02014XC0701(01) — HU — 09.11.2018 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

▼C1

A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatások, 2014–2020

▼B

2014/C 204/01

TARTALOM I. RÉSZ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK 1. fejezet Bevezetés 2. fejezet Hatály és fogalommeghatározások 2.1. A KAP és a vidékfejlesztési politika hatása az alkalmazási körre 2.2. Alkalmazási kör 2.3. A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben alkalmazandó horizontális szabályok és támogatási eszközök 2.4. Fogalommeghatározások 2.5. Bejelenthető támogatás 3. fejezet Közös értékelési elvek 3.1. Egy közös célkitűzéshez való hozzájárulás 3.2. Az állami beavatkozás szükségessége 3.3. A támogatás megfelelősége 3.4. Ösztönző hatás és a támogatás szükségessége 3.5. A támogatás arányossága 3.6. A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése 3.7. Átláthatóság II. RÉSZ TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁK 1. fejezet A mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások részére nyújtott támogatások 1.1. Vidékfejlesztési intézkedések 1.1.1. Beruházáshoz nyújtott támogatás 1.1.1.1. Az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó, mezőgazdasági üzemekben végrehajtott, tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás 1.1.1.2. A mezőgazdasági üzemek területén található kulturális és természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás 1.1.1.3. A gazdasági épületek áthelyezésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás 1.1.1.4. A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és mezőgazdasági termékek forgalmazásával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás 1.1.2. A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott vállalkozásindítási támogatás 1.1.3. A mezőgazdasági üzemek átruházásához nyújtott támogatás 1.1.4. A termelői csoportok és szervezetek tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás a mezőgazdasági ágazatban 1.1.5. Az agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos, valamint az állatjóléti kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtott támogatások 1.1.5.1. Az agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtott támogatás 1.1.5.2. Állatjóléti kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtott támogatás 1.1.6. A Natura 2000 területekkel és a víz-keretirányelvvel kapcsolatos hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás 1.1.7. A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára biztosított támogatás 1.1.8. Ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatás 1.1.9. A mezőgazdasági termékek termelőinek a minőségrendszerekben való részvételéhez nyújtott támogatás 1.1.10. A mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtáshoz nyújtott támogatás 1.1.10.1. A tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás 1.1.10.2. A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás 1.1.10.3. A mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás 1.1.11. A mezőgazdasági ágazatban folytatott együttműködés céljából nyújtott támogatás 1.2. Kockázat- és válságkezelés 1.2.1. A mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár ellentételezésére, valamint a károk megelőzésére irányuló támogatások 1.2.1.1. A természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás 1.2.1.2. A természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatás 1.2.1.3. Az állatbetegségek és növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzése, megfékezése és felszámolása költségeihez nyújtott támogatás és az állatbetegségek és növénykárosítók által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás 1.2.1.4. Elhullott állatok kapcsán nyújtott támogatás 1.2.1.5. A védett állatok által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatás 1.2.1.6. Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás 1.2.1.7. A kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott pénzügyi hozzájárulásokhoz nyújtott támogatás 1.2.2. A termelési kapacitás megszüntetéséhez nyújtott támogatások 1.2.2.1. A kapacitásnak az állatok, növények vagy emberek egészségével kapcsolatos, higiéniai, etikai vagy környezeti okokból történő megszüntetése 1.2.2.2. A kapacitás egyéb okokból történő megszüntetése 1.3. A támogatás egyéb típusai a mezőgazdasági ágazatban 1.3.1. Az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás 1.3.2. A mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás 1.3.3. A legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek részére nyújtott támogatás 1.3.4. A mezőgazdasági birtokrendezéshez nyújtott támogatás 1.3.5. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatás 1.3.6. A mezőgazdasági ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás 2. fejezet Az EMVA-ból társfinanszírozott, ilyen társfinanszírozott intézkedéshez kiegészítő nemzeti finanszírozásként, illetve tisztán állami támogatásként az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatások 2.1. Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások 2.1.1. Az erdőtelepítéshez és fásításhoz nyújtott támogatás 2.1.2. Agrárerdészeti rendszerek létrehozásához, helyreállításához vagy megújításához nyújtott támogatás 2.1.3. Az erdőtüzek, természeti katasztrófák, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók és katasztrófaesemények által okozott erdőkárok megelőzéséhez és orvoslásához nyújtott támogatás 2.1.4. Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházásokhoz nyújtott támogatás 2.1.5. Az erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás 2.1.6. Az erdőgazdálkodás fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás 2.2. A Natura 2000 erdőterületekkel kapcsolatos hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás 2.3. Az erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokhoz és az erdővédelemhez nyújtott támogatás 2.4. Az erdészeti ágazatban megvalósuló tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás 2.5. Az erdészeti ágazatban nyújtott tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás 2.6. Az erdészeti ágazatban folytatott együttműködés céljából nyújtott támogatás 2.7. A termelői csoportok és szervezetek tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás az erdészeti ágazatban 2.8. Az erdészeti ágazatban nyújtott egyéb, ökológiai, védelmi és rekreációs célt szolgáló támogatás 2.8.1. Az olyan egyedi erdészeti intézkedésekhez és beavatkozásokhoz nyújtott támogatás, amelyek elsődleges célja az erdei ökoszisztéma és a biológiai sokféleség vagy a hagyományos táj fenntartása vagy helyreállítása 2.8.2. A talaj minőségének fenntartásához és javításához, valamint a fák kiegyensúlyozott és egészséges növekedésének biztosításához nyújtott támogatás az erdészeti ágazatban 2.8.3. A természetes ösvények, tájképi elemek és jellemzők, valamint az állatok természetes élőhelyeinek helyreállítása és fenntartása az erdészeti ágazatban 2.8.4. Az utak fenntartásához nyújtott támogatás az erdőtüzek megelőzése érdekében 2.8.5. A jogszabályban meghatározott állatok által az erdőkben okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás 2.8.6. Az erdőgazdálkodási tervek kidolgozásához nyújtott támogatás 2.9. Az erdészeti ágazatban nyújtott, mezőgazdasági támogatási intézkedésekkel párhuzamos támogatás 2.9.1. Az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás 2.9.2. Az erdészeti birtokrendezéshez nyújtott támogatás 3. fejezet Az EMVA-ból társfinanszírozott vagy az ilyen társfinanszírozott intézkedésekhez kiegészítő nemzeti finanszírozásként a vidéki térségekben nyújtott támogatások 3.1. A mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékké való feldolgozásával, a gyapottermeléssel vagy a nem mezőgazdasági tevékenységek létrehozásával és fejlesztésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatás 3.2. Alapvető szolgáltatásokhoz és a falvak megújításához a vidéki térségekben nyújtott támogatás 3.3. A vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységekhez nyújtott vállalkozásindítási támogatás 3.4. A vidéki térségekben, nem a mezőgazdasági ágazatban működő egyéb földkezelőknek és vállalkozásoknak agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtott támogatás 3.5. Az egyéb földkezelők részére a Natura 2000 területekkel kapcsolatos hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás 3.6. A vidéki térségekben megvalósuló tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás 3.7. A vidéki térségekben nyújtott tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás 3.8. Aktív mezőgazdasági termelőknek a gyapotra és az élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerekben való részvételéhez nyújtott támogatás 3.9. A minőségrendszer hatálya alá tartozó gyapottal és élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatási és promóciós tevékenységekhez nyújtott támogatás 3.10. A vidéki térségekben folytatott együttműködés céljából nyújtott támogatás 3.11. Kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásához nyújtott támogatás III. RÉSZ ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK 1. A támogatási programok időtartama és értékelése 2. Felülvizsgálati záradék 3. Jelentéstétel és ellenőrzés 4. Ezen iránymutatások alkalmazása 5. Megfelelő intézkedésekre irányuló javaslatok 6. Lejárat

I. RÉSZ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

1. fejezet Bevezetés

(1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a Szerződés) 107. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

(2) Ugyanakkor az általános tilalom ellenére szükség lehet állami támogatásra a piaci hiányosságok kezeléséhez, a jól működő és igazságos gazdaság biztosítása érdekében. Ezért a Szerződés lehetőséget biztosít számos szakpolitikai célkitűzéssel kapcsolatban állami támogatás nyújtására. A mezőgazdasági és erdészeti ágazat szempontjából különösen fontos, hogy egyrészt a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban összeegyeztethetőnek minősül a belső piaccal a természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás. Másodsorban a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti a mezőgazdasági és erdészeti ágazat, valamint a vidéki térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott állami támogatást, feltéve, hogy az nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelem feltételeit.

(3) A mezőgazdasági ágazat sajátosságai miatt továbbá a Szerződés 42. cikke értelmében a versenyszabályok csak az Európai Parlament és a Tanács által meghatározott mértékben alkalmazandók a mezőgazdasági termékek előállítására és forgalmazására.

(4) A Bizottság ezekben az iránymutatásokban meghatározza azokat a feltételeket és kritériumokat, amelyek teljesülése esetén a mezőgazdasági és erdészeti ágazat, valamint a vidéki térségek támogatása a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, és meghatározza a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésében szereplő feltételeket teljesítő térségek azonosítására vonatkozó kritériumokat. A 107. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján nyújtott támogatás tekintetében a Bizottság ebben a dokumentumban meghatározza azokat a feltételeket, amelyek ellenőrzésre kerülnek annak megállapításához, hogy valamely, természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatásnak minősülő intézkedésre valóban vonatkozik-e az említett cikk.

(5) A mezőgazdasági és erdészeti ágazat, valamint a vidéki térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott állami támogatások a szélesebb értelemben vett közös agrárpolitikába (a KAP-ba) épülnek be. A KAP keretében az Unió pénzügyi támogatást nyújt a mezőgazdasági és erdészeti ágazat, valamint a vidéki térségek részére. Mivel valamely állami támogatás gazdasági hatásai nem változnak attól függően, hogy azt (akár részben) az Unió vagy kizárólag egy tagállam finanszírozza-e, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatások ellenőrzésére irányuló politikája, valamint az Unió saját közös agrárpolitikája alapján nyújtott támogatás között elvileg összhangnak és koherenciának kell lennie. Az állami támogatás alkalmazása ezért csak abban az esetben indokolható, ha összhangban van a szakpolitikai célkitűzésekkel, és különösen a KAP-reform ( 1 ) 2020-ig megvalósítandó célkitűzéseivel. Ebből következően amikor a Bizottság alkalmazza és értelmezi ezen iránymutatások szabályait egy-egy konkrét támogatási program kapcsán, figyelembe veszi a KAP-ra vonatkozó szabályokat és politikákat is.

