SPS megállapodással összhangban;

e) a TOT-ok olyan szervezetekben való részvételének támogatása, amelyek nemzetközi egészségügyi és növény-egészségügyi standardokat határoznak meg;

f) a TOT-ok és európai intézetek, laboratóriumok közötti konzultációk és cserék támogatása;

g) a TOT-ok egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések végrehajtását és ellenőrzését szolgáló technikai kapacitásának megteremtése és megerősítése;

h) technológiaátadás ösztönzése az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések területén.

65. cikk

A protekcionista intézkedések tilalma

Az 1. és 2. fejezet rendelkezései nem használhatók önkényes megkülönböztetés vagy rejtett kereskedelmi korlátozás eszközeként.







3.

Fejezet

Monetáris és adóügyek

66. cikk

Adókivétel

(1) A 67. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, e határozattal összhangban biztosított legnagyobb kedvezményes elbánás nem vonatkozik azokra az adókedvezményekre, amelyeket a tagállamok vagy a TOT hatóságai biztosítanak vagy a jövőben biztosíthatnak a kettős adóztatás elkerüléséről szóló vagy egyéb adózási megállapodások, illetve hazai adóügyi jogszabályok alapján.

(2) E határozatban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná – a kettős adóztatás elkerüléséről szóló vagy egyéb adózási megállapodások, illetve hatályos hazai adóügyi jogszabályok alapján – az adócsalás vagy az adófizetés elkerülésének és kijátszásának megakadályozására irányuló intézkedések elfogadását vagy érvényesítését.

(3) E határozatban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná a megfelelő illetékes hatóságokat abban, hogy adóügyi jogszabályaik megfelelő rendelkezéseinek alkalmazása során megkülönböztessék az eltérő helyzetben lévő adófizetőket, különös tekintettel a lakóhelyükre vagy a tőkebefektetésük szerinti helyre.

67. cikk

Az Unió által finanszírozott szerződések adózási és vámügyi szabályai

(1) A TOT-ok az Unió által finanszírozott szerződések esetében, az adó- és vámügyi rendelkezések tekintetében nem alkalmaznak kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amelyet a velük kapcsolatban álló tagállamra vagy azon államokra alkalmaznak, amelyeknek a legnagyobb kedvezményes elbánást nyújtják, vagy azon nemzetközi fejlesztési szervezetekre alkalmaznak, amelyekkel kapcsolatot tartanak fenn attól függően, hogy melyik elbánás a legkedvezőbb.

(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a következő szabályok vonatkoznak az Unió által finanszírozott szerződésekre:

a) a szerződésekre sem bélyeg- vagy bejegyzési illetéket, sem ezekkel azonos hatású illetéket nem vetnek ki a kedvezményezett TOT-ban, függetlenül attól, hogy ilyen ott már létezik, vagy bevezetésére a jövőben kerül sor; az ilyen szerződéseket azonban a TOT hatályos jogszabályaival összhangban kell bejegyezni, amelyért a nyújtott szolgáltatásnak megfelelő díj számítható fel;

b) a szerződések teljesítéséből származó nyereség és/vagy bevétel a kedvezményezett TOT belső adóügyi rendelkezései szerint adóköteles, feltéve, hogy az ilyen nyereséget és/vagy bevételt realizáló természetes vagy jogi személyek üzleti tevékenységének állandó helye az adott TOT-ban található, vagy a szerződés teljesítése hat hónapnál tovább tart;

c) azoknak a vállalatoknak, amelyeknek a kivitelezési szerződések teljesítéséhez ipari berendezést kell importálniuk, kérésre, az említett berendezésre vonatkozóan – a kedvezményezett TOT jogszabályai szerint – engedélyezik az ideiglenes behozatal rendszerének igénybevételét;

d) minden olyan berendezés, amely szolgáltatási szerződésekben meghatározott feladatok teljesítéséhez szükséges, vámoktól, adóktól és az ezekkel azonos hatású díjaktól mentesen ideiglenesen behozható a kedvezményezett TOT-ba, összhangban annak nemzeti jogszabályaival, amennyiben az ilyen vámok és díjak nem a szolgáltatásokért nyújtott ellenszolgáltatást jelentenek;

e) ellátási szerződés keretében a kedvezményezett TOT-ba irányuló behozatal vámoktól, importterhektől, adóktól és az ezekkel azonos hatású díjaktól mentes. Az adott TOT-ból származó áruk beszállítására vonatkozó szerződést a gyártelepi ár alapján kell megkötni, amelyhez adott esetben hozzá kell számítani a TOT-ban ezekre az árukra alkalmazandó belső díjakat;

f) a tüzelőanyagokat, kenőanyagokat és szénhidrogénes kötőanyagokat, valamint minden olyan anyagot, amelyet egy kivitelezési szerződés teljesítéséhez használnak, a belföldi piacon vásárolt anyagnak kell tekinteni, és azokra a kedvezményezett TOT-ban hatályos jogszabályok szerint adószabályozás alkalmazandó;

g) a nem belföldön felvett olyan természetes személyek, akiket a szolgáltatási szerződésekben meghatározott feladatokat ellátásával bíztak meg, valamint családtagjaik személyes és háztartási ingóságai, a kedvezményezett TOT hatályos jogszabályainak korlátai között, vámoktól vagy importterhektől, adóktól és az ezekkel azonos hatású díjaktól mentesen hozhatók be.

