02017Y0131(01) — HU — 13.08.2019 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA (2016. október 31.) az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről (ERKT/2016/14) (HL C 031, 2017.1.31., 1. o)

Módosította:









▼B

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2016. október 31.)

az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről

(ERKT/2016/14)

2017/C 31/01







1. SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás – A lakóingatlan-szektorból eredő kockázatok figyelemmel kísérése

1. A nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy alakítsanak ki a belföldi lakóingatlan-szektorukra vonatkozó kockázatfigyelési keretrendszert, a belföldi lakáshitelekre vonatkozó aktuális hitelezési szabályokról szóló információkra is kiterjedően. Ennek érdekében a lakóingatlanok piacáról eredő kockázatok hatékony figyelemmel kíséréséhez a hitelezési szabályokra vonatkozó mutatók alábbi csoportja ajánlott:

a) hitelnyújtáskori hitelfedezeti arány (loan-to-value ratio at origination, LTV-O);

b) aktuális hitelfedezeti arány (current loan-to-value ratio, LTV-C);

c) hitelnyújtáskori hitel-jövedelem arány (loan-to-income ratio at origination, LTI-O);

d) hitelnyújtáskori adósság-jövedelem arány (debt-to-income ratio at origination, DTI-O);

e) hitelnyújtáskori hitelszolgálat-jövedelem arány (loan-service-to-income ratio at origination, LSTI-O);

f) hitelnyújtáskori adósságszolgálat-jövedelem arány (debt-service-to-income ratio at origination, DSTI-O), opcionális mutatóként;

g) a folyósított lakáshitelek száma és összege;

h) a lakáshitelek futamideje a hitelnyújtáskor.

Az e mutatókra vonatkozó információknak a belföldi hitelezőkre egyedi alapon kell vonatkozniuk, és kellően reprezentatívnak kell lenniük a belföldi lakáshitelek piacára nézve.

2. Ahol a bérbeadásra vásárolt ingatlanok jelentős forrását képviselik a belföldi ingatlanszektorból eredő kockázatoknak, vélhetően, de nem kizárólag azért, mert a teljes lakáshitelezési állomány vagy folyamatok jelentős részét teszik ki, a nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy e piaci szegmensre vonatkozóan bizonyos további mutatókon alapuló kockázatfigyelési keretrendszert alakítsanak ki. Ahol nem, vagy csak korlátozottan állnak rendelkezésre mennyiségi információk a bérbeadásra vásárolt ingatlanok jelentőségének értékeléséhez, előfordulhat, hogy ezt az értékelést első alkalommal minőségibb jellegű információk alapján kell elvégezni. Az e piaci szegmensre vonatkozó további mutatók között szerepelniük kell az alábbiaknak:

a) hitelnyújtáskori kamatfedezeti mutató (interest coverage ratio at origination, ICR-O);

b) hitelnyújtáskori hitel-bérleti díj arány (loan-to-rent ratio at origination, LTR-O).

3. Az (1) és a (2) bekezdésben felsorolt mutatók kiszámítását illetően a nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott az ezen ajánlás IV. mellékletében foglalt útmutatás követése.

4. A nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy az (1) és a (2) bekezdésben felsorolt mutatók alapján legalább évente kövessék figyelemmel a belföldi lakóingatlan-szektorban bekövetkező fejleményeket.

B. ajánlás – A lakóingatlan-szektor tekintetében releváns információk

1. A nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy kövessék figyelemmel az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott vonatkozó mutatók egyváltozós eloszlását és meghatározott együttes eloszlásait. E sablon útmutatással szolgál az információknak a belföldi lakóingatlan-szektorból eredő kockázatok figyelemmel kísérése tekintetében releváns részletességéről.

2. A nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy a különböző mutatókhoz kapcsolódó kockázatokat az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott alábbi információk alapján kövessék figyelemmel.

a) Az adatszolgáltatási időszakban megadott lakáshitelek folyamatai tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak figyelembe kell venniük:

— a szerződések teljes számát és a kapcsolódó összeget a nemzeti valutában;

— a szerződések számát és a kapcsolódó összeget a nemzeti valutában, az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott kategóriák szerinti bontásban.

b) A lakáshitelek folyamataihoz kapcsolódó LTV-O és LSTI-O tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak figyelembe kell venniük:

— a vonatkozó mutató súlyozott átlagát, százalékban kifejezve;

— az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott kategóriák szerint részletezett vonatkozó mutató súlyozott átlagát, százalékban kifejezve;

— a szerződések számát és a kapcsolódó összeget a nemzeti valutában, az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott eloszlási csoportok szerinti bontásban.

c) A lakáshitelek folyamataihoz kapcsolódó DSTI-O (opcionális mutató) tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak figyelembe kell venniük:

— a vonatkozó mutató súlyozott átlagát, százalékban kifejezve;

— a szerződések számát és a kapcsolódó összeget a nemzeti valutában, az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott eloszlási csoportok szerinti bontásban.

d) A lakáshitelek állományához kapcsolódó LTV-C tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak figyelembe kell venniük:

— a vonatkozó mutató súlyozott átlagát, százalékban kifejezve;

— a szerződések számát és a kapcsolódó összeget a nemzeti valutában, az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott eloszlási csoportok szerinti bontásban.

e) A lakáshitelek folyamataihoz kapcsolódó hitelnyújtáskori futamidő tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak figyelembe kell venniük:

— az években kifejezett, súlyozott átlagos futamidőt;

— a szerződések számát és a kapcsolódó összeget a nemzeti valutában, az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott eloszlási csoportok szerinti bontásban.

f) A lakáshitelek folyamataihoz kapcsolódó LTI-O és DTI-O tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak figyelembe kell venniük:

— a vonatkozó mutató súlyozott átlagát;

— a szerződések számát és a kapcsolódó összeget a nemzeti valutában, az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott eloszlási csoportok szerinti bontásban.

g) A lakáshitelek folyamataihoz kapcsolódó LSTI-O, LTV-O és a lakáshitelek hitelnyújtáskori futamideje együttes eloszlása tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak a szerződések számát és a kapcsolódó összeget nemzeti valutában, az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott kategóriák szerinti bontásban kell figyelembe venniük.

h) A lakáshitelek folyamataihoz kapcsolódó LSTI-O és induláskori kamatlábrögzítési időszak együttes eloszlása tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak a szerződések számát és a nemzeti valutában kifejezett kapcsolódó összeget az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott kategóriák szerinti bontásban kell figyelembe venniük.

i) A lakáshitelek folyamataihoz kapcsolódó DTI-O és LTV-O együttes eloszlása tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak a szerződések számát és a kapcsolódó összeget nemzeti valutában, az ezen ajánlás II. mellékletének A. sablonjában meghatározott kategóriák szerinti bontásban kell figyelembe venniük.

3. Ahol a bérbeadásra vásárolt ingatlanok jelentős forrását képviselik a belföldi lakóingatlan-szektorból eredő kockázatoknak, vélhetően, de nem kizárólag azért, mert a teljes lakáshitelezési állomány vagy folyamatok jelentős részét teszik ki, a nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy a releváns mutatók tekintetében a kockázatokat a bérbeadásra vásárolt ingatlanok és a tulajdonos által lakott ingatlanok szerint külön-külön is figyelemmel kísérjék. Ebben az esetben a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az ezen ajánlás II. mellékletének B. sablonjában meghatározott bontásokat is figyelembe kell venniük.

C. ajánlás – A kereskedelmi ingatlanszektorból eredő kockázatok figyelemmel kísérése

▼M1

1. A nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy alakítsanak ki belföldi kereskedelmiingatlan-szektorukra vonatkozó kockázatfigyelési keretrendszert. Ennek érdekében a kereskedelmi ingatlanok piacáról származó kockázatok hatékony figyelemmel kíséréséhez a mutatók alábbi csoportja ajánlott:

A fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó mutatók:

a) árindex;

b) bérleti index;

c) bérleti hozam index;

d) kiadatlan terület aránya;

e) megkezdett építkezések;

A pénzügyi rendszer kereskedelmiingatlan-hitelezési kitettségeire vonatkozó mutatók:

f) kereskedelmiingatlan-hitelezési folyamatok (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is);

g) a nemteljesítő kereskedelmiingatlan-hitelek (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is) folyamatai;

h) kereskedelmiingatlan-hitelezési (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is) veszteségek fedezetére képzett céltartalékok folyamatai;

i) a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanok céljára történő hitelezés (mint a kereskedelmiingatlan-hitelezés része) tekintetében a hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok folyamatai;

j) a kereskedelmiingatlan-hitelezési állományok (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is);

k) a nemteljesítő kereskedelmiingatlan-hitelek (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is) állományai;

l) kereskedelmiingatlan-hitelezési (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is) veszteségek fedezetére képzett céltartalékok állományai;

m) a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanok céljára történő hitelezés (mint a kereskedelmiingatlan-hitelezés része) állományai;

n) a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanok céljára történő hitelezés (mint a kereskedelmiingatlan-hitelezés része) tekintetében a nemteljesítő hitelek állományai;

o) a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanok céljára történő hitelezés (mint a kereskedelmiingatlan-hitelezés része) tekintetében a hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok állományai.

A kereskedelmiingatlan-hitelezési szabályokra vonatkozó mutatók:

p) az LTV-O súlyozott átlaga a kereskedelmiingatlan-hitelek folyamatai tekintetében;

q) az aktuális hitelfedezeti arány (LTV-C) súlyozott átlaga a kereskedelmiingatlan-hitelek állományai tekintetében;

r) a hitelnyújtáskori kamatfedezeti arány (ICR-O) súlyozott átlaga a kereskedelmiingatlan-hitelek folyamatai tekintetében, valamint az aktuális kamatfedezeti arány (ICR-C) súlyozott átlaga a kereskedelmiingatlan-hitelek állományai tekintetében;

s) a hitelnyújtáskori adósságszolgálati fedezeti mutató (DSCR-O) súlyozott átlaga a kereskedelmiingatlan-hitelek folyamatai tekintetében, valamint az aktuális adósságszolgálati fedezeti mutató (DSCR-C) súlyozott átlaga a kereskedelmiingatlan-hitelek állományai tekintetében.

Az e mutatókra vonatkozó információknak a hitelezőkre egyedi alapon kell vonatkozniuk, és kellően reprezentatívnak kell lenniük a belföldi kereskedelmiingatlan-piacra nézve.

▼B

2. Amennyiben a beruházások a kereskedelmiingatlan-finanszírozás jelentős részét teszik ki, a nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy a belföldi kereskedelmiingatlan-szektorukra vonatkozó kockázatfigyelési keretrendszerbe illesszék be a kereskedelmiingatlan-beruházási kitettségekre vonatkozó további mutatók alábbi csoportját is:

a) közvetlen és közvetett kereskedelmiingatlan-beruházási folyamatok;

b) a kereskedelmiingatlan-beruházásokra vonatkozó értékelési kiigazítások folyamatai;

c) közvetlen és közvetett kereskedelmiingatlan-beruházási állományok;

d) a kereskedelmiingatlan-beruházásokra vonatkozó értékelési kiigazítások állományai.