(6) A következő európai uniós jogi aktusok különösen fontosak a KAP-hoz kapcsolódó állami támogatások megítélése szempontjából:

▼M1

a) az Európai Parlament és a Tanács 2014. október 22-i 1144/2014/EU rendelete a belső piacon és harmadik országokban megvalósított, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedésekről, és a 3/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről ( 2 );

▼B

b) az Európai Parlament és a Tanács 2013. március 13-i 228/2013/EU rendelete az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről ( 3 ), valamint az Európai Parlament és a Tanács 2013. március 13-i 229/2013/EU rendelete egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről ( 4 ). E rendeletek értelmében támogatási programok hozhatók létre a szóban forgó régiók földrajzi és gazdasági hátrányainak figyelembevétele érdekében;

c) az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről ( 5 );

d) az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről ( 6 ), amelynek célja a fenntartható vidékfejlesztés elősegítése az egész Unió területén a KAP egyéb eszközeinek, például a közvetlen kifizetéseknek és a piaci intézkedéseknek a kiegészítése által. Hozzájárul továbbá a területi és környezetvédelmi szempontból kiegyensúlyozottabb, éghajlatkímélőbb és az éghajlatváltozással szemben ellenállóbb, valamint versenyképesebb és innovatívabb uniós mezőgazdasági ágazat kialakításához és a vidéki térségek fejlesztéséhez;

e) az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről ( 7 );

f) az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1307/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről ( 8 ), amely a mezőgazdasági termelők részére bizonyos támogatási rendszerek alapján alapvető jövedelemtámogatások formájában, közvetlenül folyósított kifizetéseket szabályozza;

g) az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1308/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről ( 9 ), amely közös szabályokat állapít meg a mezőgazdasági piacokra vonatkozóan. Ezek a szabályok különösen a piacokon végrehajtott állami intervencióra, a kvóta- és a támogatási rendszerekre, a forgalmazási és termelési előírásokra, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkoznak;

(7) ►M1 A KAP két pilléren alapszik: az első pillér a mezőgazdasági piacok működéséhez és az élelmiszer-ellátási lánchoz (228/2013/EU rendelet, 229/2013/EU rendelet, 1308/2013/EU rendelet és 1144/2014/EU rendelet), valamint a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményektől és a jó mezőgazdasági és környezeti állapot követelményétől függő közvetlen kifizetésekhez (1307/2013/EU rendelet) kapcsolódó eszközökből áll. ◄ Ezek az eszközök együttesen alkotják az Unióban tevékenykedő mezőgazdasági termelők támogatásának alapját, és teremtik meg az egész Unióban a fenntartható gazdálkodás folytatásának feltételeit. Az első pillérbe tartozó intézkedések a tagállamok számára kötelezőek, és igen kevés kivételtől eltekintve nem nyújtható hozzájuk társfinanszírozás. Ez biztosítja, hogy közös politika kerüljön alkalmazásra a belső piacon. A KAP második pillére az 1305/2013/EU rendelet által szabályozott vidékfejlesztési politika, amelynek célja a mezőgazdaság versenyképességének, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásnak, az éghajlatváltozás elleni fellépésnek és a vidéki térségek kiegyensúlyozott területi fejlődésének javítása. A vidékfejlesztési intézkedések főleg önkéntes, szerződéses jellegű intézkedések, amelyeket egy stratégiai kereten belül társfinanszíroznak és dolgoznak ki, és amelyeket az Unió nemzeti, regionális és helyi szintű vidékfejlesztési prioritásainak megfelelő vidékfejlesztési programok által hajtanak végre.

(8) A Szerződés 39. cikkének (1) bekezdése szerint a KAP célkitűzései: a mezőgazdasági termelékenység növelése, a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása, a piacok stabilizálása, valamint a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. A Szerződés 39. cikkének (2) bekezdése szerint a KAP és az alkalmazásához szükséges különleges módszerek kidolgozása során figyelembe kell venni a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző mezőgazdasági régiók közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét, a megfelelő kiigazítások fokozatos megvalósításának szükségességét, valamint azt a tényt, hogy a mezőgazdaság a gazdaság egészéhez szorosan kapcsolódó ágazat.

(9) A mezőgazdaságnak alkalmazkodnia kell az új körülményekhez, és új kihívásokkal kell szembenéznie az élelmezésbiztonság, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, valamint a vidéki gazdaság életben tartása terén. E jelentős kihívások kezeléséhez a Bizottság „A KAP jövője 2020-ig” című közleményben ( 10 ) a 2014 és 2020 közötti KAP számára a következő célkitűzéseket vázolta fel: 1. fenntartható élelmiszer-termelés; 2. a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozás elleni fellépés; valamint 3. kiegyensúlyozott területi fejlődés.

(10) A KAP szerves részeként a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési politikának az alábbi célkitűzések megvalósításához kell hozzájárulnia: 1. a mezőgazdaság versenyképességének előmozdítása; 2. a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozás elleni fellépés biztosítása; valamint 3. a vidéki gazdaságok és közösségek kiegyensúlyozott területi fejlődésének megvalósítása, munkahelyek létrehozását és fenntartását is beleértve. E vidékfejlesztési célkitűzések teljesítésére a következő uniós vidékfejlesztési prioritások keretében kell törekedni: 1. a tudásátadás és az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban és a vidéki térségekben; 2. a mezőgazdasági üzemek életképességének javítása és a versenyképesség fokozása valamennyi régióban és a mezőgazdasági termelés valamennyi típusa esetében, valamint az innovatív gazdálkodási technológiák és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítása; 3. az élelmiszerlánc szervezésének, így többek között a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának, az állatjólétnek és a mezőgazdaság terén alkalmazott kockázatkezelésnek az előmozdítása; 4. a mezőgazdasággal és az erdőgazdálkodással érintett ökoszisztémák állapotának helyreállítása, megőrzése és javítása; 5. az erőforrás-hatékonyság előmozdítása, valamint a karbonszegény és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdaság irányába történő elmozdulás támogatása a mezőgazdasági, az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban; valamint 6. a társadalmi befogadás előmozdítása, a szegénység csökkentése és a gazdasági fejlődés támogatása a vidéki térségekben ( 11 ).

(11) A KAP célkitűzései továbbá a Bizottság 2010. március 3-i, „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményének ( 12 ) és az erőforrás-hatékony Európára irányuló kiemelt kezdeményezésnek ( 13 ) a versenyképességgel, az éghajlattal, az energiával és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzései körébe is beletartoznak.

(12) A mezőgazdaságra, az erdészetre és a vidéki térségekre vonatkozó állami támogatási politikát be kell építeni az állami támogatási szabályozás átfogó korszerűsítésére irányuló bizottsági kezdeményezésbe is. Az állami támogatások szabályozásának korszerűsítéséről szóló közleményében ( 14 ) a Bizottság három, az állami támogatások ellenőrzésének korszerűsítésével megvalósítandó célkitűzést hirdetett meg: 1. a fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyző belső piacon; 2. a Bizottság előzetes ellenőrzésének a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, ugyanakkor a tagállamokkal való együttműködés erősítése az állami támogatásokra vonatkozó szabályok végrehajtása terén; valamint 3. a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb határozathozatal. A közleményben a Bizottság közös megközelítés követésére szólított fel a különböző iránymutatások és keretszabályok felülvizsgálata terén, hogy erősödhessen a belső piac, szükségesnek tartotta a közkiadások hatékonyságának növelését az állami támogatások közös érdekű célokra való fordítása révén, továbbá az ösztönző hatás alaposabb ellenőrzését és a támogatásoknak a szükséges minimumra való korlátozását, valamint a támogatások által a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt lehetséges negatív hatások elkerülését. Az ezen iránymutatásokban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek az említett közös értékelési elveken alapulnak, és a bejelenthető támogatási programok, valamint az egyedi támogatások esetében alkalmazandók.

2. fejezet Hatály és fogalommeghatározások

2.1. A KAP és a vidékfejlesztési politika hatása az alkalmazási körre

(13) Amennyiben a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekről van szó, a Szerződés 42. cikkének megfelelően a Szerződés 107–109. cikkében megállapított, állami támogatásokra vonatkozó szabályok csak olyan mértékben alkalmazandók, ahogyan azt az Európai Parlament és a Tanács meghatározza.

(14) Az általános szabály az, hogy az 1308/2013/EU rendelet 211. cikke (1) bekezdésének megfelelően az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat alkalmazni kell a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére. ►M1 Engedélyezhetők ugyanakkor különböző eltérések ettől az általános elvtől, ezeket többek között a 228/2013/EU rendelet 23. cikke, a 229/2013/EU rendelet 17. cikke, az 1307/2013/EU rendelet 13. cikke, az 1308/2013/EU rendelet 211. cikkének (2) bekezdése, valamint az 1144/2014/EU rendelet 27. cikke állapítja meg. ◄

(15) A vidékfejlesztés támogatása tekintetében az állami támogatási szabályok alkalmazhatóságára vonatkozó általános elvet ebben az összefüggésben az 1305/2013/EU rendelet 81. cikkének (1) bekezdése határozza meg. Az említett rendelet 81. cikkének (2) bekezdése és 82. cikke értelmében az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók az 1305/2013/EU rendelettel összhangban és annak megfelelően teljesített tagállami kifizetésekre, illetve a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó kiegészítő nemzeti finanszírozásra.

(16) Ezért az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók sem a vidékfejlesztés támogatásának társfinanszírozására (sem az EMVA-ból finanszírozott, sem a nemzeti részre), sem az ilyen támogatásokon felüli kiegészítő nemzeti finanszírozásra, amennyiben a szóban forgó intézkedés a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó mezőgazdasági tevékenységgel kapcsolatos, és a vidékfejlesztési program részét képezi.

(17) Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok ugyanakkor teljes mértékben alkalmazandók minden, a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső, társfinanszírozott támogatási intézkedésre (mind az EMVA-ból finanszírozott, mind a nemzeti részre), valamint az ilyen intézkedésekhez nyújtott, az 1305/2013/EU rendeletben előírt kiegészítő nemzeti finanszírozásra a következő esetekben: a) vidéki térségekben folytatott tevékenységeket támogató intézkedések és b) erdészeti intézkedések.

(18) Amennyiben egy tagállam kizárólag nemzeti forrásokból (vagyis EMVA társfinanszírozás nélkül) kíván finanszírozni egy nagyrészt egy adott vidékfejlesztési intézkedés feltételeivel összhangban kialakított intézkedést („vidékfejlesztési jellegű intézkedés”), az állami támogatásokra vonatkozó szabályok teljes mértékben alkalmazandók, függetlenül attól, hogy az intézkedés a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozik-e.

2.2. Alkalmazási kör

(19) A Bizottság ezen iránymutatásokat támogatási programokra és egyedi támogatásokra alkalmazza.

(20) Ezek az iránymutatások az elsődleges mezőgazdasági termeléshez, a mezőgazdasági termékek másik mezőgazdasági terméket eredményező feldolgozásához, valamint a mezőgazdasági termékek forgalmazásához nyújtott állami támogatásokra alkalmazandók.

(21) Az ezen iránymutatások I. részének 2.1. szakaszában kifejtett általános megfontolások alapján a vidékfejlesztési politikával való összhang biztosítása és az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelés egyszerűsítése érdekében indokolt ezen iránymutatásokba foglalni egyes, a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül eső, az EMVA-ból társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedéseket, a kiegészítő nemzeti finanszírozási intézkedéseket vagy a tisztán nemzeti forrásokból finanszírozott vidékfejlesztési jellegű intézkedéseket is. Ezért ezen iránymutatások megállapítják a mezőgazdasági ágazat mellett az erdészeti ágazatnak és a vidéki térségekben működő vállalkozásoknak nyújtott olyan állami támogatásokra vonatkozó összeegyeztethetőségi kritériumokat is, amelyek egyébként a Szerződés 42. cikkének hatályán kívül esnek.