(3) Az (1) és (2) bekezdésben nem szabályozott, a szerződéssel kapcsolatban felmerülő kérdések esetében az érintett TOT jogszabályai az irányadók.







4.

Fejezet

A kereskedelmi kapacitás fejlesztése

68. cikk

Általános megközelítés

Annak biztosítása céljából, hogy a TOT-ok maximálisan kiaknázzák az e határozat rendelkezéseiből fakadó előnyöket, valamint hogy a lehető legjobb feltételek mellett vehessenek részt az Unió belső piacán, valamint a regionális, szubregionális és nemzetközi piacokon, a társulásnak az a célja, hogy hozzájáruljon a TOT-ok kereskedelmi kapacitásainak fejlesztéséhez az alábbiak által:

a) a TOT-ok versenyképességének, önállóságának és gazdasági ellenállóképességének fejlesztése, a TOT-ok áru- és szolgáltatáskereskedelmének diverzifikációjával, valamint értékének és mennyiségének növelésével, továbbá a TOT-ok megerősítése a célból, hogy a gazdasági tevékenység különféle szektoraiban vonzóbbá tegyék magukat a magánbefektetések számára;

b) az áruk és szolgáltatások kereskedelme valamint a letelepedés terén a TOT-ok és a szomszédos országok között folytatott együttműködés megerősítése.

69. cikk

Kereskedelmi párbeszéd, együttműködés és kapacitásfejlesztés

A társulás összefüggésében a kereskedelmi párbeszédet, együttműködést és kapacitásfejlesztést célzó kezdeményezések az alábbiakat foglalhatják magukban:

a) a TOT-okat megerősítése abban, hogy jobban ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani a kereskedelem fejlesztéséhez szükséges politikákat;

b) a TOT-ok azon erőfeszítéseinek ösztönzése, hogy megfelelő jogi, szabályozási és intézményi kereteket hozzanak létre, valamint kialakítsák a szükséges igazgatási eljárásokat;

c) a magánszektor és különösen a kkv-k fejlesztésének előmozdítása;

d) a piac- és termékfejlesztés elősegítése, ideértve a termékminőség javítását;

e) hozzájárulás a humán erőforrás, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelme szempontjából releváns szakképzettség fejlesztéséhez;

f) az üzleti közvetítők azon kapacitásának megerősítése, hogy a TOT vállalkozások számára exporttevékenységei szempontjából hasznos szolgáltatásokat, például piaci információkat biztosítsanak;

g) hozzájárulás befektetést ösztönző üzleti környezet létrehozásához.







5.

Fejezet

Együttműködés a pénzügyi szolgáltatások és az adóügyek területén

70. cikk

Együttműködés a nemzetközi pénzügyi szolgáltatások területén

A globális pénzügyi rendszerek stabilitásának, integritásának és átláthatóságának előmozdítása céljából a társulás a nemzetközi pénzügyi szolgáltatások területén folytatott együttműködésre is kiterjedhet. Ilyen együttműködés az alábbiakat érintheti:

a) a befektetők és a pénzügyi szolgáltatások egyéb felhasználói hatékony és megfelelő védelmének biztosítása;

b) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése és az ellenük való küzdelem;

c) a pénzügyi rendszerek különböző szereplői – ideértve a szabályozókat és a felügyeletet ellátókat is – közötti együttműködés előmozdítása;

d) független és hatékony mechanizmusok létrehozása a pénzügyi szolgálatok felügyeletére.

71. cikk

A szabályok összeghangolása a pénzügyi szolgáltatások területén

Az Unió és a TOT-ok előmozdítják a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó szabályaik összehangolását a szabályozással és felügyelettel kapcsolatos elismert nemzetközi standardokkal, többek között az alábbiakkal: a Bázeli Bizottság Hatékony bankfelügyeleti alapelve, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetségének Biztosítási alapelvei, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló dokumentuma, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) adóügyekre vonatkozó információcseréről szóló megállapodása, a G20 csoport átláthatóságról és az adózási célú információcseréről tett nyilatkozata, a Pénzügyi Stabilitási Tanács pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentuma, valamint a Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Action Task Force – FATF) ajánlásai a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a tömegusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi szabványokra vonatkozóan.

Amennyiben az helyénvaló, illetve az adott TOT kérésére, az Unió és a TOT-ok közös lépéseket tehetnek TOT-k jogszabályainak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló uniós jogszabályokkal való fokozottabb összehangolásának elősegítése irányában.

