02022XC0324(10) — HU — 20.07.2022 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes válságkezelési keret a gazdaságnak Oroszország Ukrajna elleni agresszióját követő támogatása céljából

2022/C 131 I/01

1. OROSZORSZÁG UKRAJNA ELLENI AGRESSZIÓJA, ANNAK AZ EU GAZDASÁGÁRA GYAKOROLT HATÁSA ÉS IDEIGLENES ÁLLAMI TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK SZÜKSÉGESSÉGE

1. 2022. február 22-én Oroszország független entitásként ismerte el Ukrajna donyecki és luhanszki régióinak nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeit. 2022. február 24-én Oroszország provokáció nélküli és indokolatlan katonai agressziót indított Ukrajnával szemben. Az Európai Unió (EU) és a nemzetközi partnerek korlátozó intézkedésekkel (szankciókkal) azonnal reagáltak Ukrajna területi integritásának, szuverenitásának és függetlenségének súlyos megsértésére. Az Unió szankciókat vezetett be Belarusszal szemben is, mivel az elősegítette az orosz katonai agressziót. Az elkövetkező hetekben újabb intézkedések elfogadására került sor, és a helyzet alakulásától függően továbbiakra is sor kerülhet. Oroszország úgy döntött, hogy bizonyos korlátozó gazdasági ellenintézkedéseket ( 1 ) hoz.

2. Az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió, a kiszabott szankciók és a például Oroszország által hozott ellenintézkedések hátrányos gazdasági következményekkel járnak a belső piac egészére nézve. Az uniós vállalkozások több módon is érintettek lehetnek, közvetlenül és közvetve egyaránt. Ez megvalósulhat például a csökkenő kereslet, a fennálló szerződések és projektek megszakadása és az abból következő bevételkiesés, különösen a nyersanyagok és az előtermékek esetében az ellátási láncok zavarai vagy más, már nem elérhető vagy gazdaságilag nem megfizethető inputanyagok formájában.

3. Az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió zavart okozott az Ukrajnából származó egyes termékek, különösen a gabonafélék és a növényi olajok uniós importjára, valamint az Ukrajnába irányuló uniós exportra irányuló ellátási láncokban is. Az uniós energiapiacra erőteljesen kihatott a villamos energia és a földgáz árának megemelkedése. Az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió lehetősége már az annak bekövetkezését megelőző hetekben is kihatott az energiapiacra. A magas energiaárak számos – köztük a Covid19-világjárvány által különösen sújtott – gazdasági ágazatot is érintenek, például a közlekedési és az idegenforgalmi ágazatot. A hatás a pénzügyi piacokon is érezhető, különös tekintettel a likviditási helyzettel és az árukereskedelem piaci volatilitásával kapcsolatos aggodalmakra. Az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió következtében továbbá az ukrán állampolgárok nagy számban kényszerülnek lakóhelyük elhagyására és keresnek menedéket vagy az országon belül vagy a szomszédos országokban, és eddig nem látott mértékben érkeznek menekültek az EU-ba, ami jelentős humanitárius és gazdasági következményekkel jár.

4. Az Ukrajna elleni orosz agresszió által kiváltott geopolitikai válság különösen súlyos hatást gyakorol a mezőgazdasági, az élelmiszer-feldolgozó, a halászati és az akvakultúra-ágazatra is. A magas energiaárak következtében megemelkednek a műtrágyaárak. Az Oroszországból és Belaruszból származó műtrágya behozatalát érintő korlátozások szintén kihatnak a műtrágyaellátásra. A válság valószínűleg súlyos következményekkel fog járni az Ukrajnából és Oroszországból származó gabona (elsősorban kukorica és búza) és az olajos magvak (napraforgó, repce) vagy keményítőszármazékok behozatalára, és az állati takarmányok árának jelentős megnövekedését fogja eredményezni. Az energia, a műtrágya, a gabona és a növényi olajok említett költségnövekedésének együttes hatása leginkább az állattenyésztést sújtja ( 2 ). Ukrajna a növényi olajok (különösen a napraforgóolaj) fontos termelője és exportőre is, ezért e termékek árának emelkedése hatással van az élelmiszer-feldolgozó ágazat szereplőire, akiknek így alternatív megoldásokat kell keresniük.

5. További aggodalomra ad okot, hogy az uniós termékek a háború vagy a szankciók miatt nem tudnak eljutni Ukrajnába, és valószínűleg Oroszországba és Belaruszba sem. Ez leginkább a bor és szeszesitalok, a feldolgozott élelmiszerek (a feldolgozott zöldségeket és gyümölcsöket is beleértve), a csokoládé, az édességek és az anyatej-helyettesítő tápszerek ágazatát, tovább Oroszország esetében az állateledelek, Belarusz esetében a zöldség és gyümölcs, Ukrajna esetében pedig a legtöbb mezőgazdasági termék ágazatát érinti.

6. A helyzetet tovább súlyosbítja az előállítási költségek meredek megemelkedése, amely részben a nitrogénműtrágya árának a drasztikusan megemelkedett földgázárak miatti növekedésével, de a mezőgazdasági termelőfolyamatok közvetlen energiafelhasználásával is magyarázható. Mivel Oroszország és Belarusz mindhárom alapvető műtrágya (nitrogén, foszfor és kálium) fontos előállítója és exportálója, a szankciók hatására a műtrágya ára még jobban meg fog növekedni.

7. Mindezek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy elfogadja ezt a közleményt az azon állami támogatási intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésére szolgáló kritériumok meghatározása céljából, amelyeket a tagállamok Oroszország Ukrajna elleni agresszióját, valamint az ezzel összefüggésben az EU és a nemzetközi partnerek által elfogadott szankciókat, továbbá a például Oroszország által hozott ellenintézkedéseket ( 3 ) követő gazdasági hatások orvoslása érdekében hozhatnak. A tagállamok és az uniós intézmények összehangolt gazdasági válaszlépése elengedhetetlen az EU-t érintő közvetlen társadalmi és gazdasági negatív hatások enyhítéséhez, a gazdasági tevékenység fenntartásához és a munkahelyek megőrzéséhez, valamint az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió által teremtett új gazdasági helyzet miatt szükséges strukturális kiigazítások megkönnyítéséhez.

1.1. Az Európai Unió és a nemzetközi partnerek által bevezetett szankciók

8. Az Oroszország által Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan katonai agressziót követően az Európai Unió Tanácsa több, korlátozó intézkedéseket tartalmazó csomagról állapodott meg.

9. A Tanács 2022. február 23-án megállapodásra jutott egy csomagról, amely a következőket tartalmazza: i. célzott szankciók az orosz Állami Duma 351 tagjával és további 27 magánszeméllyel szemben, ii. az Ukrajna donyecki és luhanszki régióinak nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeivel való gazdasági kapcsolatokat érintő korlátozások, valamint iii. korlátozások Oroszországnak az EU tőke- és pénzügyi piacaihoz és a kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférésére vonatkozóan ( 4 ).

10. A Tanács 2022. február 25-én további szankciókról állapodott meg Oroszországgal szemben, amelyek a következőkre irányultak: i. a pénzügyi ágazat, ii. az energia-, az űr- és a közlekedési ágazat (légi közlekedés), iii. a kettős felhasználású termékek, iv. az exportellenőrzés és az exportfinanszírozás, v. a vízumpolitika és vi. orosz és más (többek között belarusz) magánszemélyekkel szembeni további szankciók ( 5 ).

11. 2022. február 28-án a Tanács úgy határozott, hogy lezárja az európai légteret az orosz repülőgépek előtt, és megelőző intézkedéseket fogadott el annak biztosítása érdekében, hogy az Orosz Központi Bank ne használhassa fel nemzetközi tartalékait olyan módon, amely aláássa a meghozott intézkedések hatását ( 6 ). A Tanács ezenkívül további szankciókat fogadott el orosz magánszemélyekkel szemben ( 7 ).

12. A Tanács 2022. március 1-jén további intézkedéseket fogadott el: i. egyes orosz bankok kizárása a SWIFT üzenetküldő rendszerből ( 8 ), ii. az orosz állami tulajdonban lévő Russia Today médiavállalat és Szputnyik hírügynökség által terjesztett dezinformáció elleni intézkedések ( 9 ).

13. A Tanács 2022. március 2-án úgy határozott, hogy további szankciókat vezet be Belarusszal szemben annak a katonai agresszió elősegítésében betöltött szerepe miatt, a dohánytermékek, ásványi termékek, kálium-klorid (hamuzsír) termékek, faipari termékek, cementtermékek, vas- és acéltermékek, valamint gumitermékek előállításához vagy gyártásához használt áruk kereskedelmére vonatkozóan. A Tanács megtiltotta továbbá a kettős felhasználású termékek és technológiák Belaruszba vagy Belaruszban történő felhasználásra történő kivitelét, az olyan áruk és technológiák kivitelét, amelyek hozzájárulhatnak Belarusz katonai, technológiai, védelmi és biztonsági ágazatának fejlesztéséhez, valamint gépek kivitelét, továbbá a kapcsolódó szolgáltatások nyújtására vonatkozó korlátozásokat vezetett be ( 10 ). A Tanács továbbá egyedi intézkedéseket fogadott el 22 belarusz magánszeméllyel szemben ( 11 ).