(22) Az állami támogatásoknak és azok állami támogatásokra vonatkozó általános elveknek való megfelelésének vizsgálatakor a Bizottság a lehetséges mértékben figyelembe fogja venni az 1305/2013/EU rendeletben, annak végrehajtási rendelkezéseiben és az ahhoz kapcsolódó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban foglalt feltételeket.

(23) A fent említett megfontolásokra tekintettel ezen iránymutatások alkalmazási köre a támogatások következő kategóriáira terjed ki:

a) kizárólag nemzeti forrásból finanszírozott intézkedések a mezőgazdasági ágazatban, amelyek a következőkből állnak:

i. vidékfejlesztési program keretén kívül eső vidékfejlesztési jellegű intézkedések (ezen iránymutatások II. részének 1.1. szakasza);

ii. az i. alpontban említett intézkedésektől eltérő, az 1305/2013/EU rendelet hatályán kívül eső egyéb intézkedések, mint például bizonyos kockázat- és válságkezelési intézkedések, az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatások és egyes promóciós intézkedések (ezen iránymutatások II. részének 1.2. és 1.3. szakasza);

b) az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatások, amelyek a következő formákban nyújthatók:

i. vidékfejlesztési program részeként nyújtott támogatás vagy ilyen vidékfejlesztési intézkedéshez nyújtott kiegészítő nemzeti finanszírozás (ezen iránymutatások II. részének 2.1–2.7. szakasza);

ii. kizárólag nemzeti forrásokból finanszírozott támogatás, amely lehet

— az 1305/2013/EU rendeletben előírt, ezen iránymutatások feltételeinek megfelelően nyújtott vidékfejlesztési jellegű erdészeti intézkedés (ezen iránymutatások II. részének 2.1–2.7. szakasza),

— az erdészeti ágazatban nyújtott egyéb, ökológiai, védelmi és rekreációs célt szolgáló támogatás (ezen iránymutatások II. részének 2.8. szakasza),

— az erdészeti ágazatban nyújtott, mezőgazdasági támogatási intézkedésekkel párhuzamos támogatás (ezen iránymutatások II. részének 2.9. szakasza);

c) a vidéki térségekben működő vállalkozások számára a következő formákban nyújtott támogatások:

i. vidékfejlesztési programban szereplő, az 1305/2013/EU rendelettel összhangban és annak megfelelően az EMVA-ból társfinanszírozott támogatási intézkedés, amennyiben a bejelenthető állami támogatási intézkedés megegyezik a vidékfejlesztési programban szereplő intézkedéssel (ezen iránymutatások II. részének 3. fejezete); vagy

ii. vidékfejlesztési program keretébe tartozó intézkedéshez kapcsolódó kiegészítő nemzeti finanszírozás (ezen iránymutatások II. részének 3. fejezete).

(24) A LEADER keretében megvalósuló helyi fejlesztéshez nyújtott, az 1303/2013/EU rendelet 35. cikkében és az 1305/2013/EU rendelet 42–45. cikkében említett támogatásra, amely konkrét helyi problémák kezelése céljából helyi partnerségek által tervezett és végrehajtott egyedi projekteket érint, alkalmazhatók ezen iránymutatások, amennyiben a támogatás megfelel a kapcsolódó vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó, ezekben az iránymutatásokban meghatározott feltételeknek.

(25) Ezen iránymutatások elviekben a kkv-knak és nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatásokra is vonatkoznak. A nagyvállalkozásokat általában kevésbé érintik a piaci hiányosságok, mint a kkv-kat. Emellett a nagyvállalkozások a mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nagyobb valószínűséggel jelentős szereplők a piacon, és ezért a nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás bizonyos esetekben különösen torzíthatja a versenyt és a kereskedelmet a belső piacon. Mivel a mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben működő nagyvállalkozásoknak és egyéb nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás a verseny hasonló torzulását idézheti elő, az ezen iránymutatásokban megállapított, a nagyvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra vonatkozó szabályokat össze kell hangolni az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályokkal, és azokra alkalmazni kell az ezen iránymutatások I. részének 3. fejezetében meghatározott közös értékelési elveket. E közös értékelési elvek sérelme nélkül a vidékfejlesztési intézkedések tekintetében a nagyvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra vonatkozó szabályokat a vidékfejlesztési politikával való összhang és koherencia érdekében összhangba kell hozni az 1305/2013/EU rendelet megfelelő szabályaival. Az állattenyésztési ágazatot érintő, az 1305/2013/EU rendelet hatályán kívül eső támogatási intézkedések tekintetében a Bizottság fenntartja korábbi politikáját, amely szerint a nagyvállalkozásoknak maguknak kell finanszírozniuk ezen intézkedések költségeit. Ezért az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatást a kkv-kra kell korlátozni.

(26) A nehéz helyzetben lévő vállalkozások ( 15 ) elvben nem tartoznak ezen iránymutatások hatálya alá. A Bizottság megítélése szerint a nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalkozások – mivel puszta létük van veszélyben – nem tekinthetők egyéb közérdekű célkitűzések elősegítésére alkalmas eszközöknek addig, ameddig életképességük nem biztosított. Ezért amennyiben a támogatás kedvezményezettje a (35) 15. pont értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás ( 16 ) vagy az azt módosító vagy felváltó rendelkezések szerint kell értékelni. Ez az elv nem alkalmazandó a természeti katasztrófák és a rendkívüli események által okozott károk ellentételezésére nyújtott, az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.1. és 2.1.3. szakaszában említett támogatás esetében, amely a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. ►M1 Ha egy a mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban működő vállalkozás nehéz pénzügyi helyzetét az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.2., 1.2.1.3., 1.2.1.5., 2.1.3., 2.8.1. vagy 2.8.5. szakaszában említett kockázati esemény okozta, az ilyen kockázati események által okozott veszteségek vagy károk ellentételezésére vagy orvoslásához, illetve a növénykárosítók felszámolásához kapcsolódó költségek fedezésére támogatást lehet nyújtani ezen iránymutatásoknak megfelelően, és a támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében továbbra is a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet. Ezenkívül a közegészség védelme érdekében és a vészhelyzetre tekintettel az elhullott állatok megsemmisítéséhez és elszállításához nyújtott, az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.4. szakaszában szereplő támogatás, valamint az 1.2.1.3. szakaszbeli (375) pontban említett, állatbetegségek esetén végrehajtott felszámolási intézkedésekhez nyújtott támogatás esetében bizonyos feltételek mellett indokolt elkerülni a vállalkozások gazdasági helyzete alapján történő megkülönböztetést. ◄

(27) Az olyan vállalkozásnak nyújtott támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi bizottsági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Bizottság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget ( 17 ). ►M1 Ez nem vonatkozik a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, természeti katasztrófák és rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatásokra. ◄

(28) A Bizottság nem engedélyezi az akár harmadik országokba, akár tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó olyan támogatásokat, amelyek közvetlenül az exportált mennyiségekhez kapcsolódnak, sem a hazai áruknak az importált áruk rovására történő felhasználásától függő támogatásokat, sem pedig a forgalmazási hálózat létrehozására és működtetésére vagy az exporttevékenységekkel kapcsolatos bármely egyéb kiadások fedezésére szolgáló támogatásokat. Elviekben nem minősül exporttámogatásnak az olyan támogatás, amellyel a kereskedelmi vásárokon való részvétel költségeihez, illetve olyan tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeihez járulnak hozzá, amelyek valamely új vagy már meglévő terméknek egy új piacra történő bevezetéséhez szükségesek.

(29) A Bizottság felhívja a tagállamok figyelmét arra, hogy a – például adójellegű díjakon alapuló – finanszírozási rendszert be kell jelenteniük, amennyiben a rendszer a támogatási intézkedés szerves részét képezi (lásd a T-275/11. sz. ügyben hozott ítélet 41–44. pontját) ( 18 ).

(30) A Bizottság az ezen iránymutatások vagy bármely más vonatkozó állami támogatási szabály hatálya alá nem tartozó támogatási intézkedéseket eseti alapon, közvetlenül a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése alapján értékeli, figyelembe véve a Szerződés 107., 108. és 109. cikkében meghatározott szabályokat, a KAP-ot és analógia útján ezen iránymutatásokat, ha lehetséges. Az ezen iránymutatások hatálya alá nem tartozó állami támogatást bejelentő tagállamoknak be kell bizonyítaniuk, hogy a szóban forgó állami támogatás megfelel az ezen iránymutatások I. részének 3. fejezetében meghatározott közös értékelési elveknek. A Bizottság az ilyen intézkedéseket csak akkor hagyja jóvá, ha az ágazat fejlődéséhez történő pozitív hozzájárulás egyértelműen túlsúlyban van a belső piaci verseny torzulásának és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolásának kockázatával szemben.

2.3. A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben alkalmazandó horizontális szabályok és támogatási eszközök

(31) Az állami támogatási szabályozás egyszerűsítése érdekében és a mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben működő vállalkozások és más vállalkozások közötti hasonlóságok miatt a támogatások összeegyeztethetőségének kritériumait megállapító általános állami támogatási eszközöket alkalmazni kell az ezen iránymutatások hatálya alá tartozó ágazatokra. Ez különösen a következő jogi eszközökre vonatkozik: a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás, a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere ( 19 ) vagy az azt módosító vagy felváltó rendelkezések, a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás ( 20 ) vagy az azt módosító vagy felváltó rendelkezések, az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló uniós iránymutatás ( 21 ), illetve az azt módosító vagy felváltó rendelkezések, a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás ( 22 ) vagy az azt módosító vagy felváltó rendelkezések, a képzéshez nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló bizottsági közlemény ( 23 ), illetve az azt módosító vagy felváltó rendelkezések, a hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló bizottsági közleménye ( 24 ), illetve az azt módosító vagy felváltó rendelkezések, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó jogi eszközök ( 25 ).

(32) A fenti horizontális eszközök alkalmazandók a mezőgazdasági termékek termelésére, feldolgozására és forgalmazására is, kivéve, ha ezen iránymutatások különleges szabályokat írnak elő. Ezek az iránymutatások a környezetvédelem területén különleges támogatási intézkedésekről rendelkeznek, ilyen például az agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos, valamint az állatjóléti kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtott támogatás (a II. rész 1.1.5. szakasza), a Natura 2000 területekhez és a víz-keretirányelvhez ( 26 ) kapcsolódó hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás (a II. rész 1.1.6. szakasza), valamint az ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatás (a II. rész 1.1.8. szakasza). Az elsődleges mezőgazdasági termelés területén a környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához nyújtott beruházási támogatásokat az ezen iránymutatások II. részének 1.1.1.1. szakaszában meghatározott szabályok alapján értékelik. A mezőgazdasági termékek feldolgozásával és mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó vállalkozások részére nyújtott környezetvédelmi támogatás akkor minősül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha megfelel a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt feltételeknek. Az energia-megtakarítással, bioüzemanyagokkal és megújuló forrásból származó energiával kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatások nem tartoznak ezen iránymutatások II. része 2. és 3. fejezetének hatálya alá, mivel az ilyen támogatásoknak a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatásnak kell megfelelniük, hacsak nem élveznek mentességet a bejelentési kötelezettség alól. A megújuló forrásból származó energia előállításához, valamint a bioüzemanyagok mezőgazdasági üzemekben történő előállításához kapcsolódó elsődleges mezőgazdasági termelés terén történő beruházásokhoz nyújtott támogatások azonban ezen iránymutatás hatálya alá tartozhatnak, amennyiben az előállított mennyiség nem haladja meg a szóban forgó mezőgazdasági üzem átlagos éves üzemanyag- vagy energiafelhasználását (1.1.1.1. szakasz).