Az ezen mutatókra vonatkozó információknak a befektetőkre egyedi alapon kell vonatkozniuk, és kellően reprezentatívnak kell lenniük a belföldi kereskedelmiingatlan-piacra nézve.

3. Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt mutatók kiszámítását illetően a nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott az ezen ajánlás V. mellékletében, és amennyiben a kereskedelmi ingatlanok tekintetében releváns, a IV. mellékletében foglalt útmutatás követése.

4. A nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy az (1) és a (2) bekezdésben felsorolt mutatók alapján legalább negyedévente kövessék figyelemmel a belföldi kereskedelmiingatlan-szektorban bekövetkező fejleményeket a fizikai piac, a hitelezési és beruházási folyamatok (beleértve a nemteljesítő hitelek, a hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok és a beruházások értékelési kiigazításainak folyamatait), valamint a kapcsolódó hitelezési szabályok tekintetében. E figyelemmel kísérésre legalább évente sor kell, hogy kerüljön a hitelek és beruházások állományai (beleértve a nemteljesítő hitelek, a hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok és a beruházások értékelési kiigazításainak állományait) és a kapcsolódó hitelezési szabályok tekintetében.

D. ajánlás – A kereskedelmi ingatlanszektor tekintetében releváns információk

1. A nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy kövessék figyelemmel az ezen ajánlás III. mellékletének A., B. és C. sablonjában meghatározott vonatkozó mutatókat. E sablonok útmutatással szolgálnak a belföldi kereskedelmiingatlan-szektorból eredő kockázatok figyelemmel kíséréséhez szükséges az információk részletességéről.

▼M1

2. A nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy a különböző mutatókhoz kapcsolódó kockázatokat az ezen ajánlás III. mellékletének A., B. és C. sablonjában meghatározott alábbi információk alapján kövessék figyelemmel:

a) Az árindex, a bérleti index, a bérleti hozam index, a kiadatlan terület aránya és a megkezdett építkezések esetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az alábbiak szerinti bontást kell figyelembe venniük:

— ingatlan típusa;

— ingatlan helye.

b) A kereskedelmiingatlan-beruházások értékelési kiigazításainak folyamatai és állományai esetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az alábbiak szerinti bontást kell figyelembe venniük:

— ingatlan típusa;

— ingatlan helye;

— befektető típusa;

— befektető állampolgársága.

c) A kereskedelmiingatlan-hitelezési folyamatok és állományok, valamint a kereskedelmi ingatlanok (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is) céljára való hitelezés valamennyi bontása – vagyis az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok birtokában lévő ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) céljára történő hitelezés; a bérlakás céljára történő hitelezés; a jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan céljára történő hitelezés; a fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlanok céljára történő hitelezés; valamint a szociális lakások céljára történő hitelezés – esetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az alábbiak szerinti további bontást kell figyelembe venniük:

— ingatlan típusa;

— ingatlan helye;

— hitelező típusa;

— hitelező állampolgársága.

d) A nemteljesítő kereskedelmiingatlan-hitelek folyamatai és állományai, valamint a nemteljesítő kereskedelmiingatlan-hitelek (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is) valamennyi bontása – vagyis az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok birtokában lévő ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) céljára történő hitelezés; a bérlakás céljára történő hitelezés; a jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan céljára történő hitelezés; a fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlanok céljára történő hitelezés; valamint a szociális lakások céljára történő hitelezés – esetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az alábbiak szerinti további bontást kell figyelembe venniük:

— ingatlan típusa;

— ingatlan helye;

— hitelező típusa;

— hitelező állampolgársága.

e) A kereskedelmiingatlan-hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok folyamatai és állományai, valamint a kereskedelmiingatlan-hitelezési (beleértve a fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is) veszteségek fedezetére képzett céltartalékok valamennyi bontása – vagyis az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok birtokában lévő ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) céljára történő hitelezés; a bérlakás céljára történő hitelezés; a jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan céljára történő hitelezés; a fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlanok céljára történő hitelezés; valamint a szociális lakások céljára történő hitelezés – esetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az alábbiak szerinti további bontást kell figyelembe venniük:

— ingatlan típusa;

— ingatlan helye;

— hitelező típusa;

— hitelező állampolgársága.

Az a-e) pontban szereplő bontásokat az ajánlott minimumnak kell tekinteni. A nemzeti makroprudenciális hatóságok további bontásokat alkalmazhatnak, ha szükségesnek tartják a pénzügyi stabilitás céljára.

▼B

3. Amennyiben a beruházások a kereskedelmiingatlan-finanszírozás jelentős részét teszik ki, a nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy a belföldi kereskedelmiingatlan-szektorukra vonatkozó kockázatfigyelési keretrendszerbe illesszék be a kereskedelmiingatlan-beruházási kitettségre vonatkozó, az ezen ajánlás III. mellékletének B. sablonjában meghatározott további információk alábbi csoportját is:

a) A kereskedelmiingatlan-beruházási folyamatok és állományok esetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az alábbiak szerinti bontást kell figyelembe venniük:

— közvetlenül tulajdonban álló kereskedelmi ingatlanok;

— közvetetten tulajdonban álló kereskedelmi ingatlanok.

b) A közvetlen kereskedelmiingatlan-beruházási folyamatok és állományok esetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az alábbiak szerinti bontást kell figyelembe venniük:

— ingatlan típusa;

— ingatlan helye;

— befektető típusa;

— befektető állampolgársága.

c) A közvetett kereskedelmiingatlan-beruházási folyamatok és állományok esetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak az alábbiak szerinti bontást kell figyelembe venniük:

— befektető típusa;

— befektető állampolgársága.

E. ajánlás – A nemzeti kereskedelmiingatlan-piacoknak való kitettségi adatok közzététele az európai felügyeleti hatóságok által

1. Az Európai Bankhatóság (EBH), az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) számára ajánlott, hogy az ezen ajánlás V. mellékletének 9. pontjában foglalt útmutatásnak megfelelően legalább évente tegyék közzé a felügyeletük alatt álló szervezeteknek az Unió egyes nemzeti kereskedelmiingatlan-piacainak való kitettségeire vonatkozó aggregált adatokat. Ezeknek az aggregált adatoknak a fennálló adatszolgáltatási követelmények alapján az európai felügyeleti hatóságok rendelkezésére álló információkon kell alapulniuk.

▼M1

F. ajánlás – Egységes minimumkeret meghatározása a fizikai kereskedelmiingatlan-piac számára

1. A Bizottság (Eurostat) számára ajánlott, hogy javasoljon uniós jogszabályt a fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó, a C(1) ajánlás a-e) pontja szerinti mutatók adatbázisának kidolgozására, előállítására és terjesztésére vonatkozó egységes minimumkeret kialakítása érdekében.

2. A Bizottság (Eurostat) számára ajánlott továbbá, hogy hozzon létre és vezessen be statisztikai szabványokat, forrásokat, módszereket és eljárásokat a fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó, a C(1) ajánlás a-e) pontja szerinti mutatók adatbázisának kidolgozására, különösen e mutatók minőségének biztosítása és az adatszolgáltatási teher minimalizálása érdekében.

▼B

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1. Fogalommeghatározások

1. Ezen ajánlás alkalmazásában, valamint az ezen ajánlás IV. és V. mellékletében szereplő további technikai előírások figyelembevételével a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. „hitelfelvevő”: a lakáshitelre vagy a kereskedelmiingatlan-hitelre vonatkozó szerződés aláírója vagy egyik aláírója, aki a hitelezőtől finanszírozásban részesül;

2. „bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitel”: az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összege, amelyek tekintetében a hitelfelvevő a hitelnyújtáskor a bérbeadásra vásárolt ingatlant jelölte meg fedezetként;

3. ►M1 „bérbeadásra vásárolt ingatlan”: olyan lakóingatlan, amely elsődlegesen a bérlők részére történő bérbeadás céljából közvetlenül valamely természetes személy tulajdonában áll; ◄

4. ►M1 „kereskedelmi ingatlan”: minden jövedelmet termelő ingatlan, akár létező, akár fejlesztés alatt áll, beleértve a bérlakásokat is; vagy az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által használt ingatlan, akár létező, akár fejlesztés alatt áll; amely nem minősül lakóingatlannak; és beleértve a szociális lakásokat.

Amennyiben egy ingatlan vegyes, kereskedelmi és lakáscélú felhasználással is rendelkezik, azt különböző ingatlanoknak kell tekinteni (például az egyes felhasználásoknak szentelt alapterület alapján), amennyiben az ilyen bontás megvalósítható; egyébként az ingatlan besorolható a domináns felhasználásnak megfelelően; ◄

5. ►M1 „kereskedelmi ingatlanhoz kapcsolódó hitel”: jogi személy részére nyújtott, jövedelmet termelő ingatlan (vagy jövedelmet termelő ingatlanként meghatározott ingatlanok csoportja) – akár létező, akár fejlesztés alatt áll – megszerzésére irányuló hitel, vagy az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által használt ingatlan (vagy ilyen ingatlanok csoportja) – akár létező, akár fejlesztés alatt áll – megszerzésére irányuló hitel, vagy kereskedelmi ingatlannal (vagy kereskedelmi ingatlanok csoportjával) fedezett hitel; ◄

6. „megkezdett építkezések”: az adatszolgáltatási időszakban megkezdett új kereskedelmi építkezési projektek alapterülete négyzetméterben; amennyiben ez az információ nem áll rendelkezésre, a megkezdett építkezések utalhat az adatszolgáltatási időszakban megkezdett új kereskedelmi építkezési projektek számára;

7. „aktuális hitelfedezeti arány” (current loan-to-value ratio, LTV-C): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet, amelyek tekintetében a hitelfelvevő egy adott ingatlant jelölt meg fedezetként, adatszolgáltatási időpontban fennálló összegének az ingatlan aktuális értékéhez viszonyított aránya;

8. „ingatlan aktuális értéke”: az ingatlan egy független külső vagy belső értékbecslő által megállapított értéke; ha ilyen értékelés nem áll rendelkezésre, az ingatlan aktuális értéke megbecsülhető az ingatlan földrajzi elhelyezkedésére és típusára tekintettel kellően részletes ingatlanérték-index felhasználásával; ha ilyen ingatlanérték-index sem áll rendelkezésre, az ingatlan földrajzi elhelyezkedésére és típusára tekintettel kellően részletes ingatlanár-index használható az ingatlan értékcsökkenésének figyelembevétele érdekében megfelelően megválasztott csökkentés alkalmazását követően;

9. „adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt;

10. „adósságszolgálati fedezeti mutató” (debt service coverage ratio, DSCR): egy adott, legalább részben adósság révén finanszírozott kereskedelmi ingatlan által generált, az adók és az ingatlan értékének fenntartását szolgáló működési költségek nélküli éves bérletidíj-bevételnek az adott ingatlan által fedezett hitel éves adósságszolgálatához viszonyított aránya; a mutató utalhat a hitelnyújtáskori (DSCR-O) vagy az aktuális (DSCR-C) értékre;

11. „hitelnyújtáskori adósságszolgálat-jövedelem arány” (debt-service-to-income ratio at origination, DSTI-O): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában;

12. „hitelnyújtáskori adósság-jövedelem arány” (debt-to-income ratio at origination, DTI-O): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya;