72. cikk

A szabályozó és felügyeleti hatóságok közötti együttműködés

Az Unió és a TOT-ok együttműködést ösztönöznek a vonatkozó szabályozó és felügyeleti hatóságok között, ideértve a pénzügyi piacokkal kapcsolatos információcserét és szakértelem megosztását, valamint egyéb hasonló intézkedéseket. Külön figyelmet fordítanak az ilyen hatóságok igazgatási kapacitásának fejlesztésére, többek között a személyzeti csereprogramokkal és közös képzéssel.

73. cikk

Együttműködés adóügyekben

Az Unió és a TOT-ok együttműködést mozdítanak elő az adózás területén azzal a céllal, hogy elősegítsék a törvényes adóbevételek beszedését, valamint intézkedéseket dolgozzanak ki az adózás területének felelősségteljes irányításával kapcsolatos elvek – ideértve az átláthatóságot, az információcserét, az adózás területén megvalósuló tisztességes verseny – hatékony alkalmazására.







NEGYEDIK RÉSZ

A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉST SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK







1.

Fejezet

Általános rendelkezések

74. cikk

Általános célok

Az Unió az alábbiak biztosításával járul hozzá a társulás átfogó célkitűzéseinek eléréséhez:

a) megfelelő pénzügyi források és technikai segítségnyújtás a TOT-ok stratégiai és szabályozó keretek kidolgozását és végrehajtását szolgáló kapacitásainak megerősítése céljából;

b) hosszú távú finanszírozás a privátszektor növekedésének előmozdítására.

75. cikk

Fogalommeghatározások

E rész alkalmazásában az alábbi fogalmak alkalmazandók:

a) „programozható támogatás” : az Európai Fejlesztési Alap keretében a TOT-oknak nyújtott nem visszafizetendő támogatás a programozási dokumentumokban meghatározott területi és regionális stratégiák és prioritások finanszírozása céljából;

b) „programozás” : azon indikatív pénzügyi források megszervezésének, az azokkal kapcsolatos döntéshozatalnak, valamint azok odaítélésének folyamata, amelyek az e határozat Második részében említett területen, többéves alapon, a társulásnak a TOT-ok fenntartható fejlődésére vonatkozó célkitűzéseinek elérését szolgáló fellépés végrehajtását szolgálják;

c) „programozási dokumentum” : a TOT stratégiáját, prioritásait és azok megszervezését tartalmazó dokumentum, amely a TOT fenntartható fejlődéssel kapcsolatos céljait és célkitűzéseit a társulás célkitűzéseinek hatékony és eredmények megvalósításába ülteti át;

d) az e határozat 83. cikkében említett „fejlesztési tervek” : a kizárólag a TOT-ok által, saját fejlesztési politikájuk és stratégiájuk keretében meghatározott és finanszírozott, valamint a TOT-ok és a hozzájuk kapcsolódó tagállam által elfogadott koherens műveletsorok;

e) „területi allokáció” : az Európai Fejlesztési Alap keretében a programozható támogatás céljából az egyes TOT-oknak odaítélt összeg a programozási dokumentumokban meghatározott területi és regionális stratégiák és prioritások finanszírozására;

f) „regionális allokáció” : az Európai Fejlesztési Alap keretében a programozható támogatás céljából, a több TOT-ot közösen érintő és a programozási dokumentumokban meghatározott regionális együttműködési stratégiák vagy tematikus prioritások finanszírozására odaítélt összeg;

g) „finanszírozási határozat” : a Bizottság által elfogadott, az Unió pénzügyi hozzájárulásának részleteit meghatározó, valamint az Európai Fejlesztési Alapból nyújtott pénzügyi támogatás odaítélését engedélyező jogi aktus.

76. cikk

A pénzügyi együttműködés elvei

(1) Az Unió pénzügyi támogatása a partnerség, a felelősségvállalás, a területi rendszerek összehangolása, a kiegészítő jelleg és a szubszidiaritás elvén alapszik.

(2) Az e határozat keretében finanszírozott műveletek programozható vagy nem programozható támogatás formájában hajthatók végre.

(3) Az uniós pénzügyi támogatás:

a) végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a TOT-ok földrajzi, társadalmi és kulturális jellemzőire, valamint konkrét potenciáljukra;

b) biztosítja, hogy a forrásokat kiszámítható és rendszeres alapon biztosítják;

c) rugalmas, és az egyes TOT-ok helyzete szerint testre szabott; valamint

d) igazgatása minden egyes partner különböző intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett történik.

(4) A műveletek végrehajtásáért az érintett TOT hatóságai felelősek, a Bizottság azon hatásköreinek sérelme nélkül, amelyekkel az uniós pénzforrások felhasználásában a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosítja.







2.