(33) Az ágazat sajátosságai miatt a regionális állami támogatásokról szóló, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó iránymutatás ( 27 ) nem alkalmazandó az elsődleges mezőgazdasági termékek termeléséhez nyújtott támogatásra. Alkalmazandó azonban – az ezen iránymutatásokban meghatározott mértékben – a mezőgazdasági termékek feldolgozására és a mezőgazdasági termékek forgalmazására.

(34) Az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályok és ezen iránymutatások célzottabb rendelkezései egyaránt vonatkozhatnak az erdészeti ágazatban vagy vidéki térségekben működő vállalkozásokra. Az erdészeti ágazatban vagy vidéki térségekben működő vállalkozások számára nyújtott támogatások adott esetben az állami támogatásra vonatkozó általános uniós szabályok (különösen a regionális állami támogatásokról szóló, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó iránymutatás, a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere, valamint a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás) feltételei alapján és azoknak megfelelően is összeegyeztethetőnek minősíthetők.

2.4. Fogalommeghatározások

(35) Ezen iránymutatások alkalmazásában:

1. „támogatás”: minden olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek;

2. „mezőgazdasági ágazat”: a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége;

3. „mezőgazdasági termék”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 28 ) I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékek kivételével;

4. „támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – az intézkedésben általában és absztrakt módon meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára határozatlan időszakra és/vagy határozatlan összegben odaítélhető;

5. „legkülső régiók”: a Szerződés 349. cikkének első bekezdésében említett régiók;

6. „kisebb égei-tengeri szigetek”: a 229/2013/EU rendelet ( 29 ) 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb szigetek;

7. „vidékfejlesztési program”: az 1305/2013/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti vidékfejlesztési program;

8. „mezőgazdasági tevékenység”: mezőgazdasági termékek termelése, feldolgozása és forgalmazása;

9. „erdő”: több mint fél hektárra kiterjedő, 5 méternél magasabb fákkal és 10 %-ot meghaladó lombkorona-fedettséggel, illetve e küszöbértékeket in situ elérni képes fákkal borított terület, kivéve az elsődlegesen mezőgazdasági vagy városi hasznosítású földterületeket. Egy tagállam vagy régió dönthet úgy is, hogy más, a meglévő nemzeti jogszabályain vagy nyilvántartási rendszerén alapuló fogalommeghatározást alkalmaz az erdők vonatkozásában. A tagállamnak vagy régiónak szerepeltetnie kell ezt a meghatározást a bejelentésben, és – amennyiben vidékfejlesztési intézkedéssel kapcsolatos – a vidékfejlesztési programban is;

10. „elsődleges mezőgazdasági termelés”: a termőföldön folyó termelés és az állattenyésztés révén előállított, a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek termelése az ilyen termékek jellegét megváltoztató további műveletek végrehajtása nélkül;

11. „mezőgazdasági termék feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely olyan művelet, amely esetében a keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve a mezőgazdasági üzemben végzett, az állati vagy növényi termékek első értékesítésre való előkészítéséhez szükséges tevékenységeket;

12. „mezőgazdasági termék forgalmazása”: a mezőgazdasági termék értékesítési célú birtoklása vagy kiállítása, megvételre való felkínálása, leszállítása vagy egyéb módon történő forgalmazása, kivéve az elsődleges termelő által a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak történő első értékesítést és minden olyan tevékenységet, amely a terméket az első értékesítésre előkészíti; az elsődleges termelő általi, a végső fogyasztónak történő értékesítés akkor minősül mezőgazdasági termék forgalmazásának, ha arra külön erre a célra fenntartott helyen kerül sor;

13. „kkv”-k vagy „mikro-, kis- és középvállalkozások”: a 702/2014/EU bizottsági rendelet ( 30 ) I. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelelő vállalkozások;

14. „nagyvállalkozások”: a …/2014/EU rendelet I. mellékletében megállapított feltételeket nem teljesítő vállalkozások;

15. „nehéz helyzetben lévő vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely tekintetében a következő feltételek közül legalább egy fennáll:

a) korlátolt felelősségű társaság esetében (kivéve a kevesebb, mint három éve létező kkv-kat): a társaság jegyzett tőkéjének több mint a fele elveszett a felhalmozott veszteségek miatt. Ez abban az esetben fordul elő, ha a felhalmozott veszteségeknek a tartalékokból (és minden egyéb, általában a társaság saját tőkéje részének tekintett elemből) történő levonásával a jegyzett tőke felét meghaladó negatív halmozott összeg keletkezik. E rendelkezés alkalmazásában a „korlátolt felelősségű társaság” különösen a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 31 ) I. mellékletében említett vállalkozástípusokat jelenti, és a „ jegyzett tőke” adott esetben magában foglal minden ázsiót;

b) olyan társaság esetén, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében (kivéve a kevesebb, mint három éve létező kkv-kat): a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint fele elveszett a felhalmozott veszteségek miatt. E rendelkezés alkalmazásában a „társaság, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében” különösen a 2013/34/EU irányelv II. mellékletében említett vállalkozástípusokat jelenti;

c) a vállalkozás ellen kollektív fizetésképtelenségi eljárás indult vagy a hazai jog alapján megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek a kollektív fizetésképtelenségi eljárásnak a vállalkozás hitelezői kérésére történő elindítására vonatkoznak;

d) a vállalkozás megmentési támogatásban részesült és még nem fizette vissza a kölcsönt vagy szüntette meg a kezességvállalást, illetve szerkezetátalakítási támogatásban részesült és még mindig szerkezetátalakítási terv hatálya alá tartozik;

e) olyan vállalkozás esetében, amely nem kkv: amennyiben az elmúlt két évben

i. a vállalkozás könyv szerinti adósság-saját tőke aránya 7,5 -nél magasabb volt; valamint

ii. a vállalkozás EBITDA-val számolt kamatfedezeti rátája nem érte el az 1,0 értéket;

16. „mezőgazdasági üzem”: elsődleges mezőgazdasági termelésre szolgáló, földterületből, helyiségekből és létesítményekből álló egység;

17. „támogatási intenzitás”: a támogatás bruttó összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;

18. „egyedi támogatás”: ad hoc támogatás és támogatási program keretében egyéni kedvezményezetteknek odaítélt támogatás;

19. „ad hoc támogatás”: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás;

20. „bruttó támogatási egyenérték”: a támogatás összege oly módon számítva, mintha a támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtották volna a kedvezményezettnek, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;

21. „a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák;

22. „termelői csoport és szervezet”: olyan csoport vagy szervezet, amelynek létrehozása a következő célokat szolgálja:

a) a termelői csoportban, illetve szervezetben tagsággal rendelkező termelők termelésének és termékeinek a piaci követelményekhez való igazítása; vagy

b) az áruk közös forgalmazása, beleértve az értékesítésre való előkészítést, az értékesítés központosítását és a nagy tételben vásárlók ellátását; vagy

c) közös szabályok létrehozása a termeléssel, és különösen a betakarítással és a rendelkezésre állással kapcsolatos információkra vonatkozóan; vagy

d) egyéb, termelői csoportok vagy szervezetek által végezhető tevékenységek, például a vállalkozói és marketingkészségek fejlesztése, valamint innovációs folyamatok megszervezése és előmozdítása;

23. „visszafizetendő előleg”: projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely kölcsön visszafizetésének feltételei a projekt eredményétől függenek;

24. „növénykárosító”: a 2000/29/EK tanácsi irányelv ( 32 ) 2. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott károsítók;

25. „a projekttel kapcsolatos munkák vagy a tevékenység megkezdése”: a tevékenységek megkezdése, a beruházás építési munkáinak megkezdése, illetve a berendezések megrendelésére vagy szolgáltatások igénybevételére irányuló első, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás vagy bármely egyéb, a projektet vagy a tevékenységet visszafordíthatatlanná tévő kötelezettségvállalás közül a korábbi; nem tekintendő a munkák vagy a tevékenység megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és a megvalósíthatósági tanulmányok készítése; A (144) a) pont második mondatában, az (502) a) pont második mondatában és a (635) a) pontban említett földterület-vásárlás a projekttel kapcsolatos munkák vagy a tevékenység megkezdésének tekintendő, amennyiben a földterület vásárlásával kapcsolatos elszámolható költségek az elszámolható beruházási költségek 100 %-ának felelnek meg;

26. „adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási program”: adókedvezmény formájában megvalósuló korábbi támogatási programot módosító és felváltó program;

27. „elhullott állatok”: a mezőgazdasági üzemben, valamely telephelyen vagy szállítás közben elpusztult vagy – akár végleges kórisme birtokában, akár a nélkül – eutanázia alkalmazásával leölt állatok, beleértve a halva született vagy méhen belül elhalt állatokat is, azonban kizárva az emberi fogyasztás céljára levágott állatokat;

28. „védett állat”: az uniós vagy a nemzeti jogszabályok által védett állat;

29. „fiatal mezőgazdasági termelő”: olyan személy, aki a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában 40 évesnél nem idősebb, megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és első alkalommal kezd gazdálkodni valamely mezőgazdasági üzemben az üzem vezetőjeként;

30. „nagyberuházási projekt”: az ezen iránymutatások II. részének 3. fejezetében említett vidéki térségekben végzett, a támogatás odaítélésének időpontjában érvényes árakon és árfolyamokon számítva 50 millió EUR-t meghaladó elszámolható költségű beruházás;

31. „kiigazított támogatási összeg”: nagyberuházási projekt esetében a következő képlet alapján kiszámított megengedhető maximális támogatási összeg: maximális támogatási összeg = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), ahol R az érintett térségben megengedett maximális támogatási intenzitás a kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitás nélkül, B az elszámolható költség 50 millió EUR és 100 millió EUR közötti része, C az elszámolható költség 100 millió EUR feletti része;

32. „tárgyi eszközök”: földterületet, épületeket, üzemet, gépeket, illetve berendezéseket magukban foglaló eszközök;

33. „immateriális javak”: fizikai vagy pénzügyi formában nem megjelenő eszközök, mint például szabadalom, licencia, know-how vagy egyéb szellemi tulajdon;

34. „természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenség”: olyan kedvezőtlen időjárási viszonyok – például fagy, viharok és jégeső, jég, heves vagy tartós esőzés vagy súlyos aszály –, amelyek a megelőző hároméves időszak alapján vagy a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos termelés több mint 30 %-át elpusztítják;

35. „egyéb kedvezőtlen éghajlati jelenség”: azok a kedvezőtlen időjárási körülmények, amelyek esetében nem teljesülnek az ezen iránymutatások (35) 34. pontjában foglalt feltételek;