13. „rendelkezésre álló jövedelem”: a hitelfelvevőnek a hitelező által a lakáshitel-nyújtás időpontjában regisztrált teljes éves rendelkezésre álló jövedelme, amely valamennyi jövedelemforrásra kiterjed, az (adóvisszatérítések nélküli) adók és járulékok (például egészségügyi ellátási, társadalombiztosítási vagy egészségbiztosítási járulékok) levonásával és a kiadások levonása előtt;

14. „első vevő”: olyan hitelfelvevő, akinek korábban nem nyújtottak lakáshitelt; egynél több hitelfelvevő (a lakáshitelre vonatkozó szerződés több aláírója) esetén egyik hitelfelvevő sem minősül első vevőnek, amennyiben valamelyiküknek korábban lakáshitelt nyújtottak;

15. „hitelek folyamatai”: az adatszolgáltatási időszakban nyújtott összes új hitel; az újratárgyalt hitelek az új hitelnyújtás részét képezik, ha a hitelező új hitelszerződésnek tekinti azokat;

16. „teljes mértékben amortizálódó hitel”: amortizációs ütemezés szerint a hitel futamideje alatti rendszeres tőketörlesztésű lakáshitel, amelynek esetében a tőke a hitel lejártakor teljes mértékben visszafizetésre került;

▼M1

16a. „jövedelemtermelő fejlesztés alatt álló ingatlan”: minden olyan, építés alatt álló ingatlan, amelyet arra szánnak, hogy elkészültét követően tulajdonosa számára – bérleti díjak, vagy az értékesítéséből származó nyereség formájában – bevételt biztosítson; nem foglalja magában a lebontásra kerülő épületeket vagy a jövőbeli potenciális fejlesztés céljára megtisztításra kerülő területeket;

▼B

17. „jövedelemtermelő ingatlan”: minden olyan ingatlan, amelynek esetében a jövedelmet annak bérleti díjából vagy értékesítéséből származó nyereség generálja;

18. „kamatfedezeti mutató” (interest coverage ratio, ICR): a bérbeadásra vásárolt ingatlanból származó bruttó (működési költségek és adók levonása előtti) éves bérletidíj-bevételnek vagy a kereskedelmi ingatlanból vagy ingatlanok csoportjából származó nettó éves bérletidíj-bevételnek az ingatlan vagy ingatlanok csoportja által fedezett hitel éves kamatköltségéhez viszonyított aránya; a mutató utalhat a hitelnyújtáskori (ICR-O) vagy az aktuális (ICR-C) értékre;

19. „hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok”: a potenciális jövőbeli hitelezési veszteségek fedezetére a hitelportfóliókban képzett céltartalékok teljes összege;

20. „folyósított hitelek”: az adatszolgáltatási időszakban nyújtott összes lakáshitel (a hitelek számában vagy hitelösszegben kifejezve);

21. „hitelszolgálat”: a hitelfelvevő lakáshitele utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt;

22. „hitelnyújtáskori hitelszolgálat-jövedelem arány” (loan service-to-income ratio at origination, LSTI-O): az éves lakáshitel-szolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában;

23. „hitel-költség arány” (loan-to-cost ratio, LTC): az összes nyújtott hitel kezdeti összegének a valamely ingatlan fejlesztésével (a befejezésig) járó költségek összegéhez viszonyított aránya;

24. „hitelnyújtáskori hitel-jövedelem arány” (loan-to-income ratio at origination, LTI-O): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlan jelölte meg fedezetként, a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya;

25. „hitelnyújtáskori hitel-bérleti díj arány” (loan-to-rent ratio at origination, LTR-O): a hitelfelvevő bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitelnyújtáskori hitelének a bérbeadásra vásárolt ingatlanból származó bruttó (működési költségek és adók levonása előtti) éves bérletidíj-bevételhez viszonyított aránya;

26. „hitelnyújtáskori hitelfedezeti arány” (loan-to-value ratio at origination, LTV-O): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya;

27. „hitelnyújtáskori futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában;

28. „nemzeti makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 európai rendszerkockázati testületi ajánlás ( 1 ) B. ajánlásában ajánlottaknak megfelelően a nemzeti jogszabályok által a makroprudenciális politika vitelével megbízott hatóság;

29. „nem amortizálódó hitel”: legfeljebb csupán a hitel kamatának rendszeres törlesztésével járó lakáshitel; adott esetben külön kell azonosítani a visszaváltási eszközzel rendelkező nem amortizálódó hiteleket;

30. „nemteljesítő hitelek”: az alábbi kritériumok egyikének vagy mindkettőnek megfelelő hitelkockázati kitettségek:

a) több mint 90 napos késedelemben lévő lényeges kitettségek;

b) az adós vizsgálata alapján valószínűtlen, hogy az adós a fedezet érvényesítése nélkül képes lesz hitelkötelezettségeinek összegét teljes egészében visszafizetni, függetlenül attól, hogy van-e késedelem, illetve a késedelmes napok számától;

31. „tulajdonos által lakott ingatlanhoz kapcsolódó hitel”: az összes olyan lakáshitel vagy hitelrészlet összege, amelyek tekintetében a hitelfelvevő a hitelnyújtáskor tulajdonos által lakott ingatlant jelölt meg fedezetként;

32. ►M1 „tulajdonos által lakott ingatlan”: az összes olyan, természetes személy tulajdonában álló lakóingatlan, amely lakáscélra áll tulajdonosa rendelkezésére; ◄

33. „részben amortizálódó hitel”: több különböző amortizációs típusú lakáshitel kombinációja;

▼M1 —————

▼B

35. „ingatlanérték-index”: olyan index, amely az ingatlan árának és minőségének idővel történő változását egyaránt tükrözi, például az ügyleti adatok alapján előállított index;

36. „bérleti díj”: a bérlő által az ingatlan tulajdonosa részére ténylegesen fizetett pénzösszeg, az esetleges ösztönzők (például bérletidíj-mentes időszakok, átalakítási hozzájárulás) és terhek levonásával;

▼M1

36a. „bérlakás”: az összes olyan, jogi személy tulajdonában álló ingatlan, amely elsődleges célja a bérlők részére történő bérbeadás;

▼B

37. „bérleti hozam”: az éves bérleti díjaknak az ingatlan piaci értékéhez viszonyított aránya;

38. ►M1 „lakóingatlan”: minden lakáscélra rendelkezésre álló ingatlan, akár létező, akár fejlesztés alatt áll, amelyet természetes személy megszerzett, felépített vagy felújított, ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanokat is. Amennyiben egy ingatlan vegyes felhasználású, azt különböző ingatlanoknak kell tekinteni (például az egyes felhasználásoknak szentelt alapterület alapján), amennyiben az ilyen bontás megvalósítható; egyébként az ingatlan besorolható a domináns felhasználásnak megfelelően; ◄

39. ►M1 „lakáshitel”: természetes személynek nyújtott, lakóingatlannal fedezett hitel, a hitel céljától függetlenül; ◄

40. „kockázatfigyelési keretrendszer”: a belföldi ingatlanpiacból eredő rendszerkockázatok figyelemmel kísérésének és értékelésének rendszeres folyamata, megalapozott elemzési módszerek és kellően reprezentatív adatok alapján;

41. „kellően reprezentatív adatok”: a statisztikai populációban ismerten jelen levő releváns jellemzőkre vonatkozó, mintavételi módszerek alkalmazásával szerzett adatok; nincsenek előírva konkrét mintavételi módszerek, és a nemzeti gyakorlatok megfelelőnek tekintendők mindaddig, amíg szakértői megítélés szerint úgy tekinthető, hogy torzulatlan eredményekhez vezetnek;

42. „kiadatlan terület aránya”: az ingatlan bérbeadásra rendelkezésre álló alapterületének az ingatlan teljes alapterületéhez viszonyított aránya;

43. „beruházások értékelési kiigazítása”: a befektetőnél a fennálló piaci feltételek következtében a beruházásokhoz kapcsolódó potenciális jövőbeli veszteség figyelembevétele érdekében felmerült költségek;

44. „hitelnyújtáskori érték”: az ingatlan ügyleti értéke (amelyet például közjegyzői okirat rögzít) és a független külső vagy belső értékbecslő által a hitelnyújtáskor megállapított értéke közül az alacsonyabb érték; ha csak egy érték áll rendelkezésre, azt kell használni.

2. Végrehajtási kritériumok

1. Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:

a) az ajánlás csak azon mutatókra terjed ki, amelyek a pénzügyi stabilitás céljára szükségesek, és amelyek tekintetében adathiány került azonosításra;

b) kellő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, az alábbiak figyelembevételével:

i. a kereskedelmi- és lakóingatlan-piac mérete és alakulása a tagállamokban;

ii. az egyes nemzeti makroprudenciális hatóságok hatásköre;

iii. az egyes ajánlások célkitűzése és tartalma;

c) az A–D. ajánlás végrehajtásának értékelése során kellő tekintettel kell lenni a (15) preambulumbekezdésben említett uniós szintű adatgyűjtés terén elért előrehaladásra is;

d) az A–E. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó, az ezen ajánlás I. mellékletében meghatározott külön kritériumok.

2. A címzetteknek közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentésnek tartalmaznia kell legalább:

a) a hozott intézkedések érdemére és időbeli ütemezésére vonatkozó információkat;

b) a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelését;

c) részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

▼M1

3. Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

A címzetteknek az alábbi határidőkön belül közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk:

1. A. ajánlás

a) A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak 2019. december 31-ig időközi jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak az A. ajánlás végrehajtásához már rendelkezésre álló vagy várhatóan rendelkezésre álló információkról.

b) A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak 2020. december 31-ig végső jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak az A. ajánlás végrehajtásáról.

2. B. ajánlás

a) A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak 2019. december 31-ig időközi jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak a B. ajánlás végrehajtásához már rendelkezésre álló vagy várhatóan rendelkezésre álló információkról.

b) A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak 2020. december 31-ig végső jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak a B. ajánlás végrehajtásáról.

3. C. ajánlás

a) A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak 2019. december 31-ig időközi jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak a C. ajánlás végrehajtásához már rendelkezésre álló vagy várhatóan rendelkezésre álló információkról.

b) A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak 2021. december 31-ig végső jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak a C. ajánlás végrehajtásáról.

c) Amennyiben a nemzeti makroprudenciális hatóságok nem rendelkeznek a C(1) ajánlás a-e) pontja szerinti mutatókra vonatkozó releváns információval, e hatóságoknak legkésőbb 2025. december 31-ig végső jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak a C. ajánlás e mutatók tekintetében való végrehajtásáról.

4. D. ajánlás

a) A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak 2019. december 31-ig időközi jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak a D. ajánlás végrehajtásához már rendelkezésre álló vagy várhatóan rendelkezésre álló információkról.

b) A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak 2021. december 31-ig végső jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak a D. ajánlás végrehajtásáról.

c) Amennyiben a nemzeti makroprudenciális hatóságok nem rendelkeznek a D(2) ajánlás a) pontja szerinti, az ezen ajánlás III. mellékletének A. sablonjában meghatározott mutatókra vonatkozó releváns információval, e hatóságoknak legkésőbb 2025. december 31-ig végső jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak a D. ajánlás e mutatók tekintetében való végrehajtásáról.