Fejezet

Pénzügyi források

77. cikk

Finanszírozási források

A TOT-ok az alábbi finanszírozási forrásokra jogosultak:

a) a 11. Európai Fejlesztési Alapot (EFA) létrehozó, az Unió tagállamai közötti belső megállapodás keretében a TOT-ok számára elkülönített források;

b) az Unió általános költségvetésében előírt uniós programok és eszközök; valamint

c) az Európai Beruházási Bank saját forrásai keretében a Bank által kezelt források, valamint az EFA beruházási kerete számára elkülönített források, a 11. EFA-t létrehozó, az Unió tagállamai között létrejött belső megállapodás ( 4 ) (a továbbiakban: a 11. EFA belső megállapodás) feltételeivel összhangban.







3.

Fejezet

A 11. EFA keretében nyújtott pénzügyi segítséggel kapcsolatos különös rendelkezések

78. cikk

Tárgy és hatály

Az érintett TOT által helyi vagy regionális szinten megállapított stratégia és prioritások keretein belül, valamint a humanitárius és sürgősségi segély sérelme nélkül, pénzügyi támogatás nyújtható az e határozatban megállapított célkitűzések megvalósítását segítő alábbi tevékenységek számára:

a) ágazati politikák és reformok, valamint az azokkal összhangban lévő projektek;

b) intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi szempontok integrálása;

c) technikai együttműködés; valamint

d) kiegészítő támogatás a 82. cikkben említett, az áruk és szolgáltatások kiviteléből származó exportbevételek ingadozása esetén.

79. cikk

Humanitárius és sürgősségi segély

(1) A humanitárius és sürgősségi segélyt olyan TOT-okban kell nyújtani, amelyek természeti vagy ember okozta katasztrófák vagy hatásukban hasonló rendkívüli körülmények miatt kialakult súlyos gazdasági és szociális nehézségekkel küzdenek. A humanitárius és gyorssegélyt mindaddig fenn kell tartani, ameddig azokra az ilyen helyzetekben felmerülő sürgős problémák megoldásához szükség van.

A humanitárius és gyorssegélyt kizárólag a katasztrófák áldozatainak igényei és érdekei alapján kell nyújtani.

(2) A humanitárius és sürgősségi segély célja:

a) emberéletek mentése, a szenvedés megelőzése és enyhítése, valamint az emberi méltóság megőrzése válsághelyzetekben és a válságot követően;

b) minden rendelkezésre álló logisztikai eszközzel hozzájárulás a humanitárius segély finanszírozásához és célba juttatásához, valamint ahhoz, hogy azt a célzott kedvezményezettek közvetlenül megkaphassák;

c) rövid távú rehabilitációs és újjáépítési intézkedések végrehajtása, hogy az áldozatok minimális szintű társadalmi-gazdasági integrációt élvezhessenek, és amint lehetséges, a fejlesztés újrakezdéséhez szükséges feltételek megteremtése hosszú távú célkitűzések alapján;

d) a természeti vagy ember okozta katasztrófákat követően áttelepített emberek, például menekültek, lakóhelyét elhagyni kényszerülő személyek és hazatelepülők igényeinek kezelése, hogy a szükséges ideig kielégítse – tartózkodási helytől függetlenül – a menekültek és lakóhelyét elhagyni kényszerülő személyek minden igényét, és megkönnyítse önkéntes hazatelepülésüket, illetve származási országukba történő visszaintegrálódásukat; valamint

e) segítségnyújtás a TOT-ok számára rövid távú katasztrófa-megelőzési és -készültségi mechanizmusok – ideértve előrejelző és korai figyelmeztető rendszereket is – létrehozásához, a katasztrófák következményeinek csökkentése céljából.

(3) Az e cikkben előírt segélyt a menekülteket vagy visszatérőket fogadó TOT-ok számára is lehet nyújtani, hogy eleget tegyenek azon égető igényeknek, amelyekre a sürgősségi segély nem terjed ki.

(4) Az e cikkben előírt segélyt az Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni. Kivételes esetben azonban az érintett költségvetési tétel mellett a II. mellékletben megállapított elkülönített összegekből is finanszírozható.

(5) A humanitárius és sürgősségi segéllyel kapcsolatos műveleteket az érintett TOT-ok, a Bizottság, a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam, illetve nemzetközi szervezetek, helyi vagy nemzetközi nem kormányzati szervezetek kérésére kell elindítani. Az ilyen segélyt olyan eljárások alapján kell igazgatni és végrehajtani, amelyek gyors, rugalmas és hatékony műveleteket segítenek elő.

80. cikk

Kapacitásfejlesztés

(1) Pénzügyi támogatás nyújtható többek között a TOT-ok azon intézkedéseihez való hozzájárulásképpen, hogy kiépítsék a második és harmadik részben említett együttműködési területek általános célkitűzéseinek elérését célzó területi és/vagy regionális stratégiák és fellépések meghatározásához, végrehajtásához és ellenőrzéséhez szükséges kapacitásaikat.

(2) Az Unió támogatja a TOT-ok azon erőfeszítéseit, amelyek megbízható statisztikai adatok kidolgozására irányulnak a fenti területeken.