36. „környezeti esemény”: egyedi eseményhez kapcsolódó és behatárolt földrajzi kiterjedésű, egyszeri előfordulású szennyezés vagy környezetminőség-romlás, amely a megelőző három év átlagához vagy a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlagához viszonyítva több mint 30 %-át elpusztítja a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozás átlagos éves termelésének. E fogalom nem foglalja magában az olyan, nem egyedi eseményhez kapcsolódó, általános környezeti kockázatokat, mint az éghajlatváltozás vagy a légköri szennyezés;

37. „katasztrófaesemény”: emberi tevékenység által okozott, előre nem látott, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő az erdőszerkezetekben, és komoly gazdasági károkat okozhat az erdészeti ágazatban;

38. „uniós előírás”: az uniós jogszabályokban meghatározott, az egyes vállalkozások által különösen a környezetkímélet, a higiénia és az állatjólét területén megvalósítandó szintekre vonatkozó kötelező előírás; következésképpen nem tekintendők uniós előírásoknak az olyan uniós szinten előírt normák vagy célok, amelyek a tagállamokra nézve kötelezőek, azonban az egyes vállalkozásokra nem;

39. „nem termelő beruházás”: olyan beruházás, amely nem eredményezi az üzem értékének vagy jövedelmezőségének jelentős mértékű emelkedését;

40. „uniós előírásnak való megfelelést szolgáló beruházások”: a valamely uniós előírásnak való, az uniós jogszabályokban meghatározott átmeneti időszakot követő megfelelés érdekében végrehajtott beruházások;

41. „tanácsadás”: ugyanannak a szerződésnek a keretében biztosított teljes körű tanácsadás;

42. „törzskönyv”: bármely könyv, nyilvántartás, adatállomány vagy adathordozó:

a) amelyet olyan tenyésztői szervezet vagy egyesület vezet, illetve tart fenn, amelyet az adott tenyésztői szervezet vagy egyesület megalapításának helye szerinti tagállam hivatalosan elismert, és

b) amelyben egy adott fajta fajtatiszta tenyészállatai kerülnek bejegyzésre vagy nyilvántartásba vételre az őseik feltüntetésével;

43. „aktív mezőgazdasági termelő”: az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének értelmében vett aktív mezőgazdasági termelő;

44. „kevésbé fejlett régiók”: azok a régiók, amelyekben az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EU-27 GDP-átlagának 75 %-át;

45. „EU-25”: a 2005 májusában az Uniót alkotó 25 tagállam;

46. „EU-27”: a 2007 januárjában az Uniót alkotó 27 tagállam;

47. „mezőgazdasági eszközteremtő munkálatok”: a személyesen a mezőgazdasági termelő által vagy a mezőgazdasági termelő munkavállalói által elvégzett eszközteremtő munkák;

48. „kisméretű infrastruktúra”: olyan infrastruktúra, amelynek esetében az elszámolható költségek összege legfeljebb 2 millió EUR;

49. „élelmiszer-alapú bioüzemanyag”: a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatban ( 33 ) meghatározott gabonafélékből és egyéb keményítőben gazdag növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből előállított bioüzemanyag;

50. „mezőgazdasági terület” a szántóterület, állandó gyepterület és állandó legelő vagy állandó kultúrák által elfoglalt terület az 1307/2013/EU rendelet 4. cikkében meghatározottak szerint;

51. „egyéb földkezelő”: a mezőgazdasági ágazatban működő vállalkozástól eltérő, földet kezelő vállalkozás;

52. „tranzakciós költség” valamely kötelezettségvállalás teljesítéséhez kapcsolódó, de nem közvetlenül a végrehajtásával összefüggésben felmerülő, és a közvetlenül kompenzált költségeknek vagy elmaradt bevételeknek nem részét képező többletköltség, amelynek kiszámítása átalányköltségek alapján is történhet;

53. a genetikai erőforrások mezőgazdaságban és erdészetben történő megőrzése terén:

a) „in situ megőrzés”: a mezőgazdaságban a genetikai anyagok megőrzése az ökológiai rendszerekben és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok vagy vadon élő fajták életképes populációinak fenntartása és helyreállítása természetes környezetükben, illetve háziasított állatfajták vagy termesztett növényfajok esetében abban a gazdálkodási környezetben, ahol megkülönböztető tulajdonságaik kialakultak;

b) „in situ megőrzés”: az erdészetben a genetikai anyagok megőrzése az ökológiai rendszerekben és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben;

c) „mezőgazdasági üzemi vagy erdőgazdálkodási üzemi megőrzés”: in situ megőrzés és fejlesztés a mezőgazdasági üzem vagy az erdőgazdálkodási üzem szintjén;

d) „ex situ megőrzés”: genetikai anyag megőrzése mezőgazdasági vagy erdészeti célból a természetes élőhelyen kívül;

e) „ex situ gyűjtemény”: a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyagok mezőgazdasági vagy erdészeti célt szolgáló gyűjteménye;

54. „élelmiszerek”: mezőgazdasági terméknek nem minősülő, az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 34 ) I. mellékletében felsorolt élelmiszerek;

55. „minőségrendszerben való részvételből eredő állandó költségek”: egy támogatott minőségrendszerbe való belépés és az abban való részvételhez kapcsolódó éves hozzájárulás költségei, szükség esetén beleértve a minőségrendszer előírásainak való megfelelés igazolásához szükséges ellenőrzésekre fordított kiadásokat is;

56. „rövid ellátási lánc”: az együttműködés, a helyi gazdaság fejlesztése, valamint a termelők, a feldolgozók és a fogyasztók közötti szoros földrajzi és társadalmi kapcsolatok iránt elkötelezett, korlátozott számú gazdasági szereplő által alkotott ellátási lánc;

57. „mezőgazdasági háztartás tagja”: természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja a nemzeti jog által a csoport és annak tagjai számára biztosított jogállástól függetlenül, a mezőgazdasági munkavállalók kivételével. Amennyiben valamely jogi személy vagy jogi személyek valamely csoportja a mezőgazdasági háztartás tagjának minősül, az adott tagnak a támogatás kérelmezésének időpontjában mezőgazdasági tevékenységet kell folytatnia a mezőgazdasági üzemben;

58. „klaszter”: független vállalkozások – induló vállalkozások, kis-, közép-, és nagyvállalkozások, valamint tanácsadó szervek és/vagy kutatószervezetek – csoportosulása, amelynek célja a gazdasági/innovációs tevékenység ösztönzése az intenzív együttműködésnek, az eszközök megosztásának, a tudás és a szakértelem cseréjének előmozdításán keresztül, egyúttal hatékonyan hozzájárulva a klaszterhez tartozó vállalkozások közötti tudásátadáshoz, hálózatépítéshez és információterjesztéshez;

59. „kis gazdasági szereplő”: a 2003/361 bizottsági ajánlás ( 35 ) meghatározása szerinti mikrovállalkozás vagy olyan természetes személy, aki a támogatás kérelmezésekor nem folytat gazdasági tevékenységet;

60. „helyi piacok”:

a) a termék származása szerinti mezőgazdasági üzemtől mért 75 km sugarú körön belül elhelyezkedő piacok; a termék feldolgozásával és a végfelhasználónak való értékesítésével kapcsolatos tevékenységeknek is ezen a távolságon belül kell megtörténniük; vagy

b) a vonatkozó vidékfejlesztési programban a termék származása szerinti mezőgazdasági üzemtől kilométerben meghatározott sugarú körön belül feldolgozott és a végfelhasználónak értékesített termékek piacai; vagy

c) olyan piacok, amelyek esetében a vonatkozó vidékfejlesztési program meggyőző alternatív fogalommeghatározást állapít meg;

61. „a TSE- és BSE-vizsgálatok (azaz a fertőző szivacsos agyvelőbántalommal és a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmával kapcsolatos vizsgálatok) költségei”: minden költség, beleértve a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 36 ) X. mellékletének C. fejezetével összhangban végzett mintavételhez és laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges minták vizsgálati készleteinek, valamint a minták levételének, szállításának, vizsgálatának, tárolásának és megsemmisítésének költségeit;

62. „kutató-ismeretterjesztő szervezet”: (közjogi vagy magánjogi értelemben) jogi formájától vagy finanszírozási módjától függetlenül olyan entitás (például egyetem, kutatóintézet, technológiatranszfer-ügynökség, innovációközvetítő, valós és/vagy virtuális együttműködést kínáló kutatásorientált entitás), amelynek elsődleges célja a független tevékenységként végzett, a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszerében meghatározott alapkutatás, alkalmazott kutatás vagy kísérleti fejlesztés, vagy e tevékenységek eredményeinek oktatás, közzététel vagy tudástranszfer útján széles körben történő terjesztése. Amennyiben egy ilyen entitás gazdasági tevékenységet is folytat, a gazdasági tevékenységek finanszírozását, költségeit és bevételeit külön kell elszámolni. Azok a vállalkozások, amelyek például részvényesként vagy tagként befolyással lehetnek egy ilyen entitásra, nem élvezhetnek preferenciális hozzáférést a szervezet kutatási kapacitásaihoz vagy az általa elért eredményekhez;

63. „szokásos piaci feltételek”: a szerződő felek közötti ügylet feltételei azonosak az önálló vállalkozások között létrejövő ügyletek feltételeivel, és mentesek az összejátszás minden elemétől. Minden olyan ügylet, amely nyílt, átlátható és feltételmentes eljárás eredménye, a szokásos piaci feltételeknek megfelelőnek tekintendő;

64. „fenntartható erdőgazdálkodás”: az erdők és erdőterületek oly módon és oly mértékben történő hasznosítása, amely fenntartja azok biológiai sokféleségét, termelékenységét, megújulási képességét, vitalitását, valamint azon képességüket, hogy jelenleg és a jövőben fontos ökológiai, gazdasági és társadalmi funkciót töltsenek be helyi, nemzeti és globális szinten, anélkül, hogy más ökoszisztémákat károsítana;

65. „agrárerdészeti rendszerek”: olyan földhasználati rendszerek, amelyekben ugyanazon a földterületen fákat is nevelnek és mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak;

66. „gyorsan növő fafajok”: olyan rövid vágásfordulójú erdőt alkotó fák, amelyek esetében a kivágásig tartó időszak legalább 8 év de legfeljebb 20 év;

67. „rövid vágásfordulójú sarjerdőt alkotó fák”: a 0602 90 41 KN-kód alá tartozó, a tagállamok által meghatározandó fafajok, amelyek közé olyan fás szárú évelő növények tartoznak, amelyek gyökere, illetve töve a kivágást követően a talajban marad, a következő szezonban pedig új hajtásokat hoz, és amelyek maximális kivágási ciklusát az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének k) pontjában foglaltak szerint a tagállamok határozzák meg;

68. „ritkán lakott térségek”: a Bizottság által a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó regionális támogatási térképekről szóló egyedi határozatokban ilyenként elfogadott területek;

69. „»a« térségek”: a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölt térségek;

70. „»c« térségek”: a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölt térségek;

71. „NUTS 3 térség”: a statisztikai célú területi egységeknek az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel ( 37 ) létrehozott nómenklatúrája szerinti 3. szinthez besorolt régió;