5. E. ajánlás

a) Az ERKT kéri az európai felügyeleti hatóságokat, hogy 2017. december 31-ig határozzanak meg a felügyeletük alatt álló szervezeteknek az Unió egyes nemzeti kereskedelmiingatlan-piacaival szembeni kitettségeire vonatkozó adatok közzétételére szolgáló sablont.

b) Az ERKT kéri az európai felügyeleti hatóságokat, hogy 2018. június 30-ig tegyék közzé az a) pontban említett adatokat a 2017. december 31-i állapot szerint.

c) Az ERKT kéri az európai felügyeleti hatóságokat, hogy 2019. március 31-ével kezdődően évente tegyék közzé az a) pontban említett adatokat, a megelőző év december 31-i állapot szerint.

6. F. ajánlás

a) Az ERKT kéri a Bizottságot (Eurostat), hogy 2021. december 31-ig nyújtson be időközi jelentést az ERKT-nak és a Tanácsnak az F. ajánlás végrehajtására vonatkozó első értékelésről.

b) Az ERKT kéri a Bizottságot (Eurostat), hogy 2023. december 31-ig nyújtson be végső jelentést az ERKT-nak és a Tanácsnak az F. ajánlás végrehajtásáról.

▼B

4. Nyomon követés és értékelés

1. Az ERKT titkársága:

a) támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

b) ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az irányítóbizottságon keresztül az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak.

2. Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzett nem adott megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére.

▼M1









I. MELLÉKLET

AZ AJÁNLÁSOKNAK VALÓ MEGFELELÉSRE VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK

1. A. ajánlás

Úgy tekintendő, hogy a nemzeti makroprudenciális hatóságok megfelelnek az A(1) és az A(2) ajánlásnak, amennyiben:

a) értékelik, hogy országukban a lakóingatlan-szektor kockázatfigyelési keretrendszere figyelembe veszi-e, illetve végrehajtja-e a lakáshitelekre vonatkozó hitelezési szabályokról szóló releváns mutatókat;

b) értékelik az A(1) ajánlásban az ezen kockázatfigyelés céljára meghatározott mutatók használata terén elért haladást;

c) értékelik, hogy a releváns mutatókra vonatkozó, már rendelkezésre álló vagy a jövőben várhatóan rendelkezésre álló információk mennyiben kellően reprezentatívak a lakáshitelek piacának aktuális hitelezési szabályaira nézve;

d) értékelik, hogy a bérbeadásra vásárolt ingatlanok jelentős forrását képviselik-e a belföldi lakóingatlan-szektorból eredő kockázatoknak, illetve, hogy a teljes lakáshitelezési állomány vagy folyamatok jelentős részét teszik-e ki;

e) abban az esetben, ha a bérbeadásra vásárolt ingatlanokat a belföldi lakóingatlan-szektorból eredő kockázatok jelentős forrásának tekintik, vagy úgy tekintik, hogy azok a teljes lakáshitelezési állomány vagy folyamatok jelentős részét teszik ki, értékelik az A(2) ajánlásban a kockázatfigyelés céljára meghatározott mutatók használata terén elért haladást.

Úgy tekintendő, hogy a nemzeti makroprudenciális hatóságok megfelelnek az A(3) és az A(4) ajánlásnak, amennyiben:

a) biztosítják az A(1) és az A(2) ajánlásban felsorolt mutatók kiszámítására szolgáló, a IV. mellékletben meghatározott módszerek elfogadását;

b) amennyiben a releváns mutatók kiszámításához a IV. mellékletben meghatározotton kívüli egyéb módszer is használatra kerül, beszámolnak a módszer technikai jellemzőiről és annak a lakóingatlan-szektorból eredő kockázatok figyelemmel kísérése szempontjából való eredményességéről;

c) biztosítják, hogy az A(1) és az A(2) ajánlásban felsorolt releváns mutatók legalább évente felhasználásra kerüljenek a lakóingatlan-szektorban mutatkozó kockázatok figyelemmel kísérésére.

2. B. ajánlás

Úgy tekintendő, hogy a nemzeti makroprudenciális hatóságok megfelelnek a B(1) és a B(2) ajánlásnak, amennyiben:

a) értékelik a II. melléklet A. sablonjában meghatározott vonatkozó mutatók egyváltozós eloszlásának és meghatározott együttes eloszlásainak figyelemmel kísérése terén elért haladást;

b) értékelik a B(2) ajánlásban és a II. melléklet A. sablonjában a releváns kockázatok figyelemmel kísérésére vonatkozó útmutatásként meghatározott információk használata terén elért haladást.

Amennyiben a bérbeadásra vásárolt ingatlanokat a belföldi lakóingatlan-szektorból eredő kockázatok jelentős forrásának tekintik, vagy azok a teljes lakáshitelezési állomány vagy folyamatok jelentős részét teszik ki, akkor tekintendő úgy, hogy a nemzeti makroprudenciális hatóságok megfelelnek a B(3) ajánlásnak, amennyiben:

a) értékelik a bérbeadásra vásárolt ingatlanokra és a tulajdonos által lakott ingatlanokra vonatkozó releváns mutatók külön-külön történő figyelemmel kísérése terén elért haladást;

b) értékelik a releváns adatoknak a II. melléklet A. és B. sablonjában meghatározott dimenziók szerinti bontásban történő figyelemmel kísérése terén elért haladást.

3. C. ajánlás

Úgy tekintendő, hogy a nemzeti makroprudenciális hatóságok megfelelnek a C(1) és C(2) ajánlásnak, amennyiben:

a) értékelik, hogy országukban a kereskedelmiingatlan-szektor kockázatfigyelési keretrendszere figyelembe veszi-e, illetve végrehajtja-e a belföldi kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó releváns mutatókat;

b) biztosítják, hogy a kockázatfigyelési keretrendszer magában foglalja a fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó mutatókat, a pénzügyi rendszer hitelkitettségeire vonatkozó mutatókat és a hitelezési szabályokra vonatkozó mutatókat;

c) értékelik, hogy a beruházások a belföldi kereskedelmiingatlan-szektor jelentős finanszírozási forrását képviselik-e;

d) amennyiben a beruházások a nemzeti kereskedelmiingatlan-szektor jelentős finanszírozási forrását képviselik, értékelik a C(2) ajánlásban meghatározott további kockázatfigyelési mutatók használata terén elért haladást;

e) értékelik legalább a C(1) ajánlásban, és adott esetben a C(2) ajánlásban meghatározott mutatók használata terén elért haladást;

f) értékelik, hogy az e mutatókra vonatkozó (már rendelkezésre álló vagy várhatóan rendelkezésre álló) információk kellően reprezentatívak-e a belföldi kereskedelmiingatlan-piacra nézve.

Úgy tekintendő, hogy a nemzeti makroprudenciális hatóságok megfelelnek a C(3) és a C(4) ajánlásnak, amennyiben:

a) biztosítják a C(1) ajánlásban és a C(2) ajánlásban felsorolt mutatók kiszámítására szolgáló, az V. mellékletben, és amennyiben a kereskedelmi ingatlanok tekintetében releváns, a IV. mellékletben meghatározott módszerek elfogadását;

b) azokban az esetekben, amikor a releváns mutatók kiszámításához a IV. és az V. mellékletben meghatározotton kívüli egyéb módszer is használatra kerül, beszámolnak a módszer technikai jellemzőiről és annak a kereskedelmiingatlan-szektorból eredő kockázatok figyelemmel kísérése szempontjából való eredményességéről;

c) biztosítják, hogy a C(1) ajánlásban felsorolt mutatókat legalább negyedévente felhasználják a kereskedelmiingatlan-szektorban mutatkozó fejlemények figyelemmel kísérésére a fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó mutatók, a hitelezési folyamatok (ideértve a nemteljesítő hitelek és a hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok folyamatait) és a kapcsolódó hitelezési szabályok esetében, és legalább évente a hitelek állományai (ideértve a nemteljesítő hitelek és a hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok állományait) és a kapcsolódó hitelezési szabályok esetében;

d) amennyiben a beruházások a nemzeti kereskedelmiingatlan-szektor jelentős finanszírozási forrását képviselik, biztosítják, hogy a C(2) ajánlásban felsorolt mutatókat legalább negyedévente felhasználják a kereskedelmiingatlan-szektorban mutatkozó fejlemények figyelemmel kísérésére a beruházási folyamatok (ideértve a beruházások értékelési kiigazításait) esetében, és legalább évente a beruházások állományai (ideértve a beruházások értékelési kiigazításait) esetében.

4. D. ajánlás

Úgy tekintendő, hogy a nemzeti makroprudenciális hatóságok megfelelnek a D. ajánlásnak, amennyiben:

a) értékelik a III. melléklet A., B. és C. sablonjában meghatározott releváns mutatók figyelemmel kísérése terén elért haladást;

b) értékelik a D(2) ajánlásban meghatározott és a III. melléklet A., B. és C. sablonjában a releváns kockázatok figyelemmel kísérésére vonatkozó útmutatásként megjelölt releváns információk használata terén elért haladást;

c) amennyiben a beruházások a nemzeti kereskedelmiingatlan-szektor jelentős finanszírozási forrását képviselik, értékelik a D(3) ajánlásban és a III. melléklet B. sablonjában a releváns kockázatok figyelemmel kísérésére vonatkozó útmutatásként meghatározott információk használata terén elért haladást;

d) abban az esetben, ha a kereskedelmiingatlan-szektorban bekövetkező fejlemények figyelemmel kíséréséhez további mutatókat is használnak, beszámolnak a kockázatok figyelemmel kíséréséhez használt további információkról.

5. E. ajánlás

Úgy tekintendő, hogy az európai felügyeleti hatóságok megfelelnek az E. ajánlásnak, amennyiben:

a) meghatároznak egy, a felügyeletük alatt álló szervezeteknek az Unió egyes nemzeti kereskedelmiingatlan-piacaival szembeni kitettségeire vonatkozó adatok közzétételére szolgáló sablont;

b) legalább évente közzéteszik a felügyeletük alatt álló szervezeteknek az Unió egyes nemzeti kereskedelmiingatlan-piacainak való kitettségeire vonatkozó, a fennálló szabályozási adatszolgáltatási sablonok útján gyűjtött aggregált adatokat.

6. F. ajánlás

Úgy tekintendő, hogy a Bizottság (Eurostat) megfelel az F. ajánlásnak, amennyiben:

a) a tagállamokban jelenleg alkalmazott, a fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó releváns mutatók meghatározásainak és bontásainak alkalmassága alapján uniós jogszabályt javasol a releváns mutatók adatbázisának kidolgozására, előállítására és terjesztésére vonatkozó egységes minimumkeret kialakítása érdekében e mutatók harmonizálásának céljából;

b) biztosítja a javasolt jogszabály mutatókkal és meghatározásaikkal való összhangban hozatalát, ahogyan azokat a felügyeleti vagy pénzügyi stabilitási célokra használják, az adatszolgáltatók terhei indokolatlan növekedésének elkerülése érdekében;

c) biztosítja a fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó mutatók minőségét azáltal, hogy statisztikai szabványokat, forrásokat, módszereket és eljárásokat hoz létre a releváns mutatók adatbázisának kidolgozására;

d) biztosítja, hogy a fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó mutatók adatbázisához kapcsolódó létrehozott statisztikai szabványok, források, módszerek és eljárások végrehajtása nem vezet az adatszolgáltatók terheinek indokolatlan növekedéséhez;

e) előmozdítja a fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó mutatók adatbázisának előállítása érdekében létrehozott statisztikai szabványok, források, módszerek és eljárások végrehajtását.