14. A Tanács 2022. március 9-én további intézkedéseket fogadott el a belarusz pénzügyi szektorra vonatkozóan: három belarusz bank kizárását a SWIFT-rendszerből, a Belarusz Központi Bankkal való tranzakciók megtiltását, a Belaruszból az EU-ba irányuló pénzáramlás korlátozását, valamint Belarusz euróbankjegyekkel való ellátásának tilalmát ( 12 ). A Tanács további korlátozó intézkedéseket vezetett be a tengerhajózási termékek és rádiókommunikációs technológiák oroszországi exportjára vonatkozóan is. A Tanács ezenkívül korlátozó intézkedéseket vezetett be további 160 magánszeméllyel szemben ( 13 ). 2022. március 15-én ( 14 ) a Tanács további korlátozó intézkedéseket fogadott el Oroszországgal szemben. A Tanács mindenekelőtt a következőkről határozott: i. egyes állami tulajdonú vállalatokkal bonyolított mindennemű ügylet megtiltása, ii. a hitelminősítési szolgáltatások nyújtásának, valamint a hitelminősítési tevékenységekkel kapcsolatos előfizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférésnek a megtiltása minden orosz személy vagy szervezet tekintetében, iii. az Oroszország védelmi és ipari bázisával kapcsolatban álló azon személyek jegyzékének kibővítése, akikkel szemben szigorúbb exportkorlátozások alkalmazandók az olyan kettős felhasználású termékek és technológiák tekintetében, amelyek hozzájárulhatnak az orosz védelmi és biztonsági ágazat technológiai fejlesztéséhez, iv. az orosz energiaágazatba való új beruházások megtiltása, valamint átfogó exportkorlátozás bevezetése az energiaiparhoz kapcsolódó berendezések, technológia és szolgáltatások tekintetében, valamint v. további kereskedelmi korlátozások bevezetése a vasra és az acélra, valamint egyes luxuscikkekre vonatkozóan ( 15 ). Emellett a Tanács úgy határozott, hogy szankciókkal sújtja a legjelentősebb orosz oligarchákat, lobbistákat és propagandistákat, valamint a légi közlekedési és a katonai ágazatban, a kettős felhasználású termékek területén, illetve a hajógyártási és gépgyártási ágazatban működő kulcsfontosságú vállalatokat ( 16 ).

▼M1

14a. Tekintettel az Ukrajna elleni folytatódó orosz katonai agresszióra, a Belarusz által ehhez nyújtott támogatásra, valamint az orosz fegyveres erők által elkövetett atrocitásokról érkező beszámolókra, a Tanács 2022. június 3-án elfogadta a hatodik szankciócsomagot ( 17 ). A csomag a következőket tartalmazza: 1. a nyersolaj és finomított kőolajtermékek Oroszországból történő behozatalának tilalma, korlátozott kivételekkel; 2. további három orosz bank és egy belarusz bank kizárása a SWIFT-rendszerből; és 3. további három állami tulajdonban lévő orosz médiaorgánum Unión belüli műsorszolgáltatásának felfüggesztése. Emellett az Unió szankciókat fogadott el további 65 magánszeméllyel – többek között a Bucsában és Mariupolban elkövetett atrocitásokért felelős egyénekkel – és 18 szervezettel szemben.

▼B

15. Az EU-val szoros együttműködésben nemzetközi partnerek, nevezetesen az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Kanada, Norvégia, Japán, Dél-Korea, Svájc és Ausztrália is szankciókat vezetett be.

1.2. A magas gáz- és villamosenergia-árak vagy energiaellátási zavarok által érintett vállalkozások és háztartások

16. A jelenlegi válság következtében a gáz- és villamosenergia-árak már most jelentősen az agressziót megelőző időszakra már jellemző magas szint fölé emelkedtek. Ezzel összefüggésben a Bizottság felhívja a figyelmet a 2021 októberében megjelent közleményében (a továbbiakban: októberi közlemény) már bemutatott eszköztárra ( 18 ) és a 2022. március 8-i REPowerEU-ról szóló közleményére (a továbbiakban: a REPowerEU-közlemény) ( 19 ) ( 20 ).

17. A rendkívül magas energiaárak ártanak a gazdaságnak, valamint gyengítik elsősorban a legkiszolgáltatottabb uniós polgárok vásárlóerejét. Az Európai Központi Bank orosz agressziót megelőző becslése szerint az energiaársokkok 2022-ben mintegy 0,5 százalékponttal csökkentik a GDP növekedését. A tartósan magas energiaárak valószínűleg növelik a szegénységet, és kihatnak a vállalkozások versenyképességére. A gyártási költségek különösen az energiaigényes iparágakban növekedtek meg. Ezek a költségnövekedések egyes esetekben olyan vállalkozások gazdasági tevékenységét lehetetlenítik el, amelyek máskülönben nyereségesek lennének, ami valószínűleg kihat a foglalkoztatásra is.

18. A Bizottság által 2021 októberében bemutatott eszköztár hasznosnak bizonyult, és a tagállamok széles körben alkalmazták. A legtöbb tagállam az eszköztárral összhangban álló intézkedéseket fogadott el. Ezek az intézkedések mintegy 71 millió háztartás, valamint több millió kis- és középvállalkozás (kkv) és mikrovállalkozás energiaszámláit csökkentették. Ezen intézkedések költsége összességében meghaladja a 23 milliárd EUR-t.

▼M1

19. A REPowerEU-közlemény további iránymutatást ad és ismerteti a zöldenergia-termelés növelésére, az ellátás diverzifikálására és a kereslet csökkentésére irányuló új intézkedéseket, ideértve a 2022–2023-as télre vonatkozó előkészítő intézkedéseket is. A REPowerEU terv ( 21 ) intézkedéseket tartalmaz az Unió orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentésére a zöld átállás felgyorsítása, az energiahatékonyságra irányuló beruházások és az energiaellátás diverzifikálása révén. A zöld átállás felgyorsítása csökkenteni fogja a kibocsátást és az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget, valamint megvéd az áremelkedésekkel szemben. A magas energiaárak rövid távon az ellátási problémákat is tükrözik, ami befolyásolja az általános árszintet. Rövid távon ezért ideiglenes támogatásra lehet szükség azon vállalkozások megsegítése céljából, amelyek esetében a jelenlegi válsághelyzet különösen súlyos rövid távú következményekkel járhat.

▼B

1.3. A nemzeti támogatási intézkedések szoros európai szintű koordinálásának szükségessége

20. Az állami támogatások uniós ellenőrzésének célzott és arányos alkalmazása biztosítja, hogy a nemzeti támogatási intézkedések hatékonyan segítsék a jelenlegi válság által érintett vállalkozásokat és munkavállalókat. Az állami támogatások uniós ellenőrzése biztosítja azt is, hogy az uniós belső piac ne váljon széttagolttá, és az egyenlő versenyfeltételek ne sérüljenek. A belső piac integritása fontos a külső nyomással szembeni ellenálláshoz és az olyan támogatási versenyek elkerüléséhez, ahol a több anyagi erőforrással rendelkező tagállamok túlköltekezhetik a többieket, ami káros lenne az Unión belüli kohézióra nézve.

1.4. Megfelelő állami támogatási intézkedések

21. A geopolitikai helyzetből eredő kihívások kezelésére irányuló átfogó tagállami erőfeszítések előmozdítása érdekében a jelen közlemény ismerteti azokat a lehetőségeket, amelyek az uniós állami támogatási szabályok alapján a tagállamok rendelkezésére állnak ahhoz, hogy azok biztosítani tudják a jelenlegi válság során gazdasági nehézségekkel küzdő vállalkozások – különösen a kkv-k – likviditását és forráshoz jutását.

22. Ahogy azt az októberi közlemény megállapítja, a nem kereskedelmi energiafogyasztók számára biztosított intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, amennyiben nem szolgálják közvetett módon egy adott ágazat vagy vállalkozás javát. A tagállamok például speciális szociális kifizetéseket teljesíthetnek a leginkább veszélyeztetetteknek, ami rövid távon segítheti őket, hogy rendezni tudják energiaszámláikat, vagy támogatást nyújthatnak az energiahatékonyság javításához, miközben biztosítják a piac hatékony működését.

23. A kereskedelmi energiafogyasztókat célzó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, amennyiben általános jellegűek. Az ilyen nem szelektív intézkedések az adók vagy illetékek általános csökkentése, a földgáz-, villamosenergia- vagy távfűtés-szolgáltatásra alkalmazott kedvezményes adómérték, vagy csökkentett hálózati költségek formájában valósulhatnak meg. Amennyiben a nemzeti beavatkozások támogatásnak minősülnek, akkor tekinthetők összeegyeztethetőnek az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal, ha megfelelnek bizonyos követelményeknek. Például az olyan támogatást, amely a harmonizált környezetvédelmi adóknak az energiaadó-irányelvben ( 22 ) az adózásra vonatkozóan meghatározott minimumszintek és az abban előírt szabályok figyelembevételével, továbbá az általános csoportmentességi rendelet rendelkezéseivel összhangban történő csökkentése formájában valósul meg, a tagállamok a Bizottság előzetes értesítése nélkül is végrehajthatják.

24. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy az e közlemény 2.4. szakasza szerinti támogatás nyújtásához mérlegeljék megkülönböztetésmentes környezetvédelmi vagy ellátásbiztonsági követelmények előírását. Ez például a következő formákat öltheti ( 23 ):

a) annak előírása, hogy a kedvezményezett az energiafogyasztás egy bizonyos részét megújuló energiaforrásokkal elégítse ki, például energiavásárlási megállapodások vagy a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelésbe történő közvetlen beruházások révén;

b) olyan – például a termelési folyamatokhoz, a fűtéshez vagy a közlekedéshez kötődő fogyasztást csökkentő – energiahatékonysági beruházások előírása, amelyek csökkentik a gazdasági kibocsátáshoz viszonyított energiafogyasztást;

c) olyan – például a megújuló energiaforrások vagy a hulladékgázon alapuló körforgásos megoldások alkalmazásával a villamosítást előmozdító – beruházások előírása, amelyek csökkentik vagy diverzifikálják a földgázfogyasztást;

d) olyan rugalmassági beruházások előírása, amelyek elősegítik az üzleti folyamatoknak a villamosenergia-piacok árjelzéseihez való jobb hozzáigazítását.

25. Emellett a tagállamok az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján támogatást nyújthatnak a rendkívüli események által okozott károk ellentételezéséhez. Az Ukrajna elleni jelenlegi orosz agresszió mint rendkívüli esemény által közvetlenül okozott károk enyhítését célzó ilyen állami támogatás kiterjedhet a bevezetett gazdasági szankciók vagy az ellenintézkedések egyes olyan közvetlen hatásaira is, amelyek negatívan befolyásolják a kedvezményezett gazdasági tevékenységének vagy gazdasági tevékenysége egy meghatározott és elkülöníthető részének folytatását.