(3) Az Unió támogathatja a TOT-ok arra irányuló törekvéseit, hogy javítsák a makrogazdasági mutatóik összehasonlíthatóságát.

81. cikk

Technikai segítségnyújtás

(1) A Bizottság kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók az e határozat végrehajtásához szükséges előkészítés, figyelemmel kísérés, értékelés és felügyelet biztosítása, valamint annak átfogó értékelése érdekében. A helyi szinten biztosított technikai segítségnyújtást minden esetben a decentralizált pénzügyi irányításra alkalmazandó szabályokkal összhangban kell végrehajtani.

(2) A TOT-ok kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók a programozási dokumentumokban előütemezett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban. A Bizottság döntése szerint az ilyen fellépést a programozható segélyből vagy a technikai együttműködési intézkedésekre elkülönített pénzügyi előirányzatból finanszírozhatja.

82. cikk

Kiegészítő támogatás az exportbevételek ingadozásának esetére

(1) Az exportbevételek bármilyen rövid távú és – különös tekintettel a mezőgazdasági, halászati és bányászati ágazatokra – az érintett TOT fejlesztési célkitűzéseinek elérését veszélyeztethető ingadozásából fakadó kedvezőtlen hatások enyhítése érdekében kiegészítő támogatási rendszert vezetnek be a II. mellékletben említett pénzügyi elosztáson belül.

(2) Az exportbevételek rövid távú ingadozása esetére szóló támogatás célja, hogy védje azokat a makrogazdasági és ágazati reformokat és politikákat, amelyek a bevételcsökkenés miatt veszélybe kerülhetnek, és orvosolja az exportbevételek instabilitásának kedvezőtlen hatásait különösen a mezőgazdasági és bányászati termékek tekintetében.

A TOT-ok gazdaságainak – különös tekintettel a mezőgazdasági és bányászati ágazatokra – exporttól való függését figyelembe kell venni az V. mellékletben említett források elosztásakor. Ebben az összefüggésben az elszigetelt TOT-ok az V. mellékletben meghatározott kritériumokkal összhangban kedvezőbb elbánásban részesülnek.

(3) A kiegészítő forrásokat a támogatási mechanizmus konkrét módozatai szerint kell biztosítani az V. mellékletben megállapítottaknak megfelelően.

(4) Az Unió támogatást biztosít továbbá az olyan, piaci alapú biztosítási rendszerekhez, amelyeket az exportbevételek ingadozásából fakadó kockázatoktól magukat védeni kívánó TOT-ok számára terveztek.

83. cikk

Programozás

(1) E határozat alkalmazásában a programozható támogatás programozási dokumentumon alapszik.

(2) A programozási dokumentum figyelembe veheti a TOT-ok és a kapcsolódó tagállamok között elfogadott területi fejlesztési terveket és egyéb terveket.

(3) A 10. cikk értelmében elsősorban a TOT-hatóságok felelősek a stratégiák, prioritások és megállapodások kidolgozásáért, a programozási dokumentumoknak a Bizottsággal és a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamokkal együtt történő előkészítésén keresztül.

(4) A TOT hatóságainak felelőssége az alábbiakra terjed ki:

a) a stratégia alapját képező prioritások meghatározása; valamint

b) a Bizottságnak benyújtott és azzal együttesen megvizsgált projekt- és programjavaslatok kidolgozása.

84. cikk

A programozási dokumentum elkészítése, értékelése és jóváhagyása

(1) Az illetékes, engedélyezésre jogosult területi – vagy regionális programok esetében regionális – tisztviselő az érdekeltek lehető legszélesebb körével folytatott konzultációt követően, valamint a levont tanulságok és a legjobb gyakorlatok alapján programozási dokumentumra vonatkozó javaslatot készít el.

(2) Minden programozási dokumentumjavaslatot az adott TOT sajátos igényeihez és körülményeihez kell igazítani. A javaslatban meg kell határozni az uniós finanszírozásra kiválasztott fő ágazatot (ágazatokat), a konkrét célokat, az elvárt eredményeket, a dokumrntum vizsgálatának és értékelésének eszközéül szolgáló teljesítménymutatókat, valamint az indikatív pénzügyi keretet. A javaslatnak ösztönöznie kell az együttműködési programokban való helyi felelősségvállalást.

(3) A javaslat a programozási folyamat kezdetétől a TOT-ok, az adott tagállam és a Bizottság közötti véleménycsere tárgyát képezi annak elősegítése érdekében, hogy az adott együttműködés keretében zajló tevékenységeik kiegészítsék egymást és összhangban legyenek.

(4) A Bizottság megvizsgálja a javaslatot azzal a céllal, hogy megállapítsa, tartalmaz-e minden szükséges elemet és összhangban van-e ezen határozat céljaival és a vonatkozó uniós szakpolitikákkal. A Bizottság konzultációt folytat az Európai Beruházási Bankkal a programozási dokumentumtervezetről.