II. MELLÉKLET

INDIKATÍV SABLONOK A LAKÓINGATLAN-SZEKTORRA VONATKOZÓ MUTATÓKHOZ

1. A. sablon: a lakáshitelekre vonatkozó mutatók és a kapcsolódó bontások

Lakóingatlanra vonatkozó sablonok

FOLYAMATOK = az adatszolgáltatási időszakban nyújtott új lakáshitelek a hitelnyújtó szerint. A valóban új lakáshiteleket és az újratárgyalt hiteleket megkülönböztetni képes nemzeti makroprudenciális hatóságoknak lehetősége van külön bontásban azonosítani az újratárgyalt hiteleket.

ÁLLOMÁNYOK = a lakáshiteleknek az adatszolgáltatási időpontban (pl. év végén) fennálló állományaira vonatkozó adatok

ncu = összeg nemzeti valutában

# = szerződések száma

átl = a vonatkozó mutató átlaga







EGYVÁLTOZÓS ELOSZLÁS A lakáshitel-portfólió áttekintése FOLYAMATOK Hitelnyújtáskori hitelszolgálat-jövedelem arány (LSTI-O) FOLYAMATOK Folyósított hitelek ncu,# SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (%-ban) ebből bérbeadásra vásárolt ncu,# ebből bérbeadásra vásárolt átl (%-ban) ebből tulajdonos által lakott ncu,# ebből tulajdonos által lakott átl (%-ban) ebből első vásárlók ncu,# ebből első vásárlók átl (%-ban) ebből hitelek külföldi devizában ncu,# ebből hitelek külföldi devizában átl (%-ban) ebből teljesen amortizálódó ncu,# ebből teljesen amortizálódó átl (%-ban) ebből részben amortizálódó ncu,# ebből részben amortizálódó átl (%-ban) ebből nem amortizálódó (1) ncu,# ebből nem amortizálódó (1) átl (%-ban) ebből ingatlan az egyes területeken (2) ncu,# ebből ingatlan az egyes területeken (2) átl (%-ban) ebből ≤ 1 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből ≤ 1 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak átl (%-ban) ebből ]1 év; 5 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből ]1 év; 5 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak átl (%-ban) ebből ] 5 év; 10 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből ] 5 év; 10 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak átl (%-ban) ebből > 10 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből > 10 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak átl (%-ban) ebből újratárgyalt (választható) ncu,# MEGOSZLÁS ≤10 % ncu,# ]10 % ; 20 %] ncu,# Hitelnyújtáskori hitelfedezeti arány (LTV-O) FOLYAMATOK ]20 % ; 30 %] ncu,# SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (%-ban) ]30 % ; 40 %] ncu,# ebből bérbeadásra vásárolt átl (%-ban) ]40 % ; 50 %] ncu,# ebből tulajdonos által lakott átl (%-ban) ]50 % ; 60 %] ncu,# ebből első vásárlók átl (%-ban) > 60 % ncu,# ebből hitelek külföldi devizában átl (%-ban) Nem áll rendelkezésre ncu,# ebből teljesen amortizálódó átl (%-ban) ebből részben amortizálódó átl (%-ban) ebből nem amortizálódó (1) átl (%-ban) Hitelnyújtáskori adóssságszolgálat-jövedelem arány (DSTI-O) (VÁLASZTHATÓ) FOLYAMATOK ebből ingatlan az egyes területeken (2) átl (%-ban) SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (%-ban) MEGOSZLÁS MEGOSZLÁS ≤ 50 % ncu,# ≤10 % ncu,# ]50 % ; 60 %] ncu,# ]10 % ; 20 %] ncu,# ]60 % ; 70 %] ncu,# ]20 % ; 30 %] ncu,# ]70 % ; 80 %] ncu,# ]30 % ; 40 %] ncu,# ]80 % ; 90 %] ncu,# ]40 % ; 50 %] ncu,# ]90 % ; 100 %] ncu,# ]50 % ; 60 %] ncu,# ]100 % ; 110 %] ncu,# > 60 % ncu,# > 110 % ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,#







Aktuális hitelfedezeti arány (LTV-C) ÁLLOMÁNYOK Hitelnyújtáskori hitel-jövedelem arány (LTI-O) FOLYAMATOK SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (%-ban) SÚLYOZOTT ÁTLAG átl MEGOSZLÁS MEGOSZLÁS ≤ 50 % ncu,# ≤3 ncu,# ]50 % ; 60 %] ncu,# ]3 ; 3,5 ] ncu,# ]60 % ; 70 %] ncu,# ]3,5 ; 4] ncu,# ]70 % ; 80 %] ncu,# ]4 ; 4,5 ] ncu,# ]80 % ; 90 %] ncu,# ]4,5 ; 5] ncu,# ]90 % ; 100 %] ncu,# ]5 ; 5,5 ] ncu,# ]100 % ; 110 %] ncu,# ]5,5 ; 6] ncu,# > 110 % ncu,# > 6 ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,#







Hitelnyújtáskori futamidő FOLYAMATOK Hitelnyújtáskori adósság-jövedelem arány (DTI-O) FOLYAMATOK SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (év) SÚLYOZOTT ÁTLAG átl MEGOSZLÁS MEGOSZLÁS ≤ 5 év ncu,# ≤3 ncu,# ]5 év; 10 év] ncu,# ]3 ; 3,5 ] ncu,# ]10 év; 15 év] ncu,# ]3,5 ; 4] ncu,# ]15 év ; 20 év] ncu,# ]4 ; 4,5 ] ncu,# ]20 év ; 25 év] ncu,# ]4,5 ; 5] ncu,# ]25 év ; 30 év] ncu,# ]5 ; 5,5 ] ncu,# ]30 év ; 35 év] ncu,# ]5,5 ; 6] ncu,# > 35 év ncu,# ]6,5 ; 7] ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,# > 7 ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,#







EGYÜTTES MEGOSZLÁS FOLYAMATOK Hitelnyújtáskori hitelszolgálat-jövedelem arány (LSTI-O) FOLYAMATOK Hitelnyújtáskori hitelszolgálat-jövedelem arány (LSTI-O) ≤30 % ]30 % ; 50 %] >50 % Induláskori kamatlábrögzítési időszak ≤30 % ]30 % ; 50 %] >50 % LTV-O ≤ 80 % ebből ≤ 1 év ncu,# ncu,# ncu,# Hitelnyújtáskori futamidő ebből ] 1 év; 5 év] ncu,# ncu,# ncu,# ≤ 20 év ncu,# ncu,# ncu,# ebből ] 5 év; 10 év] ncu,# ncu,# ncu,# ]20 év ; 25 év] ncu,# ncu,# ncu,# ebből > 10 év ncu,# ncu,# ncu,# > 25 év ncu,# ncu,# ncu,# LTV-O ]80 %-90 %] Hitelnyújtáskori futamidő FOLYAMATOK Hitelnyújtáskori adósság-jövedelem arány (DTI-O) ≤ 20 év ncu,# ncu,# ncu,# Hitelnyújtáskori hitelfedezeti arány (LTV-O) ≤ 4 ]4 ; 6] > 6 ]20 év ; 25 év] ncu,# ncu,# ncu,# LTV-O ≤ 80 % ncu,# ncu,# ncu,# > 25 év ncu,# ncu,# ncu,# LTV-O ]80 % ; 90 %] ncu,# ncu,# ncu,# LTV-O ]90 %-110 %] LTV-O ]90 % ; 110 %] ncu,# ncu,# ncu,# Hitelnyújtáskori futamidő LTV-O >110 % ncu,# ncu,# ncu,# ≤ 20 év ncu,# ncu,# ncu,# ]20 év ; 25 év] ncu,# ncu,# ncu,# > 25 év ncu,# ncu,# ncu,# LTV-O >110 % Hitelnyújtáskori futamidő ≤ 20 év ncu,# ncu,# ncu,# ]20 év ; 25 év] ncu,# ncu,# ncu,# > 25 év ncu,# ncu,# ncu,#

2. B. sablon: a bérbeadásra vásárolt ingatlanokhoz és a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó lakáshitelekre vonatkozó mutatók és a kapcsolódó bontások

További sablonok a bérbeadásra vásárolt ingatlanokhoz kapcsolódó jelentős kockázattal vagy piaccal rendelkező országok számára

FOLYAMATOK = az adatszolgáltatási időszakban nyújtott új lakáshitelek a hitelnyújtó szerint. A valóban új lakáshiteleket és az újratárgyalt hiteleket megkülönböztetni képes nemzeti makroprudenciális hatóságoknak lehetősége van külön bontásban azonosítani az újratárgyalt hiteleket.

ÁLLOMÁNYOK = a lakáshiteleknek az adatszolgáltatási időpontban (pl. év végén) fennálló állományaira vonatkozó adatok

ncu = összeg nemzeti valutában

# = szerződések száma

átl = a vonatkozó mutató/arány átlaga







BÉRBEADÁSRA VÁSÁROLT INGATLANOKHOZ KAPCSOLÓDÓ HITELEK A bérbeadásra vásárolt ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek áttekintése FOLYAMATOK Hitelnyújtáskori kamatfedezeti mutató (ICR-O) FOLYAMATOK Folyósított hitelek ncu,# SÚLYOZOTT ÁTLAG átl ebből első vásárlók ncu,# MEGOSZLÁS ebből hitelek külföldi devizában ncu,# ≤ 100 % ncu,# ebből teljesen amortizálódó ncu,# ] 100 % ; 125 %] ncu,# ebből részben amortizálódó ncu,# ] 125 % ; 150 %] ncu,# ebből nem amortizálódó (1) ncu,# ] 150 % ; 175 %] ncu,# ebből ingatlan az egyes területeken (2) ncu,# ] 175 % ; 200 %] ncu,# ebből ≤ 1 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# > 200 % ncu,# ebből ]1 év; 5 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből ] 5 év; 10 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből > 10 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# Hitelnyújtáskori hitel-bérleti díj arány (LTR-O) FOLYAMATOK Hitelnyújtáskori hitelfedezeti arány (LTV-O) FOLYAMATOK SÚLYOZOTT ÁTLAG átl SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (%-ban) MEGOSZLÁS MEGOSZLÁS ≤ 5 ncu,# ≤ 50 % ncu,# ] 5 ; 10] ncu,# ]50 % ; 60 %] ncu,# ] 10 ; 15] ncu,# ]60 % ; 70 %] ncu,# ] 15 ; 20] ncu,# ]70 % ; 80 %] ncu,# > 20 ncu,# ]80 % ; 90 %] ncu,# ]90 % ; 100 %] ncu,# ]100 % ; 110 %] ncu,# > 110 % ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,#