▼M1

25a. A földgázfogyasztás tagállamok által esetleg bevezetendő kötelező érvényű csökkentése által közvetlenül okozott károk az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján értékelhetők, feltéve, hogy nem kerül sor túlkompenzációra.

▼B

26. A tagállamoknak be kell jelenteniük az ilyen támogatási intézkedéseket, és a Bizottság közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján fogja vizsgálni azokat. E támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtható.

▼M1

26a. Az Unióba irányuló gázellátás csökkenése szükségessé teheti a földgáz iránti kereslet önkéntes csökkentésének ösztönzését is. Amennyiben a tagállamok a jelenlegi válsággal összefüggésben a földgáz iránti kereslet önkéntes csökkentését szolgáló ösztönzők bevezetését irányozzák elő, a Bizottság az ilyen intézkedéseket közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján fogja értékelni. Mivel ehhez eseti értékelésekre lesz szükség, a Bizottság különösen fontosnak ítéli meg a következő elemeket:

a) átlátható feltételeknek megfelelő versenyalapú eljárás alkalmazása a kereslet önkéntes csökkentésének megfelelő szerződéses mennyiségre vonatkozóan;

b) a határokon átnyúló kereskedelemre vagy forgalomra vonatkozó formális korlátozások hiánya;

c) az érintett ösztönzőknek azon jövőbeli keresletcsökkentésekre való korlátozása, amelyek meghaladják azt a mértéket, amelyet a kedvezményezett az intézkedéstől függetlenül is végrehajtott volna;

d) az összesített végleges gázkereslet azonnali csökkentése az érintett tagállamban, és ezzel párhuzamosan a földgázkereslet egyszerű áttolódásának elkerülése.

26b. A tagállamok mérlegelhetnek olyan intézkedéseket is, amelyekkel ösztönzik a gáztárolók feltöltését, amennyiben a piacon nem jelennek meg erre irányuló ösztönzők a következő télre vonatkozóan. Amennyiben a tagállamok a jelenlegi válsággal összefüggésben a gáztárolók feltöltésére irányuló ösztönzők bevezetését irányozzák elő, a Bizottság azokat közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján fogja értékelni ( 24 ). Mivel ehhez eseti értékelésekre lesz szükség, a Bizottság különösen fontosnak ítéli meg a következő elemeket:

a) átlátható feltételeknek megfelelő versenyalapú eljárás alkalmazása a támogatás minimalizálása érdekében;

b) a határokon átnyúló kereskedelemre vagy forgalomra vonatkozó korlátozások hiánya;

c) a túlkompenzáció elkerülését célzó biztosítékok alkalmazása;

d) az (EU) 2017/1938 rendelet ( 25 ) 6a–6d. cikkében meghatározott, a gáztárolók feltöltésére és a gáztárolás ösztönzésére vonatkozó kötelezettségeknek és feltételeknek, különösen a 6b. cikk (2) és (3) bekezdésében a támogatási intézkedésekre vonatkozóan meghatározott feltételeknek való megfelelés.

26c. A Bizottság – a „Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” ( 26 ) című bizottsági közleménnyel és a földgázellátás biztonságára irányuló nemzeti vészhelyzeti tervekkel összhangban – eseti alapon fogja mérlegelni, hogy lehetővé kell-e tenni szükséges, arányos és megfelelő támogatás nyújtását olyan létesítmények felújítása céljából, amelyek segítségével a gáz korlátozott időtartamra felváltható más, szennyezőbb széntartalmú tüzelőanyaggal a következő tél előtt. Csak olyan alternatív széntartalmú tüzelőanyag használható fel, amelynek szén-dioxid-kibocsátása a lehető legkisebb, ugyanakkor a támogatás nyújtása kapcsán figyelembe kell venni az energiahatékonysági erőfeszítéseket és el kell kerülni a hosszú távú bezáródás kockázatát, összhangban az Unió éghajlat-politikai célkitűzéseivel. Az említett intézkedések célja lehet egyrészt a gázfogyasztás előzetes csökkentése vagy a földgáz iránti kereslet kötelező csökkentésére való reagálás, amennyiben nincs más ellentételezés.

26d. A Bizottság – az Ukrajnába és Ukrajnából történő szállítással kapcsolatos kihívásokra tekintettel – eseti alapon mérlegelni fogja az Ukrajnába és Ukrajnából történő szállítást érintő biztosításhoz vagy viszontbiztosításhoz nyújtott esetleges támogatást. Egyebek mellett a tagállamoknak bizonyítékkal kell szolgálniuk arra vonatkozóan, hogy egyáltalán nem áll rendelkezésre biztosítás vagy viszontbiztosítás, vagy az olyan díj mellett érhető el, amely lényegesen magasabb az Ukrajna orosz megszállása előtti időszakban alkalmazott díjnál.

▼B

27. A menekültek és a humanitárius felszerelések szállítása elvben nem tartozik az uniós állami támogatási szabályok hatálya alá, amennyiben az állam a közhatalmat gyakorolva (vagyis nem gazdasági szereplőként) jár el, és amennyiben a szállítási szolgáltatásokat nem a piaci ár felett vásárolják meg.

28. A tagállamok által e közlemény szerint nyújtott olyan támogatásoknak, amelyek a hitelintézeteken mint pénzügyi közvetítőkön keresztül jutnak el a vállalkozásokhoz, közvetlenül e vállalkozások javát kell szolgálniuk. Ugyanakkor közvetett előnyt biztosíthatnak a pénzügyi közvetítők számára. Mindazonáltal a 2.2. és 2.3. szakaszban meghatározott biztosítékok alapján ezek a közvetett előnyök nem célozzák a hitelintézetek életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének megőrzését vagy helyreállítását. Következésképpen az ilyen támogatás sem a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 27 ) (a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv), sem a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 28 ) (az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet) szerint nem minősülne rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, és azt nem is a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján kellene értékelni ( 29 ).

29. A tagállamok által az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a jelenlegi válság következtében elszenvedett közvetlen károk ellentételezése céljából a hitelintézeteknek nyújtott olyan támogatás, amelynek nem az a célja, hogy fenntartsa vagy helyreállítsa egy intézmény vagy szervezet életképességét, likviditását vagy fizetőképességét, nem minősülne a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv vagy az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet szerinti rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, és azt nem is a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján kellene értékelni ( 30 ).

30. Ha a jelenlegi válság, valamint az agresszióval összefüggésben bevezetett szankciók miatt a hitelintézeteknek likviditási, feltőkésítési vagy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés formájában rendkívüli állami pénzügyi támogatásra lenne szükségük (lásd a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontját, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontját), meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés megfelel-e a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 32. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 18. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában foglalt feltételeknek. Amennyiben az utóbbi feltételek teljesülnek, az ilyen rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesülő hitelintézet nem tekinthető fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak.

31. Amennyiben ezek az intézkedések Oroszország Ukrajna elleni agressziójához, és az említett agresszióval összefüggésben bevezetett szankciókhoz kapcsolódó problémákat kezelnek, úgy kell tekinteni, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény ( 31 ) 45. pontjának hatálya alá tartoznak, amely kivételt engedélyez a részvényesek és az alárendelt hitelezők teherviselésbe való bevonására vonatkozó követelmény alól.

32. Az e közlemény keretében nyújtott támogatásnak nem lehet feltétele az, hogy a kedvezményezett termelő tevékenységét vagy más tevékenységét át kell helyezni az Európai Gazdasági Térségen belül egy másik országból a támogatást nyújtó tagállam területére. Ez a feltétel károsnak tűnne a belső piacra nézve, a kedvezményezett EGT-n belüli eredeti letelepedése szerinti helyen ténylegesen bekövetkező munkahelymegszűnések számától függetlenül is.

33. Az e közlemény szerinti támogatás nem nyújtható az EU által elfogadott szankciók hatálya alá tartozó vállalkozásoknak, többek között:

a) az említett szankciókat bevezető jogi aktusokban kifejezetten megnevezett személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek;

b) az EU által elfogadott szankciókkal sújtott személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló vállalkozásoknak; vagy

c) az EU által elfogadott szankciókkal sújtott gazdasági ágazatokban tevékenykedő vállalkozásoknak, amennyiben a támogatás aláásná a vonatkozó szankciók célkitűzéseit.

1.5. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazhatósága

34. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatja a támogatást, ha az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” irányul. Ezzel összefüggésben az uniós bíróságok megállapították, hogy a zavarnak az adott tagállam gazdaságának egészét vagy jelentős részét, és nem csupán valamelyik régióját vagy területének egyes részeit kell érintenie. Ez összhangban van azzal a követelménnyel is, hogy a kivételt megállapító rendelkezéseket – mint amilyen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja – megszorítóan kell értelmezni ( 32 ). A Bizottság a határozatainak meghozatala során következetesen alkalmazza ezt az értelmezést ( 33 ).

35. A Bizottság úgy véli, hogy Oroszország Ukrajna elleni agressziója, az EU vagy nemzetközi partnerei által bevezetett szankciók és a – például Oroszország által – hozott ellenintézkedések jelentős gazdasági bizonytalanságot okoztak, megzavarták a kereskedelmi forgalmat és az ellátási láncokat, továbbá rendkívül jelentős és váratlan áremelkedésekhez vezettek, különösen a földgáz és a villamos energia, valamint számos más input- és nyersanyag és elsődleges áru esetében is, többek között az agrár-élelmiszeripari ágazatban. Ezek a hatások együttesen komoly gazdasági zavarokat okoztak valamennyi tagállamban. Az ellátási lánc zavarai és a fokozott bizonytalanság olyan közvetlen és közvetett hatásokkal járnak, amelyek sok ágazatot érintenek. Emellett az energiaárak emelkedése gyakorlatilag valamennyi tagállamban minden gazdasági tevékenységet befolyásol. A Bizottság ennek megfelelően úgy véli, hogy minden tagállamban komoly gazdasági zavar következett be a gazdasági ágazatok széles körében. Ennek alapján a Bizottság megállapítja, hogy helyénvaló meghatározni a tagállamok által az említett komoly zavar megszüntetése érdekében alkalmazható állami támogatási intézkedések értékelésére vonatkozó kritériumokat.