72. „előre meg nem határozott »c« térségek”: olyan térségek, amelyeket valamely tagállam saját belátása szerint „c” térségnek minősít, feltéve, hogy a tagállam bizonyítja, hogy az érintett térségek megfelelnek bizonyos társadalmi-gazdasági feltételeknek, valamint hogy e térségek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásában kijelölésre kerültek valamely, a 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó regionális támogatási térképen;

73. „korábbi »a« térségek”: a 2011. január 1-jétől2014. június 30-ig tartó időszakra vonatkozó jóváhagyott regionális támogatási térképen „a” térségként kijelölt térségek;

74. „regionális támogatási térkép”: valamely tagállam által a regionális állami támogatásokról szóló, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó iránymutatás feltételeinek megfelelően kijelölt és a Bizottság által jóváhagyott térségek listája;

75. „mezőgazdasági termék nem mezőgazdasági termékké való feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely olyan művelet, amely esetében a keletkező termék nem minősül mezőgazdasági terméknek;

76. „értékelési terv”: legalább a következő minimális elemeket tartalmazó dokumentum: az értékelendő támogatási program célkitűzései; az értékelési kérdések; az eredménymutatók; az értékelés elvégzéséhez tervezett módszertan; az adatgyűjtési követelmények; az értékelés tervezett ütemezése, beleértve a végső értékelési jelentés benyújtásának időpontját; az értékelést végző független testület bemutatása vagy a testület kiválasztására alkalmazandó kritériumok, valamint az értékelés nyilvánosságát biztosító szabályok;

2.5. Bejelenthető támogatás

(36) Amennyiben teljesülnek a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének feltételei, a tagállamoknak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteniük a Bizottságnak a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatást, és nem hajthatják végre a tervezett intézkedést, amíg az eljárásban végső határozat nem születik; kivételt képeznek ez alól azok az intézkedések, amelyek megfelelnek a valamely csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeknek.

(37) A támogatási program keretében nyújtott egyedi támogatás továbbra is a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik, ha a támogatás összege meghaladja a következő bejelentési küszöbértékeket:

a) mezőgazdasági termékek feldolgozásához és mezőgazdasági termékek forgalmazásához ezen iránymutatások II. részének 1.1.1.4. szakasza alapján nyújtott egyedi beruházási támogatás esetében: 25 millió EUR összeget meghaladó elszámolható költségek vagy 12 millió EUR összeget meghaladó bruttó támogatási egyenérték;

b) promóciós kampányokhoz ezen iránymutatások II. részének 1.3.2. szakasza alapján nyújtott támogatás esetében: 5 millió EUR összeget meghaladó éves költségvetéssel rendelkező promóciós kampányok;

c) ezen iránymutatások II. része 3. fejezetének 3.1., 3.2., 3.6. és 3.10. szakasza alapján nyújtott egyedi beruházási támogatás esetében:







Támogatási intenzitás Bejelentési küszöbérték 10 % 7,5 millió EUR 15 % 11,25 millió EUR 25 % 18,75 millió EUR 35 % 26,25 millió EUR 50 % és afelett 37,5 millió EUR

3. fejezet Közös értékelési elvek

(38) Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Bizottság általában azt elemzi, hogy a támogatási intézkedés kialakítása biztosítja-e azt, hogy a támogatásnak valamely közös érdekű célkitűzés eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan negatív hatásait.

(39) Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló közlemény a Bizottság által végzett összeegyeztethetőség-értékelések során valamennyi támogatási intézkedésre alkalmazható közös elvek azonosítására és meghatározására szólított fel. E célból a Bizottság csak azokat a támogatási intézkedéseket tekinti a Szerződéssel összeegyeztethetőnek, amelyek az alábbi feltételek mindegyikének megfelelnek:

a) pontosan meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás: az állami támogatási intézkedésnek a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdésével összhangban közös érdekű célkitűzésre kell irányulnia;

b) állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan esetre kell irányulnia, ahol a támogatás – egy jól meghatározott piaci hiányosság megszüntetése révén – olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tudna megvalósítani;

c) a támogatási intézkedés megfelelősége: a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a közös érdekű célkitűzés teljesítéséhez;

d) ösztönző hatás: a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozás(ok) magatartását, hogy az(ok) olyan többlettevékenységekbe kezdjen(ek), amelyeket a támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, esetleg másképpen végezne(végeznének);

e) a támogatás arányossága (a támogatásnak a szükséges minimumra való korlátozása): a támogatás összegének az érintett ágazatban a tevékenység beindításának ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia;

f) a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt jelentős indokolatlan negatív hatások elkerülése: a támogatás negatív hatásait megfelelően korlátozni kell annak érdekében, hogy az intézkedés általános egyenlege pozitív legyen;

g) a támogatás átláthatósága: a tagállamoknak, a Bizottságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük a vonatkozó jogszabályokhoz és az azok alapján nyújtott támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz.

(40) Egyes programkategóriák általános egyenlegét ezenkívül a (720)–(723) pontokban kifejtetteknek megfelelően utólagos értékelésnek kell alávetni. Ilyen esetekben a Bizottság korlátozhatja az érintett programok időtartamát (rendszerint négy évre vagy annál rövidebb időtartamra), későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett.

(41) Emellett ha az állami támogatási intézkedés vagy az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben ez az intézkedés szerves részét képezi) szükségképpen az uniós jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a belső piaccal ( 38 ). Különösen a következő támogatások járnak szükségképpen az uniós jog megsértésével:

a) olyan támogatás, amelynek nyújtását ahhoz a kötelezettséghez kötik, hogy a kedvezményezettnek az adott tagállamban legyen a székhelye vagy túlnyomórészt ott legyen letelepedve;

b) olyan támogatás, amelynek nyújtását ahhoz a kötelezettséghez kötik, hogy a kedvezményezett belföldön előállított termékeket használjon vagy belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe;

c) olyan támogatás, amely korlátozza a kedvezményezettek azon lehetőségét, hogy a kutatási, fejlesztési és innovációs eredményeket más tagállamokban is hasznosítsák.

(42) A közös értékelési elveket a KAP sajátos környezetében kell vizsgálni. Ezért ezen általános versenypolitikai megfontolások valamennyi, ezen iránymutatások hatálya alá tartozó támogatásra vonatkoznak, kivéve, ha a mezőgazdasági ágazatban alkalmazandó különleges megfontolások miatt ezen iránymutatások I. részének 3.1–3.7. szakasza eltéréseket ír elő.

3.1. Egy közös célkitűzéshez való hozzájárulás

(43) A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatás célkitűzése a fenntartható élelmiszer-termelés biztosítása, valamint az erőforrások hatékony és fenntartható használatának előmozdítása az intelligens és fenntartható növekedés elérése érdekében.

(44) A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatásnak szorosan kapcsolódnia kell a KAP-hoz, meg kell felelnie az ezen iránymutatások (10) pontjában említett vidékfejlesztési célkitűzéseknek, és összeegyeztethetőnek kell lennie a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének szabályaival.

Vidékfejlesztési célkitűzések

(45) Az állami támogatásokra vonatkozó általános elvekkel együtt a vidékfejlesztési célkitűzéseket is figyelembe kell venni a támogatás összeegyeztethetőségének értékelésekor.

(46) A Bizottság úgy véli, hogy az 1305/2013/EU rendelet, annak végrehajtási aktusai és a kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alapján és azokkal összhangban, illetve egy vidékfejlesztési program keretében, kiegészítő nemzeti finanszírozásként végrehajtott intézkedések önmagukban megfelelnek a vidékfejlesztési célkitűzéseknek és hozzájárulnak azok teljesítéséhez.

(47) A vidékfejlesztési programoknak megfelelően az EMVA-ból társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedésekkel való összhang megteremtése érdekében a kizárólag nemzeti forrásokból finanszírozott vidékfejlesztési jellegű intézkedések tekintetében a tagállamoknak be kell mutatniuk, hogy az elbírálandó állami támogatás hogyan illeszkedik a vonatkozó vidékfejlesztési programokhoz és mennyiben felel meg azoknak. Minden bejelentéshez csatolni kell az erre vonatkozó dokumentációt.

▼M1

(48) A Bizottság úgy tekinti, hogy a vidékfejlesztési célkitűzésekhez való hozzájárulás elve érvényesül az ezen iránymutatások II. részének 1.1.10.3., 1.2., 1.3., 2.8. és 2.9. szakaszában szereplő, a vidékfejlesztés alkalmazási körén kívül eső támogatási intézkedések esetében, mivel a Bizottság elegendő tapasztalatot szerzett arra vonatkozóan, hogy ezek az intézkedések hozzájárulnak a vidékfejlesztési célkitűzések megvalósításához.

▼B

A program keretében nyújtott, egyedileg bejelenthető támogatásokra vonatkozó további feltételek

(49) Egy egyedileg bejelenthető beruházási projektekre irányuló támogatás program keretében történő odaítélésekor a támogatást nyújtó hatóságnak igazolnia kell, hogy a kiválasztott projekt hozzájárul a program célkitűzéséhez, és ezáltal a mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások célkitűzéseihez. E célból a tagállamok figyelembe vehetik a támogatást igénylő által közölt információkat, amelyeknek ismertetniük kell a beruházás pozitív hatásait.

A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének szabályai

(50) A mezőgazdasági ágazat sajátos jellege miatt ( 39 ), habár az állami támogatásra vonatkozó szabályok általában alkalmazandók ebben az ágazatban, alkalmazásuk továbbra is a KAP első pillérének rendeleteiben meghatározott rendelkezésektől függ. Más szóval, az állami támogatási intézkedések tagállamok általi alkalmazása nem élvezhet elsőbbséget az 1308/2013/EU rendelettel ( 40 ) szemben. Ebből következően a Bizottság nem engedélyez olyan állami támogatást, amely összeegyeztethetetlen a közös piacszervezésre irányadó rendelkezésekkel, vagy amely akadályozná a közös szervezés megfelelő működését.

(51) A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezése elveinek való megfelelésre vonatkozó további egyedi feltételeket ezen iránymutatások II. részének a mezőgazdasági üzemekben megvalósuló, elsődleges mezőgazdasági termeléshez kötődő beruházások támogatásáról szóló 1.1.1.1. szakasza, a termelői csoportok és szervezetek tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatásról szóló 1.1.4. szakasza, valamint a termelési kapacitás megszüntetéséhez nyújtott támogatásról szóló 1.2.2. szakasza határozza meg.