TULAJDONOS ÁLTAL LAKOTT INGATLANOKHOZ KAPCSOLÓDÓ HITELEK Tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek áttekintése FOLYAMATOK Hitelnyújtáskori hitelszolgálat-jövedelem arány (LSTI-O) FOLYAMATOK Folyósított hitelek ncu,# SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (%-ban) ebből első vásárlók ncu,# ebből első vásárlók átl (%-ban) ebből hitelek külföldi devizában ncu,# ebből hitelek külföldi devizában átl (%-ban) ebből teljesen amortizálódó ncu,# ebből teljesen amortizálódó átl (%-ban) ebből részben amortizálódó ncu,# ebből részben amortizálódó átl (%-ban) ebből nem amortizálódó (1) ncu,# ebből nem amortizálódó (1) átl (%-ban) ebből ingatlan az egyes területeken (2) ncu,# ebből ingatlan az egyes területeken (2) átl (%-ban) ebből ≤ 1 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből ≤ 1 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak átl (%-ban) ebből ]1 év; 5 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből ]1 év; 5 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak átl (%-ban) ebből ] 5 év; 10 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből ] 5 év; 10 év] induláskori kamatlábrögzítési időszak átl (%-ban) ebből > 10 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak ncu,# ebből > 10 éves induláskori kamatlábrögzítési időszak átl (%-ban) MEGOSZLÁS Aktuális hitelfedezeti arány (LTV-C) FOLYAMATOK ≤10 % ncu,# SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (%-ban) ]10 % ; 20 %] ncu,# ebből első vásárlók átl (%-ban) ]20 % ; 30 %] ncu,# ebből hitelek külföldi devizában átl (%-ban) ]30 % ; 40 %] ncu,# ebből teljesen amortizálódó átl (%-ban) ]40 % ; 50 %] ncu,# ebből részben amortizálódó átl (%-ban) ]50 % ; 60 %] ncu,# ebből nem amortizálódó (1) átl (%-ban) > 60 % ncu,# ebből ingatlan az egyes területeken (2) ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,# MEGOSZLÁS ≤ 50 % ncu,# ]50 % ; 60 %] ncu,# Hitelnyújtáskori hitel-jövedelem arány (LTI-O) FOLYAMATOK ]60 % ; 70 %] ncu,# SÚLYOZOTT ÁTLAG átl ]70 % ; 80 %] ncu,# MEGOSZLÁS ]80 % ; 90 %] ncu,# ≤3 ncu,# ]90 % ; 100 %] ncu,# ]3 ; 3,5 ] ncu,# ]100 % ; 110 %] ncu,# ]3,5 ; 4] ncu,# > 110 % ncu,# ]4 ; 4,5 ] ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,# ]4,5 ; 5] ncu,# ]5 ; 5,5 ] ncu,# ]5,5 ; 6] ncu,# > 6 ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,#







Aktuális hitelfedezeti arány (LTV-C) ÁLLOMÁNYOK SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (%-ban) MEGOSZLÁS ≤ 50 % ncu,# ]50 % ; 60 %] ncu,# ]60 % ; 70 %] ncu,# ]70 % ; 80 %] ncu,# ]80 % ; 90 %] ncu,# ]90 % ; 100 %] ncu,# ]100 % ; 110 %] ncu,# > 110 % ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,# Hitelnyújtáskori futamidő években FOLYAMATOK SÚLYOZOTT ÁTLAG átl (években) MEGOSZLÁS ≤ 5 év ncu,# ]5 év; 10 év] ncu,# ]10 év; 15 év] ncu,# ]15 év ; 20 év] ncu,# ]20 év ; 25 év] ncu,# ]25 év ; 30 év] ncu,# ]30 év ; 35 év] ncu,# > 35 év ncu,# Nem áll rendelkezésre ncu,#









III. MELLÉKLET

INDIKATÍV SABLONOK A KERESKEDELMI INGATLANSZEKTORRA VONATKOZÓ MUTATÓKHOZ

1. A. sablon: a fizikai piacra vonatkozó mutatók







A fizikai piacra vonatkozó mutatók Mutató Bontás Gyakoriság Ingatlan típusa (1) Ingatlan helye (2) Fizikai piac Kereskedelmiingatlan-árindex Negyedéves I I Bérleti index Negyedéves I I Bérleti hozam index Negyedéves I I Kiadatlan terület aránya Negyedéves R R Megkezdett építkezések Negyedéves # # (1) Az ingatlan típusának bontása: iroda, kiskereskedelmi, ipari, lakóingatlan és egyéb (valamennyi a belföldi piacon). (2) Az ingatlan helyének bontása: belföldi kiemelt helyszín és belföldi nem kiemelt helyszín. I = Index R = Mutató # = Négyzetméter

2. B. sablon: a pénzügyi rendszer kitettségeire vonatkozó mutatók

Kitettségi mutatók







Mutató Bontás Összesen Gyakoriság Ingatlan típusa (1) Ingatlan helye (2) Befektető típusa (3) (8) Hitelező típusa (4) Befektető (8) / hitelező állampolgársága (5) Folyamatok (6) Kereskedelmi ingatlanokba való befektetések (8) Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből közvetlenül tulajdonban álló kereskedelmi ingatlan Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből közvetetten tulajdonban álló kereskedelmi ingatlan Negyedéves nc nc nc Kereskedelmiingatlan-beruházások értékelés-kiigazítása Negyedéves nc nc nc nc nc Kereskedelmi ingatlanoknak (fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is beleértve) való hitelezés Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből bérlakás megszerzésére használt hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc Nemteljesítő kereskedelmiingatlan-hitelek (fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is beleértve) Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből bérlakás megszerzésére használt hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc Kereskedelmiingatlan-hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok (fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is beleértve) Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből bérlakás megszerzésére használt hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc — ebből szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves nc nc nc nc nc







Mutató Bontás Összesen Gyakoriság Ingatlan típusa (1) Ingatlan helye (2) Befektető típusa (3) (8) Hitelező típusa (4) Befektető (8)/ hitelező (5) állampolgársága Állományok (7) Kereskedelmi ingatlanokba való befektetések (8) Éves nc nc nc nc nc — ebből közvetlenül tulajdonban álló kereskedelmi ingatlan Éves nc nc nc nc nc — ebből közvetetten tulajdonban álló kereskedelmi ingatlan Éves nc nc nc Kereskedelmiingatlan-beruházások értékelés-kiigazítása Éves nc nc nc nc nc Kereskedelmi ingatlanoknak (fejlesztés vagy építés alatt álló kereskedelmi ingatlanokat is beleértve) való hitelezés Éves nc nc nc nc nc — ebből nemteljesítő kereskedelmiingatlan-hitelek Éves nc nc nc nc nc — ebből az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Éves nc nc nc nc nc — ebből bérlakás megszerzésére használt hitelek Éves nc nc nc nc nc — ebből jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves nc nc nc nc nc — ebből szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves nc nc nc nc nc Kereskedelmiingatlan-hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok Éves nc nc nc nc nc — ebből nemteljesítő kereskedelmiingatlan-hitelek Éves nc nc nc nc nc — ebből az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Éves nc nc nc nc nc — ebből bérlakás megszerzésére használt hitelek Éves nc nc nc nc nc — ebből jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves nc nc nc nc nc — ebből szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves nc nc nc nc nc Fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó hitelezés (a kereskedelmiingatlan-hitelezés részeként) Éves nc nc nc nc nc — ebből nemteljesítő hitelek Éves nc nc nc nc nc Fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlanoknak való hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok Éves nc nc nc nc nc

(

6

) A folyamatok a beruházások, a hitelezés és a nemteljesítő hitelek esetében bruttó alapon (csak az új hitelek/beruházások tartoznak ide, a törlesztések vagy a fennálló összegek csökkentésének figyelembevétele nélkül).

3. C. sablon: a hitelezési szabályokra vonatkozó mutatók

A hitelezési szabályok mutatói (10)







Mutató Gyakoriság Mutatók súlyozott átlaga Folyamatok (2) Hitelnyújtáskori hitelfedezeti arány (LTV-O) Negyedéves R — az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — bérlakás megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R Hitelnyújtáskori kamatfedezeti mutató (ICR-O) Negyedéves R — az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — bérlakás megszerzésére használt hitelek Negyedéves R — jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R Hitelnyújtáskori adósságszolgálat-jövedelem arány (DSTI-O) Negyedéves R — az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — bérlakás megszerzésére használt hitelek Negyedéves R — jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R — szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Negyedéves R







Mutató Gyakoriság Mutatók súlyozott átlaga Állományok (3) Aktuális hitelfedezeti arány (LTV-C) Éves R — az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Éves R — bérlakás megszerzésére használt hitelek Éves R — jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R — fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R — szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R Aktuális kamatfedezeti mutató (ICR-C) Éves R — az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Éves R — bérlakások megszerzésére használt hitelek Éves R — jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R — fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R — szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R Aktuális adósságszolgálati fedezeti mutató (DSCR-C) Éves R — az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által tartott ingatlan (akár létező, akár fejlesztés alatt álló) megszerzésére irányuló hitelek Éves R — bérlakások megszerzésére használt hitelek Éves R — jövedelemtermelő, bérlakástól eltérő ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R — fejlesztés alatt álló kereskedelmi ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R — szociális lakások céljára tartott ingatlan megszerzésére irányuló hitelek Éves R









IV. MELLÉKLET

A MUTATÓK MÉRÉSÉNEK ÉS KISZÁMÍTÁSÁNAK MÓDSZEREIVEL KAPCSOLATOS ÚTMUTATÁS

Ez a melléklet magas szintű útmutatást nyújt a II., és adott esetben a III. melléklet sablonjaiban használt mutatók kiszámítására vonatkozó módszerekről. Nem célja, hogy minden lehetséges esetre kiterjedő részletes technikai instrukciókkal szolgáljon a sablonok kitöltését illetően. Az útmutatást továbbá úgy kell értelmezni, hogy az célként szolgáló meghatározásokat és módszereket foglal magában, és egyes esetekben indokolt lehet az eltérés a piacok vagy piaci szegmensek sajátosságainak figyelembevétele érdekében.

1. A hitelnyújtáskori hitelfedezeti arány (LTV-O)

1. Az LTV-O-t úgy kell meghatározni, mint:

2. A számítás céljára az „L”:

a) Magában foglalja az összes olyan hitelt vagy hitelrészletet, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként (tekintet nélkül a hitel rendeltetésére), a hitelek „hitelfelvevőnként” és „fedezetenként” történő összesítését követően.

b) Mérésére a folyósított összegek alapján kerül sor, így nem foglalja magában a hitelkeretek lehívatlan összegeit. Még építés alatt álló ingatlan esetén az „L” az adatszolgáltatási időpontig folyósított valamennyi hitelrészlet összege, és az LTV-O-t minden új hitelrészlet folyósítási időpontjában újra kell számítani. ( 13 ) Alternatívaként, ha az említett számítási mód nem áll rendelkezésre, vagy nem felel meg a fennálló piaci gyakorlatnak, az LTV-O-t a teljes nyújtott hitelösszeg és az építés alatt álló lakóingatlan befejezéskori várt értéke alapján is ki lehet számítani.

c) Nem foglalja magában az adott ingatlan által nem fedezett hiteleket, kivéve, ha az adatszolgáltató hitelező egyes fedezetlen hiteleket a lakáscélú hitel finanszírozási ügylet részének tekint, amely így fedezett és fedezetlen hiteleket is magában foglal. Ebben az esetben az „L” fedezetlen hiteleket is magában foglal.

d) Nem kerül kiigazításra egyéb hitelkockázat-mérséklő eszközök jelenlétére.

e) Nem foglalja magában a lakáshitelhez kapcsolódó költségeket és díjakat.

f) Nem foglalja magában a hiteltámogatásokat.