36. Konkrétan, az állami támogatás indokolt, és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján korlátozott időtartamra a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, ha olyan vállalkozások likviditási problémáinak megszüntetését szolgálja, amelyekre közvetlenül vagy közvetve hatással vannak az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió, az EU vagy nemzetközi partnerei által bevezetett szankciók, és a – például Oroszország által – hozott gazdasági ellenintézkedések miatt kialakult komoly gazdasági zavarok.

37. A Bizottság e közleményben meghatározza, hogy milyen összeegyeztethetőségi kritériumokat fog alkalmazni főszabály szerint a tagállamok által az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján nyújtott támogatások értékelésére. A Bizottságnak bejelentett, e közlemény hatályába tartozó állami támogatási intézkedések esetében a tagállamoknak tehát alá kell támasztaniuk, hogy az intézkedés szükséges, megfelelő és arányos ahhoz, hogy megszüntesse az érintett tagállam gazdaságának komoly zavarát. A tagállamoknak igazolniuk kell továbbá az e közleményben szereplő valamennyi követelmény teljesülését.

38. Az e közlemény alapján bejelentett és értékelt állami támogatási intézkedések célja az EU-ban gazdasági tevékenységet végző azon vállalkozások támogatása, amelyeket érintenek az Oroszország által elkövetett katonai agresszió és/vagy a bevezetett gazdasági szankciók és a – például Oroszország által – hozott megtorló ellenintézkedések következményei. A támogatási intézkedések semmilyen módon nem használhatók fel az EU vagy nemzetközi partnerei által bevezetett szankciók szándékolt hatásainak aláásására, és teljes mértékben meg kell felelniük az alkalmazandó rendeletek kijátszásellenes szabályainak ( 34 ). El kell kerülni mindenekelőtt, hogy a szankciók hatálya alá tartozó természetes személyek vagy szervezetek közvetlenül vagy közvetve részesüljenek a szóban forgó intézkedések előnyeiből ( 35 ).

39. Az e közlemény hatálya alá tartozó állami támogatási intézkedések halmozhatók egymással, összhangban az e közlemény meghatározott szakaszaiban előírt rendelkezésekkel. Az e közlemény hatálya alá tartozó állami támogatási intézkedések halmozhatók a de minimis rendeletek ( 36 ) vagy az általános csoportmentességi rendeletek ( 37 ) szerint nyújtott támogatással, amennyiben az említett rendeletek előírásait és kumulációs szabályait betartják. Az e közlemény hatálya alá tartozó állami támogatási intézkedések halmozhatók a Covid19-járvánnyal összefüggő ideiglenes keret ( 38 ) szerint nyújtott támogatással, amennyiben tiszteletben tartják az e keretekben előírt megfelelő kumulációs szabályokat. Amennyiben a tagállamok a Covid19-járvánnyal összefüggő ideiglenes keret és e közlemény alapján is nyújtanak hiteleket vagy garanciákat valamely kedvezményezettnek, és ha a hitel teljes tőkeösszegét a kedvezményezett által bejelentett likviditási szükségletei alapján számítják ki, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e likviditási szükséglet kielégítéséhez csak egyszer nyújtsanak támogatást. Hasonlóképpen, az e közlemény alapján nyújtott támogatás csak akkor halmozható az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti támogatással, ha az nem vezet a kedvezményezett által elszenvedett kár túlkompenzációjához.

2. IDEIGLENES ÁLLAMI TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. Korlátozott összegű támogatások

40. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló meglévő lehetőségeken túl a jelenlegi válság során megfelelő, szükséges és célirányos megoldás lehet, ha ideiglenes, korlátozott összegű támogatást nyújtanak az Ukrajna elleni orosz agresszió és/vagy a bevezetett szankciók vagy a válaszként hozott megtorló ellenintézkedések által érintett vállalkozásoknak.

41. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, ha a következő feltételek mindegyike teljesül (az elsődleges mezőgazdasági termelésre, valamint a halászati és akvakultúra-ágazatra vonatkozó különös rendelkezéseket a 42. pont tartalmazza):

▼M1

a) a támogatás teljes összege vállalkozásonként egyetlen időpontban sem haladja meg az 500 000 EUR-t ( 39 ). A támogatás nyújtható közvetlen támogatások, adókedvezmény vagy fizetési könnyítés formájában vagy egyéb formában, például visszafizetendő előlegek, garanciák ( 40 ), hitelek ( 41 ) és saját tőke formájában, feltéve, hogy az ilyen intézkedések teljes névértéke nem haladja meg a vállalkozásonkénti 500 000 EUR összegű általános felső határt; az adatokat bruttó formában kell alkalmazni, vagyis az adó vagy egyéb terhek levonása előtt;

▼B

b) a támogatást becsült költségvetéssel rendelkező program keretében nyújtják;

c) a támogatás nyújtására legkésőbb 2022. december 31-ig sor kerül ( 42 );

d) a támogatást a válság által érintett vállalkozásoknak nyújtják;

e) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával ( 43 ) foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás feltétele, hogy ne adják tovább teljesen vagy részlegesen az elsődleges termelőnek, és ne kötődjék az érintett vállalkozások által forgalomba hozott vagy az elsődleges termelőktől beszerzett termékek árához vagy mennyiségéhez, kivéve ha utóbbi esetben az érintett vállalkozás nem – vagy nem élelmiszeripari célokra – hozta forgalomba a termékeket, például desztillálásra, metanizációra vagy komposztálásra használta fel azokat.

▼C1

42. A 41.a) ponttól eltérve a 41.b)–d) pontban foglalt feltételeken túlmenően a következő különleges feltételek vonatkoznak az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó és a halászati és akvakultúra-ágazatban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokra:

▼M1

a) a támogatás teljes összege az elsődleges mezőgazdasági termelés esetében vállalkozásonként legfeljebb 62 000 EUR, a halászati és akvakultúra-ágazat esetében pedig vállalkozásonként legfeljebb 75 000 EUR lehet bármely időpontban; ( 44 ) a támogatás nyújtható közvetlen támogatások, adókedvezmény vagy fizetési könnyítés formájában vagy egyéb formában, például visszafizetendő előlegek, garanciák ( 45 ), hitelek ( 46 ) és saját tőke formájában, feltéve, hogy az ilyen intézkedések teljes névértéke vállalkozásonként nem haladja meg a 62 000 EUR vagy 75 000 EUR összegű vonatkozó általános felső határt; az adatokat bruttó formában kell alkalmazni, vagyis az adó vagy egyéb terhek levonása előtt;

▼B

b) az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatást nem kötik a forgalomba hozott termékek árához vagy mennyiségéhez;

c) a halászati és az akvakultúra-ágazatban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem tartozik a 717/2014/EU rendelet ( 47 ) 1. cikke (1) bekezdésének a)–k) pontjában említett támogatási kategóriák közé.

▼M1

43. Ha egy vállalkozás több ágazatban is tevékenykedik, és ezekre a 41.a) pont és a 42.a) pont szerint eltérő maximális összegek vonatkoznak, az érintett tagállamnak megfelelő eszközökkel, például számviteli elkülönítéssel biztosítania kell az említett tevékenységekre vonatkozó felső határok betartását, és azt, hogy a teljes maximális összeg vállalkozásonként ne haladja meg az 500 000 EUR-t. Ha egy vállalkozás kizárólag a 42.a) pont szerinti ágazatokban tevékenykedik, a teljes maximális összeg vállalkozásonként nem haladhatja meg a 75 000 EUR-t.

▼B

44. Az e közlemény alapján, visszafizetendő előlegek, garanciák, hitelek vagy más visszafizetendő eszközök formájában biztosított intézkedések átalakíthatók más támogatási formákká, például vissza nem térítendő támogatássá, amennyiben az átalakításra legkésőbb 2023. június 30-ig sor kerül, és teljesülnek az e szakaszban foglalt feltételek.

2.2. Garanciák formájában nyújtott likviditási támogatás

45. A jelenlegi körülmények között az aktuális válsággal érintett vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosításához megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak a korlátozott időtartamra és hitelösszegre vonatkozó állami hitelgaranciák ►M1 ( 48 ) ◄ .

46. Ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszege esetében az e szakasz alapján nyújtott garanciák nem halmozhatók az e közlemény 2.3. szakasza alapján nyújtott támogatással és fordítva, vagy a Covid19-járvánnyal összefüggő ideiglenes keret 3.2. vagy 3.3. szakasza alapján nyújtott támogatással. Az e szakasz alapján nyújtott garanciák különböző hitelek esetén halmozhatók, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg az ezen közlemény 47.e) pontjában meghatározott felső határokat. A kedvezményezett egyszerre az e szakasz szerint nyújtott több intézkedésből is részesülhet, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 47.e) pontban meghatározott felső határokat.

47. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni az ilyen, állami garanciák formájában nyújtott állami támogatást, ha:

a) az állami garanciát vállalkozásoknak adott új egyedi hitelekre nyújtják;

b) a garanciadíjakat egyedi hitelenként olyan minimumszinten rögzítik, amely a garanciával biztosított hitel futamidejének növekedésével fokozatosan emelkedik az alábbi táblázat szerint:



A kedvezményezett típusa Az 1. évben A 2–3. évben A 4–6. évben Kkv 25 bázispont 50 bázispont 100 bázispont Nagyvállalat 50 bázispont 100 bázispont 200 bázispont

c) alternatív megoldásként a tagállamok olyan programokat is bejelenthetnek, amelyek a fenti táblázaton alapulnak, de az egyes hitelek tőkeösszege tekintetében eltérhet a garanciavállalás időtartama, a garanciadíjak és a garanciafedezet (például az alacsonyabb garanciafedezet ellensúlyozhatja a hosszabb futamidőt vagy alacsonyabb garanciadíjakat tehet lehetővé); a garancia teljes időtartamára alkalmazható átalánydíj, ha az magasabb a fenti táblázatban a kedvezményezettek minden egyes típusa tekintetében az 1. évre meghatározott minimumdíjaknál, és azt kiigazították a garancia e pont szerinti időtartamának és fedezetének megfelelően;

d) a garancia nyújtására legkésőbb 2022. december 31-ig sor kerül;

e) az e szakasz alapján nyújtott garanciában részesülő hitelek kedvezményezettenkénti teljes összege nem haladhatja meg: i. a kedvezményezett elmúlt három lezárt számviteli időszakban elért átlagos teljes éves forgalmának 15 %-át ►M1 ( 49 ) ◄ ; vagy ii. a támogatás iránti kérelem benyújtásának hónapját megelőző 12 hónap energiaköltségének 50 %-át ►M1 ( 50 ) ◄ ; iii. a hitel összege a tagállam által a Bizottságnak értékelésre benyújtott megfelelő (például a kedvezményezett által a jelenlegi válság alatt tapasztalt kihívásokkal összefüggő) indoklással megnövelhető ( 51 ), hogy fedezni tudja kkv-k ( 52 ) esetében a következő – a hitelnyújtás időpontjától számított – 12 hónap, nagyvállalatok esetében pedig a következő 6 hónap likviditási szükségletét. A Covid19-járvánnyal összefüggő ideiglenes keret szerinti támogatási intézkedésekkel már fedezett likviditási szükségletek nem fedezhetők az e közlemény alapján elfogadott intézkedésekkel. A likviditási szükségletet a kedvezményezettnek kell megállapítania, nyilatkozat formájában ( 53 );

f) hacsak nem differenciálják a 47.c) pontnak megfelelően, a garancia legfeljebb hat év időtartammal adható, és a garancia által nyújtott fedezet nem haladhatja meg: i. a hitel tőkeösszegének 90 %-át, ha a veszteségeket a hitelintézet és az állam arányosan és azonos feltételekkel viseli; vagy ii. a hitel tőkeösszegének 35 %-át, ha a veszteségeket először az állam viseli, és csak utána a hitelintézetek (vagyis az első veszteségre nyújtott garancia esetében); valamint iii. mindkét fenti esetben, amikor a hitel összege idővel csökken – például a hiteltörlesztés megkezdésével –, a garantált összegnek arányosan csökkennie kell;

g) a garancia beruházási és/vagy működőtőke-hitelekre nyújtható;

h) a garanciák nyújthatók közvetlenül a végső kedvezményezetteknek vagy hitelintézeteknek és más pénzügyi intézményeknek mint pénzügyi közvetítőknek. A hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek a lehető legnagyobb mértékben tovább kell adniuk az állami garanciákból eredő előnyöket a végső kedvezményezetteknek. A pénzügyi közvetítőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy olyan mechanizmust működtet, amely az állami garanciák nélküli állapothoz képest a finanszírozási volumen növelésével, kockázatosabb portfóliók vállalásával, illetve a fedezeti követelmények, a garanciadíjak vagy a kamatlábak csökkentésével a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az előnyök végső kedvezményezetteknek való továbbadását.

2.3. Kedvezményes hitelek formájában nyújtott likviditási támogatás

48. A jelenlegi körülmények között az aktuális válsággal érintett vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosításához megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak a korlátozott időtartamra és hitelösszegre vonatkozó kedvezményes kamatlábak.

49. Ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszege esetében az e szakasz alapján nyújtott hitelek nem halmozhatók az e közlemény 2.2. szakasza alapján nyújtott támogatással és fordítva. Az e közlemény alapján nyújtott hitelek és garanciák különböző hitelek esetén halmozhatók, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a ►M1 47.e) pontra ◄ vagy az 50.e) pontban meghatározott felső határokat. A kedvezményezett egyszerre az ezen szakasz szerint nyújtott több kedvezményes hitelből is részesülhet, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg az 50.e) pontban meghatározott felső határokat.ö

50. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni a jelenlegi válság nyomán kedvezményes hitelek formájában nyújtott állami támogatást, ha teljesülnek a következő feltételek:

a) a hiteleket nem hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek nyújtják;

b) a hitelek kedvezményes kamatlába megfelel legalább a 2022. február 1-jén vagy a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló alapkamatláb (az 1 éves IBOR vagy a Bizottság által közzétett, azzal egyenértékű ráta ( 54 )) és az alábbi táblázatban meghatározott hitelkockázati felár összegének ►M1 ( 55 ) ◄ :



A kedvezményezett típusa Hitelkockázati felár az 1. évben Hitelkockázati felár a 2–3. évben Hitelkockázati felár a 4–6. évben Kkv 25 bázispont (1) 50 bázispont (1) 100 bázispont Nagyvállalat 50 bázispont 100 bázispont 200 bázispont ( 1 ) A teljes minimumkamatlábnak (alapkamatláb plusz hitelkockázati felárak) éves szinten legalább 10 bázispontnak kell lennie.

c) alternatív megoldásként a tagállamok olyan programokat is bejelenthetnek, amelyek a fenti táblázaton alapulnak, de a hitel futamideje és a hitelkockázati felár mértéke tekintetében eltérhetnek, például a hitel teljes futamidejére alkalmazható hitelkockázati átalányfelár, ha az magasabb a kedvezményezettek minden egyes típusára vonatkozóan az 1. évre meghatározott minimális hitelkockázati felárnál, és azt kiigazították a hitel e pont szerinti futamidejének megfelelően ( 56 ) ►M1 ( 57 ) ◄ ;

d) a hitelszerződéseket legkésőbb 2022. december 31-ig aláírják, és azok legfeljebb hat évre szólnak, hacsak nem differenciálják őket az 50.c) pontnak megfelelően;

e) a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladhatja meg: i. a kedvezményezett elmúlt három lezárt számviteli időszakban elért átlagos teljes éves forgalmának 15 %-át ►M1 ( 58 ) ◄ ; vagy ii. a támogatás iránti kérelem benyújtásának hónapját megelőző 12 hónap energiaköltségének 50 %-át ►M1 ( 59 ) ◄ ; ▼M1 iii. a hitel összege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő (például a kedvezményezett által a jelenlegi válság alatt tapasztalt kihívásokkal összefüggő) ( 60 ) indoklással megnövelhető, hogy fedezni tudja kkv-k esetében a következő – a hitelnyújtás időpontjától számított – 12 hónap ( 61 ), nagyvállalatok esetében pedig a következő 6 hónap likviditási szükségletét. Amennyiben a nagyvállalatoknak az energiapiacokon folytatott kereskedési tevékenységekhez pénzügyi biztosítékot kell nyújtaniuk, a hitel összege növelhető annak érdekében, hogy fedezze az e tevékenységekből eredő likviditási szükségletet a következő 12 hónapos időtartamra. A Covid19-járvánnyal összefüggő ideiglenes keret szerinti támogatási intézkedésekkel már fedezett likviditási szükségletek nem tartoznak e közlemény hatálya alá. A likviditási szükségletet a kedvezményezettnek kell megállapítania, nyilatkozat formájában ( 62 ); ▼B

f) a hitelek beruházási és/vagy működőtőke-szükségletekre nyújthatók;

g) a hitelek nyújthatók közvetlenül a végső kedvezményezetteknek vagy hitelintézeteken és más pénzügyi intézményeken mint pénzügyi közvetítőkön keresztül. Ilyen esetben a hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek a lehető legnagyobb mértékben tovább kell adniuk a kedvezményes kamatlábú hitelekből eredő előnyöket a végső kedvezményezetteknek. A pénzügyi közvetítőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy olyan mechanizmust működtet, amely a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az előnyök végső kedvezményezetteknek való továbbadását anélkül, hogy az e szakasz szerinti kedvezményes hitelek nyújtását meglévő hitelek refinanszírozásához kötné.

2.4. A földgáz- és villamosenergia-árak rendkívül súlyos emelkedése miatt felmerülő többletköltségekhez nyújtott támogatás

▼M1

51. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban meglévő lehetőségeken és az ebben a közleményben meghatározott lehetőségeken túl az ideiglenes támogatás enyhítheti a földgáz- és villamosenergia-árak olyan kivételesen súlyos emelkedésének hatását, amelyet a vállalkozások rövid távon esetleg nem képesek áthárítani vagy amelyhez rövid távon esetleg nem tudnak alkalmazkodni. Ez mérsékelheti a jelenlegi válság következményeit a vállalkozások számára, és segítheti a vállalkozásokat a meredek költségnövekedéshez való alkalmazkodásban. Másrészt – a gázellátás további csökkenésével összefüggésben – fontos fenntartani a kereslet csökkentésére irányuló ösztönzőket is, és fokozatosan felkészíteni a vállalkozásokat arra, hogy mozduljanak el a gázfogyasztás csökkentése felé. Jelenleg változatlanul indokolt lehet további támogatást nyújtani a nagy energiaintenzitású vállalkozások tevékenységének folytatásához.

52. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, ha teljesülnek a következő kritériumok:

a) a támogatás nyújtására legkésőbb 2022. december 31-ig sor kerül; ( 63 )

b) a támogatás nyújtható közvetlen támogatások, adókedvezmény ( 64 ) vagy fizetési könnyítés formájában vagy egyéb formában, például visszafizetendő előlegek, garanciák ( 65 ), hitelek ( 66 ) és saját tőke formájában, feltéve, hogy az ilyen intézkedések teljes névértéke nem haladja meg az alkalmazandó támogatási intenzitást és felső határokat; az adatokat bruttó formában kell alkalmazni, vagyis az adó vagy egyéb terhek levonása előtt;

c) a visszafizetendő előlegek, garanciák, hitelek vagy más visszafizetendő eszközök formájában biztosított intézkedések átalakíthatók más támogatási formákká, például vissza nem térítendő támogatássá, amennyiben az átalakításra legkésőbb 2023. június 30-ig sor kerül;

d) a támogatást becsült költségvetéssel rendelkező program keretében nyújtják. A tagállamok a támogatást olyan tevékenységekre korlátozhatják, amelyek a gazdaság szempontjából vagy a belső piac biztonsága és rezilienciája szempontjából kiemelt fontosságú konkrét gazdasági ágazatokat támogatnak. Ezeket a korlátozásokat azonban tágan kell megszabni, és azok nem vezethetnek a potenciális kedvezményezettek körének mesterséges szűkítéséhez;

e) E szakasz alkalmazásában az elszámolható költségeket a földgáz- és villamosenergia-költségek azon növekménye alapján kell kiszámítani, amely az Ukrajna elleni orosz agresszióhoz kötődik. A maximális elszámolható költség a kedvezményezett ( 67 ) által 2022. február 1. és legkésőbb 2022. december 31. között (a továbbiakban: támogatható időszak) végső fogyasztóként ( 68 ) külső szolgáltatóktól beszerzett földgáz- és villamosenergia-egységek számának és a vállalkozás által az elfogyasztott egységek után fizetett egységár (például EUR/MWh) bizonyos mértékű emelkedésének a szorzata; az áremelkedés a kedvezményezett által a támogatható időszak adott hónapjában fizetett egységárnak és a kedvezményezett által a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó referencia-időszakban fizetett átlagos egységár kétszeresének (200 %-ának) a különbsége ( 69 ). 2022. szeptember 1-jétől az elszámolható költségek kiszámításához figyelembe vett földgáz- és villamosenergia-mennyiség nem haladhatja meg a kedvezményezett által 2021 azonos időszakában felhasznált mennyiség 70 %-át;

f) a támogatás teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg az elszámolható költségek 30 %-át;

g) a támogatás teljes összege vállalkozásonként egyetlen időpontban sem haladja meg a 2 millió EUR-t;

h) a támogatást nyújtó hatóság előleget fizethet a kedvezményezettnek, ha a támogatást az elszámolható költségek felmerülése előtt nyújtják. A támogatást nyújtó hatóság ennek során az elszámolható költségek becsléseit is figyelembe veheti, amennyiben tiszteletben tartja a támogatásra vonatkozó, az 52.f) és g) pontban meghatározott felső határokat. A támogatást nyújtó hatóságnak utólag, legkésőbb hat hónappal a támogatható időszak vége után, a ténylegesen felmerült költségek alapján ellenőriznie kell a vonatkozó felső határokat, és vissza kell téríttetnie az e felső határokat meghaladó támogatási kifizetéseket;

i) az ezen 52. pont alapján nyújtott támogatás halmozható a 2.1. szakasz alapján nyújtott támogatással, amennyiben a támogatás teljes összege nem haladja meg a 2 millió EUR-t.

53. Bizonyos helyzetekben további támogatásra lehet szükség az adott gazdasági tevékenység folytatásának biztosítása érdekében. A tagállamok ezért az 52.f) és g) pontnak megfelelően számított értékeket meghaladó támogatást nyújthatnak abban az esetben, ha az 52.a)–e) és h) pont szerinti feltételeken túl a következő feltételek is teljesülnek:

a) a kedvezményezett támogatható, ha a 2003/96/EK irányelv ( 70 ) 17. cikke (1) bekezdése a) pontjának első tagjában meghatározott „nagy energiaintenzitású vállalkozásnak” minősül, vagyis ha az energiatermékek (köztük a földgáztól eltérő energiatermékek és a villamos energia) beszerzési értéke eléri legalább a termelési érték ( 71 ) 3,0 %-át; amennyiben a tagállam megfelelő indoklást nyújt be a Bizottságnak az értékeléshez, a termelési érték helyettesíthető az árbevétellel;

b) a kedvezményezett támogatható, ha működési vesztesége ( 72 ) keletkezik, és azt az elszámolható költségeknek az 52.e) pontban meghatározott olyan növekménye okozza, amelynek összege nem kisebb az ugyanabban az időszakban felmerült működési veszteség 50 %-ánál;

c) a támogatás teljes összege nem haladja meg az elszámolható költségek 50 %-át, és legfeljebb a kedvezményezett működési veszteségének 80 %-át teszi ki;

d) a támogatás teljes összege vállalkozásonként egyetlen időpontban sem haladja meg a 25 millió EUR-t;

e) az I. mellékletben ( 73 ) felsorolt ágazatokban vagy alágazatokban működő nagy energiaintenzitású kedvezményezett esetében a támogatás teljes összege az elszámolható költségek legfeljebb 70 %-áig megnövelhető, és legfeljebb a kedvezményezett által elszenvedett működési veszteségek 80 %-át teheti ki. A támogatás teljes összege vállalkozásonként egyetlen időpontban sem haladhatja meg az 50 millió EUR-t;

f) Az ezen 53. pont szerinti támogatás halmozható a 2.1. szakasz szerinti támogatással, amennyiben nem lépik túl – attól függően, hogy melyik alkalmazandó – az 53.d) vagy az 53.e) pontban meghatározott felső határokat.

▼M1

2.5. A REPowerEU szempontjából releváns megújuló energia, tárolás és fűtési célú megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsításához nyújtott támogatás

53a. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében rendelkezésre álló lehetőségeken túl az Ukrajna elleni orosz katonai agresszióval és a REPowerEU tervvel ( 74 ) összefüggésben alapvető fontosságú a megújuló energia rendelkezésre állásának költséghatékony módon történő felgyorsítása és kiterjesztése, a fosszilis tüzelőanyagok orosz importjától való függőség mielőbbi csökkentése és az energetikai átállás felgyorsítása érdekében. A napenergia-kapacitás, a szélenergia-kapacitás, a geotermikusenergia-kapacitás, a villamosenergia- és hőenergia-tárolás, a fűtési célú megújuló energiaforrások elterjesztésének, valamint a megújuló hidrogén, a hulladékból és maradékanyagokból előállított biogáz és biometán előállításának felgyorsításához nyújtott állami támogatás a jelenlegi helyzetben az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére irányuló megfelelő, szükséges és célzott megoldás részét képezi. Tekintettel arra, hogy sürgősen végre kell hajtani a megújuló energia, az energiatárolás és a fűtési célú megújuló energiaforrások elterjesztésének felgyorsítását célzó projekteket, ideiglenes jelleggel indokolt olyan egyszerűsítések bevezetése, amelyek megkönnyítik a támogatási intézkedések végrehajtását.