Környezetvédelmi célkitűzések

(52) A Szerződés 11. cikke kimondja, hogy: „A környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába.” A KAP első és második pillérében található jelentős környezetvédelmi intézkedések jogalapja a Szerződés 11. cikke. Ezzel a követelménnyel összhangban a vidékfejlesztésre vonatkozó uniós prioritásokat a fenntartható fejlődés keretében kell megvalósítani. A Szerződés 11. cikkében előírt, a környezet védelmére vonatkozó cél elérésének uniós előmozdítása keretében a „szennyező fizet” elvét is figyelembe kell venni ( 41 ). Ezért az állami támogatásokra vonatkozó jövőbeni bejelentésekben különös figyelmet kell fordítani a környezetvédelmi kérdésekre. A jövőben az állami támogatásokra vonatkozó valamennyi bejelentésnek értékelést kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a támogatott tevékenység várhatóan jár-e környezeti hatással. Amennyiben a tevékenység környezeti hatással jár, az állami támogatásra vonatkozó bejelentésnek tartalmaznia kell olyan információkat, amelyek igazolják, hogy a támogatási intézkedés nem sérti az alkalmazandó uniós környezetvédelmi jogszabályokat. ►M1 Például valamely, a termelés növelését célul kitűző és a szűkös erőforrások megnövekedett használatával vagy a szennyezés növekedésével járó beruházásokra vonatkozó támogatási program esetében be kell mutatni, hogy a program nem eredményezi az alkalmazandó uniós jogszabályoknak – így a környezetvédelemre vonatkozó jogszabályoknak ( 42 ) és az 1306/2013/EU rendelet szerinti kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó jó mezőgazdasági és környezeti állapot feltételeinek (GAEC) – a megsértését. ◄ Amennyiben a vidékfejlesztési program részét képező állami támogatást jelentenek be, az ilyen állami támogatási intézkedésre vonatkozó környezetvédelmi követelménynek meg kell egyeznie a vidékfejlesztési intézkedésre vonatkozó környezetvédelmi követelménnyel.

3.2. Az állami beavatkozás szükségessége

(53) Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás szükséges-e egy közös érdekű célkitűzés megvalósításához, először is azonosítani kell a támogatás által kezelendő problémát. Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor olyan lényegi fejlődést eredményezhet, amelyet a piac önmagában nem tudna megvalósítani.

(54) Az állami támogatási intézkedések – bizonyos feltételek mellett – korrigálhatják a piaci hiányosságokat, ezáltal hozzájárulnak a piacok hatékony működéséhez és fokozzák a gazdaság versenyképességét. Továbbá ott, ahol a piacok hatékony eredményeket tudnak felmutatni, ezek azonban méltányossági vagy kohéziós szempontból nem kielégítőek, állami támogatást lehet alkalmazni a kívánatosabb, méltányosabb piaci eredmény elérése érdekében.

(55) Ezen iránymutatások alkalmazásában a Bizottság az ezen iránymutatások II. részében meghatározott egyedi feltételeknek megfelelő támogatási intézkedések tekintetében úgy ítéli meg, hogy a piac állami beavatkozás nélkül nem tudja megvalósítani a várt célkitűzéseket. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az ilyen támogatás szükséges az ezen iránymutatások I. részének 3.1. szakaszában meghatározott közös érdekű célkitűzések eléréséhez.

3.3. A támogatás megfelelősége

(56) A javasolt támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie az adott szakpolitikai célkitűzés eléréséhez. Egy támogatási intézkedés nem tekinthető összeegyeztethetőnek, ha a KAP célkitűzéseihez és különösen a vidékfejlesztéshez való ugyanazon pozitív hozzájárulás elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy a támogatások más, kevésbé torzító típusaival. Fontos szem előtt tartani, hogy az említett célkitűzések elérésére lehetnek egyéb, alkalmasabb eszközök, mint például szabályozás, piaci alapú eszközök, az infrastruktúrafejlesztés és az üzleti környezet fejlesztése.

Megfelelőség az alternatív szakpolitikai eszközök viszonylatában

(57) A Bizottság úgy véli, hogy az ezen iránymutatások II. részének vonatkozó szakaszaiban meghatározott egyedi feltételeknek megfelelő, a mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott egyéb támogatások tekintetében az állami támogatás megfelelő szakpolitikai eszköz.

(58) Ha egy tagállam úgy dönt, hogy egy kizárólag nemzeti forrásokból finanszírozott vidékfejlesztési jellegű támogatási intézkedést alkalmaz, holott ugyanerről az intézkedésről a vonatkozó vidékfejlesztési program is rendelkezik, a tagállamnak be kell mutatnia e nemzeti támogatási eszköz előnyeit a vidékfejlesztési programban szereplő kérdéses intézkedéssel szemben.

Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában

(59) Támogatás különböző formákban nyújtható. A tagállamnak ugyanakkor biztosítania kell, hogy a támogatást abban a formában nyújtsa, amely várhatóan a legkisebb verseny- és kereskedelemtorzulással jár.

(60) Ha az ezen iránymutatások II. részében leírt valamely támogatási intézkedésre vonatkozóan meghatározott forma kerül előírásra, akkor ezen iránymutatások alkalmazásában az adott forma megfelelő támogatási eszköznek minősül.

(61) A Bizottság emellett – az EMVA-ból társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedések vagy az azokhoz kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott vidékfejlesztési intézkedések tekintetében – megfelelő támogatási eszköznek tekinti az adott vidékfejlesztési intézkedésben előírt formában nyújtott támogatást is.

(62) Olyan beruházási támogatások esetében, amelyek vidékfejlesztési program részeként vagy egy ilyen vidékfejlesztési intézkedés kiegészítő finanszírozása formájában nem tartoznak az 1305/2013/EU rendelet hatálya alá, ha a támogatást közvetlen anyagi előnnyel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen támogatások, az adók, a társadalombiztosítási járulékok vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények stb.), a tagállamnak bizonyítania kell, miért kevésbé megfelelőek más, potenciálisan kisebb torzító hatással járó olyan támogatási formák, mint a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeeszközökre épülő támogatási formák (például alacsony kamatozású kölcsönök vagy kamatkedvezmények, állami garanciák vagy kedvező feltételek melletti alternatív tőkejuttatás).

(63) Az ezen iránymutatások II. részének 2.8. szakaszában szereplő erdészeti intézkedések kapcsán a tagállamoknak igazolniuk kell, hogy a kitűzött ökológiai, védelmi és rekreációs célok nem érhetők el az ezen iránymutatások II. részének 2.1–2.7. fejezetében szereplő vidékfejlesztési jellegű erdészeti intézkedésekkel.

(64) Számos támogatási kategória, mint például a piackutatási tevékenységek költségeihez, a termékkoncepció kialakításához és a terméktervezéshez vagy a minőségrendszerek elismertetésére irányuló pályázatok készítéséhez nyújtott támogatások, a tudástranszferhez és a tájékoztatási tevékenységekhez, a tanácsadási szolgáltatásokhoz, a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítési szolgáltatásokhoz, a promóciós intézkedésekhez, az állatbetegségek vagy a növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzése és felszámolása során felmerült költségekhez nyújtott támogatások és az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatások esetében a támogatást támogatott szolgáltatások formájában, közvetve, természetben kell biztosítani a végső kedvezményezetteknek. Ezekben az esetekben a támogatást a szóban forgó szolgáltatást nyújtó vagy tevékenységet végző fél számára kell kifizetni.

(65) A támogatási intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata nem érinti a vonatkozó közbeszerzési szabályokat, valamint a szolgáltatást nyújtó fél kiválasztásának folyamata során az átláthatóság, a nyitottság és a megkülönböztetés-mentesség elvét.

3.4. Ösztönző hatás és a támogatás szükségessége

(66) A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. Egy támogatásnak akkor van ösztönző hatása, ha oly módon változtatja meg valamely vállalkozás magatartását, hogy az az érintett ágazat fejlődéséhez hozzájáruló olyan többlettevékenységekbe kezd, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, esetleg másképpen végezne. A támogatás azonban nem szolgálhat valamely tevékenység azon költségeinek fedezésére, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát.

(67) Az uniós jogszabályokban, illetve ezen iránymutatásokban kifejezetten előírt kivételek hiányában a pusztán a vállalkozások pénzügyi helyzetének javítására irányuló, de az ágazat fejlődéséhez semmilyen módon hozzá nem járuló állami támogatásokra vonatkozó egyoldalú intézkedések, és különösen a kizárólag az ár, a mennyiség, a termelési egység vagy a termelési eszköz egysége alapján nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak minősülnek. Ezen túlmenően az ilyen támogatások – természetüknél fogva – nagy valószínűséggel beavatkoznak a belső piac szervezését szabályozó mechanizmusokba.

(68) Ezen okok vezérelték a Bizottságot, amikor úgy döntött, hogy csak abban az esetben engedélyezi a kötelező előírásoknak való megfelelés megkönnyítését szolgáló támogatásokat, ha ez megfelel a vidékfejlesztési politika céljainak.

(69) Ugyanezen okokból az ezen iránymutatások II. részének 1.2. és 2.8.5. szakasza alapján nyújtott támogatásokat azon, a mezőgazdasági és erdészeti ágazatban működő vállalkozások megsegítésére kell korlátozni, amelyek annak ellenére szembesülnek különféle nehézségekkel, hogy ésszerű erőfeszítéseket tettek az ilyen kockázatok lehető legkisebbre csökkentésére. Az állami támogatásnak nem lehet az a hatása, hogy a vállalkozásokat szükségtelen kockázatok vállalására csábítsa. A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban működő vállalkozásoknak maguknak kell viselniük a termelési módszerek vagy a termékek meggondolatlan megválasztásának következményeit.

(70) Ugyanezen okból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy abban az esetben, ha az adott projekttel vagy tevékenységgel kapcsolatos munka már a kedvezményezett támogatási kérelmének a nemzeti hatóságok számára történő benyújtása előtt megkezdődött, a támogatás nem jelent ösztönzést a kedvezményezett számára.

(71) A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell legalább a kérelmező nevét és a vállalkozás méretét, a projekt vagy tevékenység leírását, beleértve annak helyszínét és kezdési, illetve befejezési dátumát, a megvalósításhoz szükséges támogatási összeget és az elszámolható költségeket.

(72) Ezenkívül a nagyvállalkozásoknak a kérelemben ki kell fejteniük, hogy milyen helyzet állt volna elő a támogatás igénybevétele nélkül – ezt a helyzetet nevezik kontrafaktuális forgatókönyvnek vagy alternatív projektnek vagy tevékenységnek –, és dokumentumokkal kell alátámasztaniuk a kérelemben ismertetett kontrafaktuális forgatókönyvet.

(73) A kérelem beérkezésekor a támogatást nyújtó hatóságnak ellenőriznie kell a kontrafaktuális forgatókönyv hitelességét, és igazolnia kell, hogy a támogatás rendelkezik a szükséges ösztönző hatással. A kontrafaktuális forgatókönyv akkor hiteles, ha valósághű, és azon döntéshozatali tényezőkön alapul, amelyek akkor voltak érvényben, amikor a kedvezményezett meghozta döntését az érintett projektről vagy tevékenységről.

(74) A (70)–(73) ponttól eltérően a kkv-k részére, adókedvezmények formájában nyújtott támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha a támogatási program objektív kritériumok alapján és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát, és ha a támogatási programot a támogatott projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó munkák megkezdése előtt elfogadták és hatályba léptették. Nem alkalmazandó azonban az utóbbi követelmény az adóintézkedés formájában megvalósuló módosított támogatási programok esetében, amennyiben a tevékenységre már a korábbi – adókedvezmények formájában megvalósított – programok hatálya is kiterjedt.