(5) A TOT-ok minden szükséges információt – beleértve a megvalósítási tanulmányok eredményeiről szóló tájékoztatást is – megadnak a Bizottságnak, hogy lehetővé tegyék számára a tervezet lehető leghatékonyabb értékelését.

▼C1

(6) A TOT-hatóságok és a Bizottság közösen felelős a programozási dokumentum jóváhagyásáért. A Bizottság a 87. cikkben meghatározott eljárással jóváhagyja a programozási dokumentumot.

▼B

85. cikk

Végrehajtás

(1) A Bizottság a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatban megállapított szabályokkal és a 87. cikkben előírt eljárással összhangban elfogadja a programozási dokumentumhoz kapcsolódó finanszírozási határozatot.

(2) A Bizottság a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatában előírt bármely módon felhasználhatja a TOT-kra szánt 11. EFA-erőforrásokat, összhangban az e határozatban, valamint az említett határozatot végrehajtó intézkedésekben foglalt feltételekkel. E célból finanszírozási megállapodásokat köt a TOT-ok megfelelő hatóságaival.

(3) A TOT hatóságainak felelőssége az alábbiakra terjed ki:

a) a szerződések előkészítése, tárgyalása és megkötése;

b) projektek és programok végrehajtása és irányítása; valamint

c) a projektek és programok fenntartása és fenntarthatóságuk biztosítása.

(4) A TOT-ok megfelelő hatóságai és a Bizottság együttesen felelős az alábbiakért:

a) az ajánlati felhívásokban és a szerződésekben való részvétel egyenlő feltételeinek biztosítása;

b) a projektek és programok hatásainak és eredményeinek figyelemmel kísérése és értékelése; valamint

c) a projektek és programok megfelelő, azonnali és hatékony végrehajtásának biztosítása.

(5) A véleménycserék elősegítése céljából legalább évente egyszer szakmai megbeszéléseket kell tartani az engedélyezésre jogosult területi tisztviselők, az érintett tagállamok és a Bizottság programozásban részt vevő képviselői között, elsősorban a modern technológiák alkalmazása révén, vagy, lehetőség szerint, a TOT–EU fórumon folytatott párbeszéd egy külön vonulataként.

(6) A 11. EFA keretében finanszírozott intézkedések végrehajthatók párhuzamos vagy közös társfinanszírozással, a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatban foglalt rendelkezések függvényében.

86. cikk

Engedélyezésre jogosult területi és regionális tisztviselők

(1) Minden TOT kormánya engedélyezésre jogosult területi tisztviselőt nevez ki, aki minden olyan intézkedésnél képviseli, amelyet a 11. EFA-nak a Bizottság és az Európai Beruházási Bank által kezelt eszközeiből finanszíroznak. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő maga mellé egy vagy több helyettest nevez ki, akik feladatai ellátásában való akadályozottsága esetén helyettesítik őt, és erről a kinevezésről értesíti a Bizottságot. Amennyiben az intézményi kapacitásra és a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodásra vonatkozó feltételek teljesülnek, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő az érintett programok és projektek megvalósításához kapcsolódó feladatköreit a TOT illetékes hatóságának felelős szervére ruházhatja. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselőnek minden ilyen hatáskör-átruházásról előzetesen értesítenie kell a Bizottságot.

Amennyiben a Bizottság nehézségekről értesül a 11. EFA forrásainak kezelésével kapcsolatos eljárások lefolytatásával összefüggésben, a Bizottság az engedélyezésre jogosult területi tisztviselővel közösen felveszi a kapcsolatot mindenkivel, akivel a helyzet orvoslása érdekében szükséges, és megteszi az esetleges megfelelő lépéseket. Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő csak a rábízott végrehajtási feladatok tekintetében vállal pénzügyi felelősséget.

Amennyiben a 11. EFA forrásainak kezelése közvetetten történik, és olyan további hatásköröktől függ, amelyeket a Bizottság biztosíthat, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő:

a) felelős az együttműködés megvalósításának koordinálásáért, programozásáért, rendszeres figyelemmel kíséréséért és felülvizsgálatáért, valamint a támogatókkal való koordinációért;

b) a Bizottsággal szoros együttműködésben felelős a programok és projektek előkészítéséért, benyújtásáért és értékeléséért.

(2) Amennyiben a 11. EFA forrásainak kezelése közvetetten történik, és olyan további hatásköröktől függ, amelyeket a Bizottság biztosíthat, az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő ajánlatkérő szervként jár el a közbeszerzési eljárással vagy pályázati felhívás útján megvalósított programok esetében, a Bizottság előzetes ellenőrzése mellett.