53b. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia, a megújuló hidrogén, a hulladékból és maradékanyagokból előállított biogáz és biometán, a villamosenergia- és hőenergia-tárolás, valamint a fűtési célú megújuló energiaforrások előmozdítására nyújtott támogatást, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek: a) a támogatás a következők valamelyikére nyújtható: i. fotovoltaikus energia vagy egyéb napenergia termelése; ii. szélerőműves villamosenergia-termelés; iii. geotermikus energia termelése; iv. villamosenergia- és hőenergia-tárolás; v. megújuló hőenergia előállítása, többek között hőszivattyúkon keresztül, az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 75 ) VII. mellékletének megfelelően; vi. megújuló hidrogén termelése; vii. biogáz és biometán hulladékból és maradékanyagokból történő előállítása az (EU) 2018/2001 irányelv 29. cikke szerinti uniós fenntarthatósági kritériumoknak és az (EU) 2018/841 rendeletnek ( 76 ) megfelelően; b) a támogatási programok az a) pont szerinti egy vagy több technológiára korlátozódhatnak, de nem foglalhatnak magukban semmilyen mesterséges korlátozást vagy megkülönböztetést (ideértve a licencek, engedélyek vagy koncessziók odaítélését is, amennyiben ez szükséges), mint például a projektek mérete, a helyszín vagy a regionális szempontok, vagy az a) pontban említett technológiák valamelyikén belüli nagyon specifikus technológiák (al)típusai szerinti korlátozást; c) a támogatást közvetlen támogatások, visszafizetendő előlegek, hitelek, garanciák vagy adókedvezmények formájában nyújtják; d) a támogatást becsült volumennel és költségvetéssel rendelkező program keretében nyújtják; e) a támogatást legkésőbb 2023. június 30-ig nyújtják, és a létesítményeket a támogatás odaítélésének időpontjától számított 24 hónapon belül vagy – a tengeri szélerőművek, valamint a megújuló hidrogént hasznosító létesítmények esetében – 30 hónapon belül be kell fejezni és üzembe kell helyezni. E határidők be nem tartása esetén az odaítélt támogatási összeg 5 %-át vissza kell fizettetni vagy azt a késedelem első 3 hónapját követően havonta 5 %-kal, majd hat hónapos késedelmet követően havonta 10 %-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a késedelem a támogatás kedvezményezettjén kívül álló tényezőknek tudható be, amelyeket a támogatás odaítélésekor észszerűen nem lehetett előre látni ( 77 ); f) amennyiben a támogatást folyamatban lévő támogatási kifizetésekre vonatkozó szerződések formájában nyújtják, e szerződések időtartama legfeljebb 15 év lehet attól az időponttól számítva, amikor a támogatott létesítmény a működését megkezdi; g) a támogatást versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében nyújtják, amely nyílt, egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes, és olyan előzetesen meghatározott objektív kritériumokon alapul, amelyek minimálisra csökkentik a stratégiai ajánlattétel kockázatát. Az ajánlatok rangsorolásához használt összes kiválasztási kritérium legalább 70 %-át környezetvédelmi egységenkénti ( 78 ) támogatás vagy energiaegységenkénti támogatás formájában kell meghatározni; h) a versenyeztetéses ajánlattételi eljárás nem kötelező, ha a támogatást adókedvezmény formájában nyújtják, amennyiben azt azonos módon nyújtják az ugyanabban a gazdasági ágazatban működő valamennyi olyan támogatható vállalkozás számára, amely a támogatási intézkedés céljai vagy célkitűzései tekintetében azonos vagy hasonló ténybeli helyzetben van. Ezen túlmenően nem kötelező a versenyeztetéses ajánlattételi eljárás lefolytatása, ha a vállalkozásonként és projektenként nyújtott támogatás nem haladja meg a 20 millió EUR-t, és a támogatás kedvezményezettjei az alábbiak szerint meghatározott kis projektek: i. villamosenergia-termelés, villamosenergia- vagy hőtárolás esetében – legfeljebb 1 MW beépített kapacitású projektek; ii. hő- és gáztermelési technológiák esetében – legfeljebb 1 MW beépített kapacitású vagy azzal egyenértékű projektek; iii. megújuló hidrogén termelése esetében – legfeljebb 3 MW beépített kapacitású vagy azzal egyenértékű projektek; iv. hulladékból és maradékanyagokból előállított biogáz- és biometán termelése esetében – legfeljebb 25 000 tonna/év beépített kapacitású projektek; v. a 100 %-ban kkv-k tulajdonában lévő vagy megújulóenergia-közösségek által kidolgozott projektek esetében – legfeljebb 6 MW beépített kapacitású projektek; vi. a 100 %-ban kis- és mikrovállalkozások vagy megújulóenergia-közösségek tulajdonában lévő, kizárólag szélenergia-termelésre vonatkozó projektek esetében – 18 MW vagy annál kisebb beépített kapacitású projektek. Amennyiben a kisprojekteknek nyújtott támogatást nem versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében nyújtják, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a teljes beruházási költség 45 %-át. A támogatási intenzitás kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 10 százalékponttal növelhető. i) annak érdekében, hogy az ajánlattételi eljárás tényleges versenyt eredményezzen, meg kell határozni az eljárás tárgyát képező kapacitás vagy termelés mennyiségét. A tagállamnak hitelt érdemlően bizonyítania kell, hogy az eljárás tárgyát képező mennyiség megfelel a potenciális projektajánlatoknak. Ez történhet korábbi árverésekre vagy a nemzeti energia- és klímatervben ( 79 ) szereplő technológiai célokra történő hivatkozással, illetve a túl kevés ajánlattevőre tervezett ajánlattételi eljárás kockázata esetén alkalmazandó védintézkedési mechanizmus bevezetésével. A túl kevés ajánlattevőre tervezett versenyeztetéses ajánlattételi eljárások ismétlődő előfordulása esetén a tagállamnak korrekciós intézkedéseket kell bevezetnie az ugyanazon technológiára vonatkozóan a Bizottságnak bejelentett jövőbeli programok tekintetében; j) a támogatást úgy kell kialakítani, hogy megőrizze a hatékony működési ösztönzőket és árjelzéseket. A támogatást továbbá úgy kell megtervezni, hogy az lehetővé tegye a rendkívüli bevétel kezelését, még a rendkívül magas villamosenergia- vagy gázárak időszakaiban is, például egy előzetesen meghatározott visszakövetelési mechanizmus bevezetésével vagy kétirányú kompenzációs különbözeti szerződés ( 80 ) formájában nyújtott támogatással; k) amennyiben a támogatást megújuló hidrogén előállításához nyújtják, a tagállamnak biztosítania kell, hogy a hidrogént megújuló energiaforrásokból állítják elő az (EU) 2018/2001 irányelvben a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó, közlekedési célú üzemanyagokra vonatkozóan meghatározott módszertannal összhangban; l) az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás nem kombinálható más, ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott támogatással; m) támogatás olyan beruházásokhoz nyújtható, amelyek esetében a munkálatok 2022. július 20-át követően kezdődtek meg; a 2022. július 20. előtt megkezdett projektek esetében akkor nyújtható támogatás, ha az a beruházás hatókörének jelentős felgyorsítása vagy kiterjesztése érdekében szükséges. Ilyen esetben csak a felgyorsítást célzó intézkedésekhez vagy a hatókör bővítéséhez kapcsolódó többletköltségek támogathatók; n) a támogatásnak arra kell ösztönöznie a kedvezményezettet, hogy végrehajtson egy olyan beruházást, amelyet a támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben vagy más módon hajtana végre. A Bizottság úgy véli, hogy tekintettel azokra a rendkívüli gazdasági kihívásokra, amelyekkel a vállalkozásoknak a jelenlegi válság miatt szembe kell nézniük, általában véve az a helyzet, hogy támogatás hiányában a kedvezményezettek változtatás nélkül folytatnák tevékenységüket, feltéve, hogy a tevékenységük változtatás nélküli folytatása nem jelenti az uniós jog megsértését; o) a tagállamnak biztosítania kell a jelentős károkozás elkerülését célzó elv betartását.

2.6. Az ipari termelési folyamatok villamosítás és/vagy megújuló és bizonyos feltételeknek megfelelően, villamos energiával előállított hidrogén használata révén történő dekarbonizációjához és az energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott támogatás

53c. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében rendelkezésre álló lehetőségek mellett az ipari tevékenységek – különösen villamosítás útján, valamint megújuló és az 53.d) pont h) alpontjában említett feltételeknek megfelelően, villamos energiával előállított hidrogént használó technológiák alkalmazásával történő – dekarbonizációjára, valamint az ipari energiahatékonysági intézkedésekre irányuló beruházások megkönnyítését célzó állami támogatások az Ukrajna elleni orosz katonai agresszióval összefüggésben az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére irányuló megfelelő, szükséges és célzott megoldás részét képezik. Tekintettel arra, hogy az ilyen beruházások mielőbbi végrehajtása érdekében e folyamatot sürgősen fel kell gyorsítani, indokolt bizonyos egyszerűsítések bevezetése.