(75) A (70)–(74) ponttól eltérően az ezen iránymutatásokban szereplő következő támogatási kategóriák esetében nem szükséges az ösztönző hatás, vagy azt adottnak veszik:

a) a II. rész 1.3.4. és 2.9.2. szakasza szerinti, birtokrendezéshez kapcsolódó támogatási programok, valamint 2.8. szakasza szerinti, ökológiai, védelmi és rekreációs célt szolgáló támogatási programok, amennyiben:

i. a támogatási program objektív kritériumok alapján és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát,

ii. a támogatási program elfogadásra került és hatályba lépett még azt megelőzően, hogy az 1.3.4., 2.9.2. és 2.8. szakasz szerinti elszámolható költségek felmerültek volna a kedvezményezettnél; valamint

iii. a támogatási program csak kkv-kra vonatkozik;

b) a II. rész 1.1.6. szakasza szerinti, kkv-k számára nyújtott, a Natura 2000 területekkel és a víz-keretirányelvvel kapcsolatos hátrányok leküzdéséhez nyújtott támogatás;

c) a II. rész 1.1.7. szakasza szerinti, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára biztosított támogatás;

d) a II. rész 1.2.1.1. szakasza szerinti, természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás;

e) a II. rész 1.2.1.2. szakasza szerinti, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatás;

▼M1

f) a II. rész 1.2.1.3. szakasza szerinti, az állatbetegségek és a növénykárosítóval való fertőzöttség megelőzése, az ellene való védekezés és felszámolása kapcsán felmerült költségeknek és a szóban forgó állatbetegségek, illetve növénykárosítók által okozott veszteségeknek az ellentételezésére nyújtott támogatás;

▼B

g) a II. rész 1.2.1.4. szakasza szerinti, az elhullott állatok elszállítása és megsemmisítése költségeinek fedezéséhez nyújtott támogatás;

h) a II. rész 1.2.1.5. szakasza szerinti, védett állatok által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatás;

i) a II. rész 2.8.5. szakasza szerinti, jogszabályban meghatározott állatok által az erdőkben okozott károk orvoslásához nyújtott támogatás;

j) a (148) a) és b) pont szerinti, előírások betartására irányuló beruházási támogatás;

k) a (148) c) pont szerinti, előírások betartására irányuló, kkv-k számára nyújtott beruházási támogatás; a (148) c) pont szerinti, előírások betartására irányuló, nagyvállalkozások számára nyújtott beruházási támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha az érintett vállalkozás bizonyítani tudja, hogy a támogatás nélkül a megszűnés veszélye fenyegetné;

l) a II. rész 1.1.1.2. szakasza szerinti, mezőgazdasági üzem területén található kulturális vagy természeti örökség megőrzésére irányuló beruházásokhoz nyújtott támogatás, kivéve azon egyedi támogatásokat, amelyek vállalkozásonként és beruházási projektenként meghaladják az 500 000 EUR-t;

▼M1

m) a (464) b), c) és d) pont szerinti, promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás;

▼B

n) a II. rész 1.3.6. és 2.9.1. szakasza szerinti, a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott kutatási-fejlesztési támogatás;

o) a (644) e) pont szerinti, falvak kulturális és természeti örökségének, a vidéki tájaknak és a jelentős természeti értéket képviselő területeknek a megőrzéséhez, helyreállításához és fejlesztéséhez kapcsolódó támogatás; ez az eltérés nem vonatkozik a falvak kulturális és természeti örökségéhez, a vidéki tájakhoz és a jelentős természeti értéket képviselő területekhez kapcsolódó azon beruházási támogatásokra, amelyek meghaladják a (37) c) pontban meghatározott bejelentési küszöbértékeket;

p) a (644) a) pont szerinti, a vidéki térségekben található települések és falvak, valamint az általuk biztosított alapvető szolgáltatások fejlesztésére, valamint a Natura 2000 területek és egyéb, jelentős természeti értéket képviselő területek védelmére és kezelésére vonatkozó tervek kidolgozásához és naprakésszé tételéhez kapcsolódó támogatás;

q) a II. rész 2.1.3. szakaszának megfelelő, erdőtüzek, természeti katasztrófák, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, növénykárosítók, állatbetegségek, katasztrófaesemények és éghajlatváltozással összefüggő események által okozott erdőkárok orvoslásához nyújtott támogatás;

▼M1

r) a II. rész 2.8.1. szakasza szerinti, károsítóknak és a fák betegségeinek megelőzése és kezelése, valamint a szóban forgó kártevők és betegségek által okozott károk helyreállításának költségeihez nyújtott támogatás;

▼M2

s) az aktív mezőgazdasági termelőknek a gyapotra és az élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerekben való részvételéhez nyújtott támogatás, a II. rész 3.8. szakaszával összhangban.

▼B

Az egyedileg bejelenthető beruházási támogatásokra vonatkozó további feltételek

(76) Az egyedileg bejelenthető beruházási támogatások tekintetében a tagállamnak a fent meghatározott követelményeken túl egyértelműen bizonyítania kell, hogy a támogatás tényleges hatást gyakorol a beruházási döntés meghozatalára. Az átfogó értékelés érdekében a tagállamnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem átfogóan ismertetnie kell a kontrafaktuális forgatókönyvet is, vagyis azt a helyzetet, amikor egyetlen hatóság sem nyújt támogatást a kedvezményezettnek.

(77) A tagállamoknak a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó hivatalos vállalati dokumentumokra, kockázatértékelésekre – ideértve a helyszínspecifikus kockázatok értékelését –, pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. A tagállamokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzések, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket ismertető dokumentumok, valamint a pénzügyi intézményekhez benyújtott dokumentumok.

(78) Ebben az összefüggésben a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az ágazatban bevett módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV) ( 43 ), a belső megtérülési rátának (IRR) ( 44 ) és a befektetett tőke átlagos megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. A projekt jövedelmezőségét a vállalkozás által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál megtérülési rátákhoz kell hasonlítani. Ha ezek az értékek nem állnak rendelkezésre, a projekt jövedelmezőségét a vállalkozás tőkeköltségének egészéhez vagy az érintett ágazatra általában jellemző megtérülésekhez kell hasonlítani.

(79) Amennyiben nem ismert konkrét kontrafaktuális forgatókönyv, vélelmezhető az ösztönző hatás, ha finanszírozási hiány áll fenn, azaz ha a beruházási költségek – az előzetes üzleti terv alapján – meghaladják a beruházás várható működési nyereségének nettó jelenértékét.

(80) Amennyiben a támogatás nem változtatja meg a kedvezményezett magatartását azáltal, hogy további beruházásra ösztönzi, a támogatás nem gyakorol pozitív hatást az érintett ágazat fejlődésére. Ezért a támogatás nem kerül jóváhagyásra azokban az esetekben, ahol úgy tűnik, hogy hasonló beruházásra a támogatás nélkül is sor kerülne.

3.5. A támogatás arányossága

(81) A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatás akkor minősül arányosnak, ha a kedvezményezettenkénti támogatási összeg a megvalósítandó közös célkitűzés eléréséhez minimálisan szükséges összegre korlátozódik.

Maximális támogatási intenzitások és maximális támogatási összegek

(82) Annak érdekében, hogy a támogatás arányos legyen, a Bizottság elvben úgy tekinti, hogy a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségek összegét. Ez nem érinti a környezetvédelmi vagy egyéb állami ösztönzőkre vonatkozó, ezen iránymutatások II. részének 1.1.3. és 1.2.2. szakaszában kifejezetten meghatározott szabályokat.

(83) A kiszámíthatóság és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében a Bizottság ezen iránymutatásokban maximális támogatási intenzitásokat alkalmaz a támogatásokra. Ha nem állapítható meg a maximális támogatási intenzitás, például a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez nyújtott támogatás esetében, akkor a támogatás arányosságának biztosítása céljából nominálisan meghatározott maximális támogatási összegek kerülnek megállapításra.

(84) Ha helyesen számítják ki az elszámolható költségeket és betartják az ezen iránymutatások II. részében meghatározott maximális támogatási intenzitásokat vagy maximális támogatási összegeket, az arányosság követelménye teljesítettnek tekinthető.

(85) A maximális támogatási intenzitást és támogatási összeget a támogatást nyújtó hatóságnak kell kiszámítania a támogatás nyújtásakor. Az elszámolható költségeket egyértelmű, konkrét és naprakész igazoló dokumentumokkal kell alátámasztani. A támogatási intenzitás és az elszámolható költségek kiszámítása során az adók vagy egyéb terhek levonása előtti számadatokat kell figyelembe venni.

(86) A hozzáadottérték-adó (héa) nem támogatható, kivéve, ha a héára vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében nem igényelhető vissza.

(87) Ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatási összeg megegyezik a támogatás bruttó támogatási egyenértékével.

(88) A több részletben kifizetendő támogatást a nyújtásakor érvényes értékére kell diszkontálni. Az elszámolható költségeket is a támogatás nyújtásakor érvényes értékükre kell diszkontálni. A diszkontálásra használandó kamatláb a támogatás nyújtásának napján érvényes diszkontráta.

(89) Az adókedvezmények útján nyújtott támogatások esetében a támogatás részleteinek diszkontálására az adókedvezmény érvényesítésének különböző időpontjaiban érvényes diszkontrátákat kell alkalmazni.

(90) A vidéki térségekben nyújtott beruházási támogatások tekintetében a nagyberuházási projektek esetében a maximális támogatási intenzitást a (35) 31. pontban meghatározott kiigazított támogatási összegre kell csökkenteni. Emellett a nagyberuházási projektekre nem vonatkoznak a kkv-knak járó megnövelt támogatási intenzitások.

(91) Amennyiben az ezen iránymutatások II. részének 1.1.5.1., 1.1.8., 2.3. és 3.4. szakasza szerinti kötelezettségvállalások az 1305/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott egységektől eltérő egységekben kerülnek kifejezésre, a tagállamok ezen eltérő egységek alapján számíthatják ki a kifizetéseket. Ilyen esetekben a tagállamoknak biztosítaniuk kell a meghatározott éves maximális összegek betartását.

(92) Az 1.1.5.1. szakaszban említett, a tenyésztésből való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták tenyésztésére vonatkozó kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó támogatás kivételével az ezen iránymutatások II. részének 1.1.5.1., 1.1.8., 2.3. és 3.4. szakasza szerinti támogatások nem nyújthatók számosállat-egységenként. Az állatok különböző kategóriáinak számosállat-egységre történő átváltására vonatkozó átváltási arányokat az 1305/2013/EU rendelet végrehajtási aktusának II. melléklete határozza meg.

(93) ►M2 Az ezen iránymutatások II. részének 1.1.5., 1.1.6., 1.1.7., 1.1.8., 2.1.1., 2.1.2., 2.2., 2.3., 3.4. és 3.5. szakaszában említett intézkedésekre vagy műveleti típusokra vonatkozóan a tagállamok a többletköltségekre és az elmaradt bevételre vonatkozó általános feltevések alapján határozhatják meg a támogatás összegét. ◄ A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a számítások és a megfelelő támogatás a) kizárólag ellenőrizhető elemeket tartalmazzanak; b) megfelelő szakértelemmel kiszámított számadatokon alapuljanak; c) egyértelműen megjelöljék a használt számadatok forrását; d) adott esetben a regionális vagy a helyi feltételek és a tényleges földhasználat figyelembevétele érdekében differenciáltak legyenek; valamint e) ne tartalmazzanak beruházási költségekhez kapcsolódó elemeket.

(94) A Bizottság a támogatás összeegyeztethetőségének értékelésekor figyelembe veszi a támogatás kedvezményezettje által