3. A számítás céljára a „V”:

a) Az ingatlan hitelnyújtáskori értékének alapján kerül kiszámításra, amelyet az alábbiak közül az alacsonyabbként kell mérni:

1. az ügyleti érték, amelyet például közjegyzői okirat rögzít, és

2. a független külső vagy belső értékbecslő által meghatározott érték.

Ha csak egy érték áll rendelkezésre, azt kell használni.

b) Nem veszi figyelembe a tervezett felújítási vagy építési munkálatok értékét.

c) Még építés alatt álló ingatlan esetén a „V” tekintetbe veszi az ingatlan teljes értékét az adatszolgáltatási időpontig (tekintetbe véve az érték növekedését az építkezési munkálatok előrehaladása következtében). A „V”-t minden új hitelrészlet folyósításakor értékelni kell, ami lehetővé teszi egy aktualizált LTV-O kiszámítását.

d) Nem kerül kiigazításra egyéb hitelkockázat-mérséklő eszközök jelenlétére.

e) Nem foglalja magában a lakáshitelhez kapcsolódó költségeket és díjakat.

f) Nem a „hosszú távú értékként” kerül kiszámításra. Noha a „V” prociklikus jellege indokolhatja a hosszú távú érték használatát, az LTV-O célja a hitelnyújtáskori hitelezési szabályok megragadása. Ezért, ha a lakáshitel nyújtásának és az LTV-O rögzítésének időpontjában a „V” nem tükrözné az eszköznek a hitelnyújtáskori, a hitelező nyilvántartásában szereplő értékét, a „V” nem ragadná meg megfelelően a hitelező LTV-O-ra vonatkozó tényleges hitelezési politikáját.

4. Az LTV-O 2. és 3. alpontban bemutatott módszer szerinti kiszámítása mellett a nemzeti makroprudenciális hatóságok, amennyiben szükségesnek tartják piaci sajátosságaik figyelembevételéhez, úgy is kiszámíthatják az LTV-O-t, hogy a 3. alpont szerint meghatározott „V”-ből levonják valamennyi kintlevő lakáshitel – akár folyósított, akár folyósítatlan – teljes összegét, amelyet az ingatlant terhelő „magasabb ranghelyű” jelzálog biztosít, ahelyett, hogy e hiteleket magában foglalná a 2. alpont szerint számított „L”.

5. Amennyiben a bérbeadásra vásárolt, illetve a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó hitelezési piacokat külön követik figyelemmel, az LTV-O meghatározása az alábbi kivételekkel alkalmazandó:

a) a bérbeadásra vásárolt ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek esetében:

— az „L” csak a bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitellel összefüggő, azon hiteleket vagy hitelrészleteket foglalja magában, amelyek tekintetében a tulajdonos hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként.

— a „V” csak a bérbeadásra vásárolt ingatlan hitelnyújtáskori értékét foglalja magában.

b) a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek esetében:

— az „L” csak a tulajdonos által lakott ingatlanhoz kapcsolódó hitellel összefüggő, azon hiteleket vagy hitelrészleteket foglalja magában, amelyek tekintetében a tulajdonos hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként.

— a „V” csak a tulajdonos által lakott ingatlan hitelnyújtáskori értékét foglalja magában.

6. A nemzeti makroprudenciális hatóságoknak szem előtt kell tartaniuk azt a körülményt, hogy az LTV-ráták prociklikus jellegűek, ezért azokat bármely kockázatfigyelési keretrendszerben körültekintően kell figyelembe venni. Megvizsgálhatják továbbá egyéb mérőszámok használatát, mint például a hosszú távú hitelfedezeti arány (loan-to-long-term-value), amely esetében az értéket valamely piaci árindex hosszú távú alakulásának megfelelően igazítják ki.

2. Az aktuális hitelfedezeti arány (LTV-C)

1. Az LTV-C-t úgy kell meghatározni, mint:

2. A számítás céljára az „LC”:

a) A hitel(ek) adatszolgáltatási időpontban fennálló egyenlegként – amely az 1. pont 2. alpontjában „L”-ként került meghatározásra – kerül mérésre, figyelembe véve a tőketörlesztéseket, hitelátstrukturálásokat, új tőkekifizetéseket, felhalmozódott kamatot, és külföldi devizában fennálló hitelek esetében az árfolyamváltozásokat.

b) Kiigazításra kerül a hitel tőkeösszegének törlesztésére szolgáló befektetési eszközben felhalmozódott megtakarítások figyelembevétele érdekében. A felhalmozódott megtakarítások csak akkor vonhatók le az „LC”-ből, ha a következő feltételek teljesülnek:

1. a felhalmozódott megtakarítások feltétel nélkül elzálogosításra kerültek a hitelező részére azzal a kifejezett céllal, hogy a hitel tőkeösszegének a szerződésben megjelölt időpontokban történő törlesztésére szolgáljanak;

2. a nemzeti makroprudenciális hatóság által meghatározott megfelelő haircut kerül alkalmazásra az alapulfekvő beruházásokhoz kapcsolódó piaci és/vagy harmadik feleket érintő kockázatok tükrözése érdekében.

3. A számítás céljára a „VC”:

a) Tükrözi az 1. pont 3. alpontjában meghatározott „V” értékében az ingatlan legutóbbi értékbecslése óta bekövetkezett változásokat. Az ingatlan aktuális értékét független külső vagy belső értékbecslőnek kell meghatároznia. Ha ilyen értékelés nem áll rendelkezésre, az ingatlan aktuális értéke megbecsülhető részletes ingatlanérték-index felhasználásával (például ügyleti adatok alapján). Ha ilyen ingatlanérték-index sem áll rendelkezésre, részletes ingatlanár-index használható, az ingatlan értékcsökkenésének figyelembevétele érdekében megfelelően megválasztott csökkentés alkalmazását követően. Az ingatlanérték- vagy árindexnek az ingatlan földrajzi elhelyezkedése és típusa szerint kellően differenciáltnak kell lennie.

b) Kiigazításra kerül az ingatlant terhelő korábbi jelzálogokban bekövetkező változásokra.

c) Évente kerül kiszámításra.

4. Amennyiben a bérbeadásra vásárolt, illetve a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó lakáshitel-piacokat külön követik figyelemmel, az LTV-C meghatározása az alábbi kivételekkel alkalmazandó:

a) a bérbeadásra vásárolt ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek esetében:

— az „LC” csak a bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitellel összefüggő, azon hiteleket vagy hitelrészleteket foglalja magában, amelyek tekintetében a tulajdonos hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként.

— a „VC” a bérbeadásra vásárolt ingatlan aktuális értékére utal.

b) a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek esetében:

— az „LC” csak a tulajdonos által lakott ingatlanhoz kapcsolódó hitellel összefüggő, azon hiteleket vagy hitelrészleteket foglalja magában, amelyek tekintetében a tulajdonos hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként.

— a „VC” csak a tulajdonos által lakott ingatlan aktuális értékét foglalja magában.

3. A hitelnyújtáskori hitel-jövedelem arány (LTI-O)

1. Az LTI-O-t úgy kell meghatározni, mint:

2. A számítás céljára az „L” jelentése megegyezik az 1. pont 2. alpontjában foglaltakkal.

3. A számítás céljára az „I” a hitelfelvevőnek a hitelező által a lakáshitel-nyújtás időpontjában regisztrált teljes éves rendelkezésre álló jövedelme.

4. A hitelfelvevő rendelkezésre álló jövedelmének meghatározása során a címzettek számára ajánlott, hogy a lehető legnagyobb mértékben feleljenek meg az 1. fogalommeghatározásnak, illetve legalább a 2. fogalommeghatározásnak:

1. fogalommeghatározás: „rendelkezésre álló jövedelem” = munkavállalói jövedelem + önfoglalkoztatói jövedelem (például nyereség) + állami nyugdíjból származó jövedelem + magán- és foglalkoztatói nyugdíjból származó jövedelem + munkanélküli ellátásokból származó jövedelem + munkanélküli ellátástól eltérő szociális transzferekből származó jövedelem + rendszeres magántranszferek (például tartásdíj) + ingatlanból származó bruttó bérletidíj-bevétel + pénzügyi beruházásokból származó jövedelem + polgári jogi társaságokból vagy személyegyesítő társaságokból származó jövedelem + más forrásból származó rendszeres jövedelem + hiteltámogatások – adók – egészségügyi/társadalombiztosítási/egészségbiztosítási járulékok + adóvisszatérítések.

E fogalommeghatározás céljára:

a) az „ingatlanból származó bruttó bérletidíj-bevétel” magában foglalja mind a saját tulajdonban álló azon ingatlanból, amelyhez az adott időpontban nem kapcsolódik esedékes lakáshitel, mind a bérbeadásra vásárolt ingatlanból származó jövedelmet. A bérletidíj-bevételt a bankok rendelkezésére álló vagy más módon származtatott információk alapján kell meghatározni. Ha pontos információk nem állnak rendelkezésre, az adatszolgáltató intézménynek a bérleti díjra vonatkozó legjobb becslést kell szolgáltatnia, és le kell írnia az annak előállításához használt módszertant;

b) az „adóknak” magukban kell foglalniuk, fontossági sorrendben, a munkabért terhelő adókat, adójóváírásokat, nyugdíj- vagy biztosítási járulékokat, amennyiben azok a bruttó jövedelmet terhelik, meghatározott adókat, például ingatlanadókat, valamint egyéb, nem fogyasztási jellegű adókat;

c) az „egészségügyi/társadalombiztosítási/egészségbiztosítási járulékoknak” azon rögzített és kötelező kiadásokat kell magukban foglalniuk, amelyek egyes országokban az adózás után kerülnek megfizetésre;

d) az „adóvisszatérítéseknek” az adóhatóságtól származó azon visszatérítéseket kell magában foglalnia, amelyek a lakáshitel utáni kamatlevonáshoz kapcsolódnak;

e) a „hiteltámogatásoknak” magukban kell foglalniuk a közszféra valamennyi, a hitelfelvevő adósságszolgálati terhének enyhítését célzó beavatkozását (például kamattámogatások, visszafizetési támogatások).

2. fogalommeghatározás: „rendelkezésre álló jövedelem” = munkavállalói jövedelem + önfoglalkoztatói jövedelem (például nyereség) – adók.

5. Amennyiben a bérbeadásra vásárolt, illetve a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó lakáshitel-piacokat külön követik figyelemmel, az LTI-O meghatározása az alábbi kivételekkel alkalmazandó:

a) a bérbeadásra vásárolt ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek esetében:

— az „L” csak a bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitellel összefüggő, azon hiteleket vagy hitelrészleteket foglalja magában, amelyek tekintetében a tulajdonos hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként.

b) a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek esetében:

— az „L” csak a tulajdonos által lakott ingatlannal összefüggő, azon hiteleket vagy hitelrészleteket foglalja magában, amelyek tekintetében a tulajdonos hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként.