53d. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti az olyan beruházásokhoz nyújtott támogatást, amelyek i. a jelenleg energiaforrásként vagy nyersanyagként a fosszilis tüzelőanyagokra támaszkodó ipari tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jelentős csökkentését, vagy ii. az ipari tevékenységek és folyamatok energiafogyasztásának jelentős csökkentését eredményezik, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül: a) a támogatást becsült költségvetéssel rendelkező program keretében nyújtják; b) a vállalkozásonként nyújtható maximális egyedi támogatási összeg elvben nem haladhatja meg az ilyen programra rendelkezésre álló teljes költségvetés 10 %-át. A Bizottság – amennyiben a tagállam megfelelő indokolást nyújt be számára erre vonatkozóan – elfogadhat olyan programokat is, amelyek keretében a program számára rendelkezésre álló teljes költségvetés 10 %-át meghaladó egyedi támogatási összegek nyújthatók; c) a támogatást közvetlen támogatások, visszafizetendő előlegek, hitelek, garanciák vagy adókedvezmények formájában nyújtják; d) a beruházásnak lehetővé kell tennie a kedvezményezett számára, hogy végrehajtsa az alábbiak egyikét vagy mindkettőt: i. a támogatást megelőző helyzethez képest legalább 40 %-kal csökkenti a jelenleg energiaforrásként vagy alapanyagként fosszilis tüzelőanyagokra támaszkodó ipari létesítményéből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást a termelési folyamatok villamosítása révén, vagy megújuló és az alábbi h) pont feltételeinek megfelelően, villamos energiával előállított hidrogén fosszilis tüzelőanyagok helyettesítésére történő felhasználásával; az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének ellenőrzése céljából a biomassza égetéséből származó tényleges kibocsátásokat is figyelembe kell venni; ( 81 ) ii. a támogatást megelőző helyzethez képest legalább 20 %-kal csökkenti az ipari létesítmények energiafogyasztását a támogatott tevékenységekkel kapcsolatban ( 82 ); e) a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alá tartozó tevékenységekhez kapcsolódó beruházások tekintetében a támogatás azt eredményezi, hogy a kedvezményezett létesítmény üvegházhatásúgáz-kibocsátása az (EU) 2021/447 bizottsági végrehajtási rendeletben ( 83 ) az ingyenes kiosztásra vonatkozóan meghatározott referenciaértékek alá csökken; f) a támogatás nem használható fel a kedvezményezett teljes termelési kapacitása növelésének finanszírozására; g) amennyiben a támogatást megújuló hidrogén használatával történő ipari dekarbonizációra irányuló beruházáshoz nyújtják, a tagállamnak biztosítania kell, hogy a felhasznált hidrogént megújuló energiaforrásokból állítják elő az (EU) 2018/2001 irányelvben a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó, közlekedési célú üzemanyagokra vonatkozóan meghatározott módszertannal összhangban; h) támogatás nyújtható olyan ipari dekarbonizációs beruházáshoz is, amely villamos energiából előállított hidrogén felhasználásával jár az alábbi esetek egyikében: i. a hidrogént csak olyan órákban állítják elő, amikor azon ajánlattételi övezet marginális termelőegysége, ahol az elektrolizátor található a villamosenergia-fogyasztáskor a kiegyenlítőenergia-elszámolási időszakokban, zöld villamosenergia-termelő létesítmény. Az olyan órákban előállított hidrogént, amikor azon ajánlattételi övezet marginális termelőegysége, ahol az elektrolizátor található a villamosenergia-fogyasztáskor a kiegyenlítőenergia-elszámolási időszakokban, megújuló villamosenergia-termelő létesítmény, nem lehet másodszor figyelembe venni e szakasz alapján. ii. alternatív megoldásként a hidrogént hálózatból származó villamos energiából állítják elő, és az elektrolizátor termelési ideje alatti teljes terhelési órák száma egyenlő azon órák számával vagy azoknál kevesebb, amelyekre vonatkozóan az ajánlattételi övezetben a villamos energia határárát megállapították a megújuló energiától eltérő zöld energiát előállító létesítmények telepítése révén; iii. alternatív megoldásként a tagállamnak biztosítania kell, hogy a felhasznált villamosenergia-alapú hidrogén a 94g CO2eq/MJ (2.256 tCO2eq/tH2) fosszilisüzemanyag-komparátorhoz viszonyítva legalább 70 %-os üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítást eredményezzen a teljes életciklusra számítva, és zöld energiaforrásokból származzon. A villamos energiához rendelt üvegházhatásúgáz-kibocsátás kiszámításának módszere nem vezethet a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának növekedéséhez, összhangban a REPowerEU célkitűzéseivel. E szakasz alkalmazásában kizárólag az előállított hidrogénnek a megújuló villamosenergiát termelő erőművektől eltérő, zöld villamosenergiát termelő erőművekből származó villamos energia átlagos részarányának megfelelő, két évvel korábbi átlagos, a termelés szerinti országban fennálló részaránya vehető figyelembe. i) a támogatást legkésőbb 2023. június 30-ig nyújtják, azzal a feltétellel, hogy a beruházás által finanszírozott létesítmény vagy berendezés a támogatás odaítélésének időpontjától számított 24 hónapon belül, vagy a megújuló és a h) pontban foglalt feltételeknek megfelelő hidrogén használatát magában foglaló beruházások esetében a támogatás odaítélésének időpontját követő 30 hónapon belül teljes körűen működésbe lép. A befejezésre és a működésbe helyezésre vonatkozó határidő be nem tartása esetén az odaítélt támogatási összeg 5 %-át vissza kell fizetni vagy azt a késedelem első három hónapját követően havonta 5 %-kal, majd hat hónapos késedelmet követően havonta 10 %-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a késedelem a támogatás kedvezményezettjén kívül álló tényezőknek tudható be, amelyeket a támogatás odaítélésekor észszerűen nem lehetett előre látni ( 84 ). A befejezésre és a működésbe helyezésre vonatkozó határidő betartása esetén a visszafizetendő előlegek formájában nyújtott támogatás vissza nem térítendő támogatássá alakítható; a határidő túllépése esetén a visszafizetendő előlegeket a támogatás nyújtásának időpontjától számított öt éven belül, egyenlő éves részletekben vissza kell fizetni; j) támogatás olyan beruházásokhoz nyújtható, amelyek esetében a munkálatok 2022. július 20-át követően kezdődtek meg; a 2022. július 20. előtt megkezdett projektek esetében akkor nyújtható támogatás, ha az a beruházás hatókörének jelentős felgyorsítása vagy kiterjesztése érdekében szükséges. Ilyen esetben csak a felgyorsítást célzó intézkedésekhez vagy a hatókör bővítéséhez kapcsolódó többletköltségek támogathatók; k) nem nyújtható támogatás pusztán azért, mert az adott projekt megfelel az alkalmazandó uniós szabványoknak ( 85 ); l) a támogatásnak arra kell ösztönöznie a kedvezményezettet, hogy végrehajtson egy olyan beruházást, amelyet a támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben vagy más módon hajtana végre. A Bizottság úgy véli, hogy tekintettel azokra a rendkívüli gazdasági kihívásokra, amelyekkel a vállalkozásoknak a jelenlegi válság miatt szembe kell nézniük, általában véve az a helyzet, hogy támogatás hiányában a kedvezményezettek változtatás nélkül folytatnák tevékenységüket, feltéve, hogy a tevékenységük változtatás nélküli folytatása nem jelenti az uniós jog megsértését; m) az elszámolható költségek a támogatott projekt költségei és a beruházás élettartama alatt a támogatás hiányában fennálló helyzethez képest elért költségmegtakarítások vagy többletbevételek közötti különbségnek felelnek meg. n) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40 %-át. A támogatási intenzitás középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 10 százalékponttal, kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 20 százalékponttal növelhető. Ezen túlmenően a támogatási intenzitás 15 százalékponttal növelhető azon beruházások esetében, amelyek a közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátást legalább 55 %-kal vagy az energiafogyasztást 25 %-kal csökkentik a beruházást megelőző helyzethez képest ( 86 ); o) az m) és n) pontban említett követelmények alternatívájaként a támogatás versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében is nyújtható, amely nyílt, egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes, és olyan előzetesen meghatározott objektív kritériumokon alapul, amelyek minimálisra csökkentik a stratégiai ajánlattétel kockázatát. Az ajánlatok rangsorolásához használt összes kiválasztási kritérium legalább 70 %-át környezetvédelmi egységenkénti támogatás formájában kell meghatározni (például EUR/tonna szén-dioxid-csökkentés vagy EUR/megtakarított energiaegység). Az ajánlattételi eljárás költségvetésének kötelező érvényű korlátot kell képeznie annyiban, hogy várhatóan nem minden ajánlattevő részesül támogatásban; p) a támogatási programot úgy kell megtervezni, hogy az – még a rendkívül magas villamosenergia- vagy gázárak időszakaiban is – lehetővé tegye a rendkívüli bevétel kezelését, egy előzetesen meghatározott visszakövetelési mechanizmus bevezetésével; q) az e szakasz szerinti támogatás nem kombinálható más, ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott támogatással.

▼B

3. MONITORING ÉS JELENTÉSTÉTEL

54. A tagállamoknak az e közlemény alapján nyújtott, 100 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatásokra vonatkozó információkat ( 87 ), illetőleg az elsődleges mezőgazdasági és halászati ágazatban 10 000 EUR-t meghaladó támogatásokra vonatkozó információkat ( 88 ) az adott támogatás nyújtásától számított 12 hónapon belül közzé kell tenniük az átfogó állami támogatási honlapon vagy a Bizottság vonatkozó adatbázisában ( 89 ).

55. A tagállamoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak ( 90 ).

56. A tagállamoknak részletes nyilvántartásokat kell vezetniük az e közlemény alapján nyújtott támogatásokról. A nyilvántartásokat, amelyek a feltételek betartásának megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmazniuk kell, a támogatás nyújtásától számítva 10 évig kell megőrizni, és kérésre be kell mutatni a Bizottságnak.

57. A Bizottság a támogatásnyújtást illetően további információkat kérhet különösen annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó bizottsági határozat feltételeit.

58. A Bizottság a közlemény végrehajtásának nyomon követése érdekében felkérheti a tagállamokat, hogy szolgáltassanak összesített információkat az állami támogatási intézkedéseknek a jelenlegi válság és a kapcsolódó korlátozó intézkedések miatt a gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetése érdekében történő felhasználásáról.

4. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

59. A Bizottság ezt a közleményt 2022. február 1-jétől alkalmazza, tekintettel az Ukrajna elleni orosz agresszió és az azt követő szankciók gazdasági hatására. Ezt a közleményt a jelenlegi kivételes körülmények indokolják, és a közleményben meghatározott időpontok után nem lesz alkalmazandó.

60. A Bizottság 2022. december 31. előtt fontos versenyjogi vagy gazdasági megfontolások, továbbá a nemzetközi fejlemények alapján felülvizsgálja e közlemény minden szakaszát. Amennyiben ez segítséget jelent, a Bizottság további pontosításokat is adhat a konkrét kérdésekben általa alkalmazott megközelítéssel kapcsolatban.

61. A Bizottság az érintett tagállamokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy az e közlemény hatálya alá tartozó intézkedések egyértelmű és hiánytalan bejelentését követően gyors értékelésre kerüljön sor. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot szándékaikról, és a lehető leghamarabb és legátfogóbban be kell jelenteniük az ilyen intézkedések meghozatalára irányuló terveiket. A Bizottság iránymutatást és segítséget nyújt a tagállamoknak ebben a folyamatban.









MELLÉKLET

Különösen érintett ágazatok és alágazatok







NACE-kód Leírás 1. 14.11 Bőrruházat gyártása 2. 24.42 Alumíniumgyártás 3. 20.13 Szervetlen vegyi alapanyag gyártása 4. 24.43 Ólom, cink, ón gyártása 5. 17.11 Papíripari rostanyag gyártása 6. 07.29 Színesfém érc bányászata 7. 17.12 Papírgyártás 8. 24.10 Vas-, acél-, vasötvözet-alapanyag gyártása 9. 20.17 Szintetikus kaucsuk alapanyag gyártása 10. 24.51 Vasöntés 11. 20.60 Vegyi szál gyártása 12. 19.20 Kőolaj-feldolgozás 13. 24.44 Rézgyártás 14. 20.16 Műanyag-alapanyag gyártása 15. 13.10 Textilszálak fonása 16. 24.45 Egyéb nem vas fém gyártása 17. 23.31 Kerámiacsempe, -lap gyártása 18. 13.95 Nem szőtt textília és termék gyártása (kivéve: ruházat) 19. 23.14 Üvegszálgyártás 20. 20.15 Műtrágya, nitrogénvegyület gyártása 21. 16.21 Falemezgyártás 22. 23.11 Síküveg gyártás 23. 23.13 Öblösüveggyártás 24. Az ipari gáz gyártása ágazat (20.11) következő alágazatai: 20.11.11.50 20.11.12.90 Hidrogén Nemfémek szervetlen oxigénvegyületei 25. A szerves vegyi alapanyag gyártása ágazat (20.14) következő alágazatai: 20.14.12.13 20.14.12.23 20.14.12.25 20.14.12.43 20.14.12.45 20.14.12.47 20.14.12.50 20.14.12.60 20.14.12.70 20.14.12.90 20.14.23.10 20.14.63.33 20.14.63.73 20.14.73.20 20.14.73.40 Ciklohexán Benzol Toluol Orto-xilol Para-xilol Meta-xilol és xilolizomerek keveréke Sztirol Etil-benzol Kumol Más ciklikus szénhidrogének Etilénglikol (etándiol) 2,2-oxidietanol (dietilénglikol, digol) Etilén-oxid (oxirán) Benzol, toluol és xilol Naftalin és más aromás szénhidrogén-keverékek (a benzol, toluol és xilol kivételével) 26. A m.n.s. egyéb nemfém alapanyag gyártása ágazat (23.99) következő alágazatai: 23.99.19.10 Salakgyapot, kőzetgyapot és hasonló ásványi gyapotféle, valamint ezek keveréke, ömlesztve, lap vagy tekercs alakban