(3) Az engedélyezésre jogosult területi tisztviselő a tevékenységek végrehajtása közben és a Bizottság tájékoztatására vonatkozó követelményre is figyelemmel határoz a következőkről:

a) a programok és projektek részleteire vonatkozó technikai kiigazítások és módosítások, amennyiben azok nem érintik az elfogadott műszaki megoldásokat, és a módosítások számára a finanszírozási megállapodásban fenntartott keretek között maradnak;

b) a többegységes programok és projektek helyének megváltoztatása, amennyiben azt műszaki, gazdasági vagy szociális indokok igazolják;

c) a késedelmi kötbérek kiszabása és elengedése;

d) a jótállásra kötelezettek felmentése;

e) alvállalkozásba adás;

f) végleges átvétel, feltéve, hogy a Bizottság jóváhagyta az ideiglenes átvételt, a vonatkozó jegyzőkönyvet, és adott esetben jelen van a végleges átvételkor, különösen ha az ideiglenes átvételkor rögzített fenntartások mértéke jelentős kiegészítő munkát tesz szükségessé; valamint tanácsadók és egyéb technikai támogatást nyújtó szakértők alkalmazása.

(4) Regionális programok esetében a részt vevő TOT-ok hatóságai engedélyezésre jogosult regionális tisztviselőt jelölnek ki az együttműködés 11. cikkben említett szereplői közül. A regionális programengedélyező feladatai értelemszerűen megegyeznek a területi programengedélyező feladataival.

87. cikk

Az EFA–TOT bizottság

(1) A Bizottság munkáját adott esetben a 11. EFA belső megállapodással létrehozott bizottság segíti.

(2) Az e határozatban ráruházott hatáskörök gyakorlásában a bizottság neve „EFA–TOT bizottság”. A bizottságnak a 11. EFA belső megállapodásban és a 11. EFA-ra alkalmazandó végrehajtási rendeletben megállapított eljárásai alkalmazandók az EFA–TOT bizottságra. Ez utóbbi rendelet hatálybalépéséig a 617/2007/EK tanácsi rendeletben ( 5 ) megállapított eljárások alkalmazandók.

(3) A bizottság a munkája során a fejlesztési együttműködés TOT- és regionális szintű lényegi problémáira összpontosít. A következetesség, az összehangolás és a kiegészítő jelleg érdekében felügyeli a programozási dokumentumok végrehajtását.

(4) A bizottság véleményt nyilvánít az alábbiakról:

a) a programozási dokumentumok tervezetei és azok valamennyi módosítása; valamint

b) a határozat e részének végrehajtására vonatkozó finanszírozási határozatok.

88. cikk

Az Unió küldöttségeinek szerepe

(1) Amennyiben az Uniót küldöttségvezető irányítása alatt álló küldöttség képviseli, a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatnak a meghatalmazás alapján eljáró, engedélyezésre jogosult és a számvitelért felelős tisztviselőkre vonatkozó rendelkezései alkalmazandóak.

(2) Az engedélyezésere jogosult területi és regionális tisztviselők szorosan együttműködnek a küldöttségvezetővel, aki az érintett TOT-okkal való együttműködés különböző szereplői számára a fő kapcsolattartó.

89. cikk

Állampolgárságra és származásra vonatkozó szabályok TOT-ok javára végrehajtott közbeszerzések, támogatások és más szerződéskötési eljárások tekintetében

(1) A jogosultságra vonatkozó általános szabályok:

a) Az e határozat keretében finanszírozott, harmadik felek javát szolgáló intézkedésekhez kapcsolódóan lefolytatott, közbeszerzési szerződések kötésére, támogatások nyújtására vagy egyéb szerződések megkötésére irányuló eljárásokban való részvétel nyitva áll minden olyan természetes személy előtt, aki a (2) bekezdésben meghatározottak szerinti támogatható ország vagy terület állampolgára, valamint minden olyan jogi személy előtt, amelynek székhelye ténylegesen ilyen országban vagy területen található, valamint a nemzetközi szervezetek előtt.

b) A valamely partnerrel vagy más támogatóval társfinanszírozott, vagy egy tagállammal megosztott irányítás keretében végrehajtott, illetve a Bizottság által létrehozott vagyonkezelő alap révén megvalósuló intézkedések esetében azon országoknak, amelyek az adott partner, más támogató vagy tagállam szabályai szerint, illetve a vagyonkezelő alap alapokmányában meghatározottak alapján támogathatók, e határozat keretében szintén támogathatók. A megbízott szerveken – azaz tagállamokon vagy ügynökségeiken –, az Európai Beruházási Bankon, továbbá nemzetközi szervezeteken és ügynökségeiken keresztül végrehajtott intézkedések esetében azok a természetes és jogi személyek, akiket/amelyeket – az adott megbízott szerv szabályai alapján – a társfinanszírozó vagy végrehajtó szervvel kötött megállapodások támogathatóként jelölnek meg, ugyancsak támogathatónak minősülnek.

c) Az e határozat és egyúttal valamely másik külső tevékenységhez tartozó eszköz – többek között az egyrészről az afrikai, karibi és csendes óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt ( 6 ) és legutóbb 2010. június 22-én Ouagadougou-ban módosított ( 7 ) partnerségi megállapodás – által is finanszírozott intézkedések esetében az ilyen eszközök bármelyike által kijelölt országok az adott intézkedés viszonylatában támogathatónak minősülnek. Az e határozat alapján finanszírozott globális, regionális vagy határokon átnyúló jellegű intézkedések esetében az intézkedés földrajzi hatókörébe tartozó országokban, területeken és régiókban honos bármely természetes és jogi személy részt vehet az adott intézkedések végrehajtására irányuló eljárásokban.

d) Az e határozat keretében finanszírozott közbeszerzési szerződés alapján vagy e határozat keretében finanszírozott támogatási megállapodásnak megfelelően beszerzett valamennyi árunak valamely támogatásra jogosult országból vagy területről kell származnia. Származhatnak azonban bármely más országból vagy területről is, amennyiben a beszerzendő áru összege nem éri el a versenytárgyalásos eljárás alkalmazásának küszöbét. E cikk alkalmazásában a „származás” fogalmát a 2913/92/EGK tanácsi rendelet ( 8 ) 23. és 24. cikkében, valamint a nem preferenciális származásra alkalmazandó más uniós jogszabályokban meghatározottak szerint kell értelmezni.

e) Az e cikkben szereplő szabályok nem alkalmazandók és nem keletkeztetnek az állampolgársághoz kapcsolódó korlátozásokat az olyan természetes személyekre vonatkozóan, akik egy támogatható vállalkozó vagy adott esetben alvállalkozó alkalmazásában vagy vele más jogszerű szerződéses viszonyban állnak.

f) Ha azt az intézkedés sajátos jellege és céljai szükségessé teszik, és amennyiben ez hatékony végrehajtása érdekében szükséges, az e cikkben meghatározott támogathatóság korlátozható a kérelmezők állampolgársága, földrajzi elhelyezkedése vagy jellege tekintetében.

g) A szerződést elnyert természetes és jogi személyek kötelesek tiszteletben tartani az alkalmazandó környezetvédelmi jogszabályokat – és köztük a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat is –, valamint az alapvető nemzetközi munkaügyi normákat.

(2) A következő országokból vagy területekről származó ajánlattevők, pályázók és részvételre jelentkezők támogathatók e határozat keretében:

a) tagállamok, az Unió által elismert tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok, valamint az Európai Gazdasági Térség tagjai;

b) TOT-ok;

c) az ODA-kedvezményezetteket felsoroló OECD–DAC-jegyzékben szereplő azon fejlődő országok és területek, amelyek nem tagjai a G-20 csoportnak;

d) olyan országok, amelyek számára a Bizottság külső támogatáshoz való kölcsönös hozzáférést biztosít. Legalább egy éves, korlátozott időtartamra kölcsönös hozzáférés biztosítható, amikor egy ország egyenlő feltételek mellett támogatásra jogosítja az Unióból és a TOT-okból származó jogalanyokat;

e) az OECD tagállamai, a legkevésbé fejlett országok egyikében végrehajtott szerződések esetében;

f) amennyiben az eljárás dokumentumaiban azt előzetesen bejelentik: i. a kedvezményezett országokkal szomszédos, velük hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatban álló országok; ii. sürgősség, vagy a termékeknek és szolgáltatásoknak a támogatásra jogosult országok piacán tapasztalt hiánya esetén minden ország.

(3) A nem támogatható országokbeli ajánlattevőket, pályázókat és részvételre jelentkezőket vagy a nem támogatható származású árukat a Bizottság támogathatónak fogadhatja el kellően indokolt esetekben, ha a jogosultságra vonatkozó szabályok lehetetlenné tennék vagy túlságosan megnehezítenék a projekt, program vagy intézkedés megvalósítását.

(4) Megosztott irányítás keretében végrehajtott intézkedések esetében az az érintett tagállam, amelyre a Bizottság végrehajtási feladatokat ruházott, jogosult a Bizottság nevében engedélyezni a más országokból származó ajánlattevők, pályázók és részvételre jelentkezők részvételét, valamint a más országokból származó árukat a (2) bekezdés f) pontjában említettek értelmében –, továbbá jogosult támogathatónak elfogadni nem támogatható országokbeli ajánlattevőket, pályázókat és részvételre jelentkezőket a (3) bekezdés értelmében, vagy nem támogatható származású árukat az (1) bekezdés d) pontjában említettek szerint.

90. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és pénzügyi ellenőrzések

(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.

(2) A Bizottság, valamint az Európai Számvevőszék (Számvevőszék) jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben ( 9 ) előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény.

Az első és második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokban, az e határozat végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat, a vonatkozó EFA pénzügyi szabályzattal összhangban.

(3) Elsősorban a TOT-ok felelősek az uniós alapok pénzügyi felügyeletéért. Ezt adott esetben az a tagállam koordinálja, amellyel a TOT kapcsolatban áll, a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban.

(4) A Bizottság felelőssége az alábbiakra ter