— Amennyiben egy hitelfelvevő mind tulajdonos által lakott ingatlanhoz kapcsolódó hitellel, mind bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitellel rendelkezik, a tulajdonos által lakott ingatlanhoz kapcsolódó hitelek törlesztésének alátámasztására csak a bérbeadásra vásárolt ingatlanból eredő bérletidíj-bevétel használható fel, a bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitellel összefüggő adósságszolgálati költségek levonásával. Ebben az esetben a „rendelkezésre álló jövedelem” legalkalmasabb meghatározása: — „rendelkezésre álló jövedelem” = munkavállalói jövedelem + önfoglalkoztatói jövedelem, például nyereség + állami nyugdíjból származó jövedelem + magán- és foglalkoztatói nyugdíjból származó jövedelem + munkanélküli ellátásokból származó jövedelem + munkanélküli ellátástól eltérő szociális transzferekből származó jövedelem + rendszeres magántranszferek, például tartásdíj + (ingatlanból származó bruttó bérletidíj-bevétel – bérbeadott ingatlanhoz kapcsolódó adósságszolgálati költségek) + pénzügyi beruházásokból származó jövedelem + polgári jogi társaságokból vagy személyegyesítő társaságokból származó jövedelem + más forrásból származó rendszeres jövedelem + hiteltámogatások – adók – egészségügyi/társadalombiztosítási/egészségbiztosítási járulékok + adóvisszatérítések.

4. A hitelnyújtáskori adósság-jövedelem arány (DTI-O)

1. A DTI-O-t úgy kell meghatározni, mint:

2. A számítás céljára a „D” magában foglalja a hitelfelvevő teljes adósságát, függetlenül attól, hogy az ingatlannal fedezett-e, beleértve a lakáshitel-nyújtás időpontjában kintlevő valamennyi – azaz a lakáshitel-nyújtó és más hitelezők által nyújtott – pénzügyi hitelt.

3. A számítás céljára az „I” jelentése megegyezik a 3. pont 4. alpontjában foglaltakkal.

5. A hitelnyújtáskori hitelszolgálat-jövedelem arány (LSTI-O)

1. Az LSTI-O-t úgy kell meghatározni, mint:

2. A számítás céljára az „LS” az 1. pont 2. alpontjában „L”-ként meghatározott lakáshitel éves adósságszolgálati költsége a hitelnyújtás időpontjában.

3. A számítás céljára az „I” jelentése megegyezik a 3. pont 4. alpontjában foglaltakkal.

4. Amennyiben a bérbeadásra vásárolt, illetve a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó lakáshitel-piacokat külön követik figyelemmel, az LSTI-O meghatározása az alábbi kivételekkel alkalmazandó:

a) a bérbeadásra vásárolt ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek esetében:

— az „LS” a bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitel éves adósságszolgálati költsége a hitelnyújtás időpontjában.

b) a tulajdonos által lakott ingatlanokhoz kapcsolódó hitelek esetében:

— az „LS” a tulajdonos által lakott ingatlanhoz kapcsolódó hitel éves adósságszolgálati költsége a hitelnyújtás időpontjában.

— A „rendelkezésre álló jövedelem” legalkalmasabb meghatározása: — „rendelkezésre álló jövedelem” = munkavállalói jövedelem + önfoglalkoztatói jövedelem, például nyereség + állami nyugdíjból származó jövedelem + magán- és foglalkoztatói nyugdíjból származó jövedelem + munkanélküli ellátásokból származó jövedelem + munkanélküli ellátástól eltérő szociális transzferekből származó jövedelem + rendszeres magántranszferek, például tartásdíjak + (ingatlanból származó bruttó bérletidíj-bevétel – bérbeadott ingatlanhoz kapcsolódó adósságszolgálati költségek + pénzügyi beruházásokból származó jövedelem) + polgári jogi társaságokból vagy személyegyesítő társaságokból származó jövedelem + más forrásból származó rendszeres jövedelem + hiteltámogatások – adók – egészségügyi/társadalombiztosítási/egészségbiztosítási járulékok + adóvisszatérítések.

6. A hitelnyújtáskori adósságszolgálat-jövedelem arány (DSTI-O)

1. A DSTI-O-t úgy kell meghatározni, mint:

2. A számítás céljára a „DS” a hitelfelvevő 4. pont 2. alpontjában „D”-ként meghatározott teljes adósságának éves adósságszolgálati költsége a hitelnyújtás időpontjában.

3. A számítás céljára az „I” jelentése megegyezik a 3. pont 4. alpontjában foglaltakkal.

4. A DSTI-O opcionális mutatónak tekintendő, mivel a hitelezők adott esetben nem minden országban férnek hozzá a számlálója kiszámításához szükséges információkhoz. Ugyanakkor azon országokban, ahol a hitelezők hozzáférnek az ilyen információkhoz (például hitelnyilvántartásokból vagy adónyilvántartásból), a makroprudenciális hatóságok számára erősen ajánlott, hogy ezt a mutatót is tegyék kockázatfigyelési keretrendszerük részévé.

7. A kamatfedezeti mutató (ICR)

1. Az ICR-t úgy kell meghatározni, mint:

2. A számítás céljára:

a) a „bruttó éves bérletidíj-bevétel” a bérbeadásra vásárolt ingatlanokból származó éves bérletidíj-bevétel, az ingatlan értékének fenntartását szolgáló működési költségekkel és adókkal együtt;

b) az „éves kamatköltségek” a bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó éves kamatköltségek.

3. A mutató utalhat a hitelnyújtáskori (ICR-O) vagy az aktuális (ICR-C) értékre.

8. A hitelnyújtáskori hitel-bérleti díj arány (LTR-O)

1. Az LTR-O-t úgy kell meghatározni, mint:

2. A számítás céljára:

a) a „bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitel” jelentése megegyezik az 1. pont 2. alpontjában foglaltakkal, azonban a bérbeadásra vásárolt ingatlanokat finanszírozó lakáshitelekre korlátozódik;

b) a „nettó éves bérletidíj-bevétel” a bérbeadásra vásárolt ingatlanból származó éves bérletidíj-bevétel, az ingatlan értékének fenntartását szolgáló működési költségek levonásával, de adókkal együtt;

c) a „bruttó éves bérletidíj-bevétel” a bérbeadásra vásárolt ingatlan bérlők részére történő bérbeadásából származó éves bevétel, az ingatlan értékének fenntartását szolgáló működési költségekkel és adókkal együtt.

Az LTR-O kiszámításához a nettó éves bérletidíj-bevételt kell felhasználni. Amennyiben ez az információ nem áll rendelkezésre, alternatívaként a bruttó éves bérletidíj-bevétel használható.









V. MELLÉKLET

A MEGHATÁROZÁSOKKAL ÉS MUTATÓKKAL KAPCSOLATOS ÚTMUTATÁS

Ez a melléklet a mutatók meghatározásával kapcsolatos konkrét kérdésekben és különösen a III. melléklettel kapcsolatban nyújt útmutatást. Nem célja, hogy minden lehetséges esetre kiterjedő részletes technikai instrukciókkal szolgáljon a III. melléklet sablonjainak kitöltését illetően. Az útmutatást továbbá úgy kell értelmezni, hogy az célként szolgáló meghatározásokat és módszereket foglal magában, és egyes esetekben indokolt lehet az eltérés a piacok vagy piaci szegmensek sajátosságainak figyelembevétele érdekében.

1. A kereskedelmi ingatlan meghatározásai

A kereskedelmi ingatlannak jelenleg nincs az egész Unióra kiterjedő olyan meghatározása, amely makroprudenciális célokra kellően pontos lenne.

a) Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 75. pontja meghatározza a lakóingatlan fogalmát, azonban nem ad pontos meghatározást a kereskedelmi ingatlanokra vonatkozóan, azokat a 126. cikkben mindössze úgy írja le, mint „irodák[at] vagy egyéb kereskedelmi helységek[et]”. E rendelet megköveteli továbbá, hogy kereskedelmi ingatlanok tekintetében az ingatlan értéke ne függjön a hitelfelvevő hitelminőségétől vagy az alapul szolgáló projektből származó jövedelemtől.

b) Az EBH egy további hasznos kritériummal szolgált: az ingatlan domináns rendeltetésének „gazdasági tevékenységhez kell kapcsolódnia” ( 14 ). Ez a kritérium, noha hasznos, makroprudenciális célokra még mindig nem kellően pontos.

c) A kereskedelmi ingatlan meghatározásának egy másik lehetséges forrása az (EU) 2016/867 európai központi banki rendelet (EKB/2016/13) ( 15 ). Jóllehet az ezen ajánlás eredeti kibocsátásának alapjául szolgáló előfeltevés igazolta részletesebb meghatározások pénzügyi stabilitási célokra való elfogadását, a statisztika területén bekövetkezett legújabb fejlemények rámutattak annak szükségességére, hogy a kereskedelmi ingatlan meghatározását jobban össze kell hangolni az (EU) 2016/867 rendeletben szereplővel annak érdekében, hogy előmozdítsák a nemzeti makroprudenciális hatóságok nyomonkövetési tevékenységeit és pénzügyi elemzéseit, valamint, hogy lehetővé tegyék az országok közötti teljes összehasonlíthatóságot.

d) A G20-ak adathiány-kezelési kezdeményezése ( 16 ) a gazdasági és pénzügyi statisztikák javítására irányuló 20 ajánlásból áll, és a gazdasági és pénzügyi adatok hozzáférhetőségének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében indították a 2007–08-as pénzügyi válságot követően. A G20-ak adathiány-kezelési kezdeményezése Második Szakaszának (DGI-2) ( 17 ) II.17 és II.18. ajánlása a lakóingatlanokra és a kereskedelmi ingatlanokra vonatkozó statisztikák hozzáférhetősége javításának szükségességét emeli ki. E kezdeményezés nyomán a Bizottság (Eurostat) 2017-ben közzétette a „Commercial property price indicators: sources, methods and issues” (A kereskedelmi ingatlanok ármutatói: források, módszerek és kérdések) ( 18 ) című jelentését, amely bemutatja a kereskedelmi ingatlanok árindexeivel összefüggő forrásadatokat és módszereket annak érdekékben, hogy jobban tájékoztassák az összeállítókat és a felhasználókat az alternatív adatforrásokról, mérési módszerekről és az érintett kérdésekről.

e) A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság konzultációs anyaga a hitelkockázat sztenderd módszerének felülvizsgálatáról ( 19 ) szintén a lakóingatlan ellentéteként határozza meg a kereskedelmi ingatlant. A lakóingatlan-kitettséget úgy határozza meg, mint az olyan ingatlannal fedezett kitettséget, amely lakás jellegű, és megfelel az alkalmazandó jogszabályoknak, ami alapján az ingatlan lakás céljára igénybe vehető, azaz lakóingatlan. A kereskedelmiingatlan-kitettséget úgy határozza meg, mint a lakóingatlantól eltérő ingatlannal fedezett kitettséget.

A fentiekben bemutatott meghatározások korlátaira tekintettel ez az ajánlás kifejezetten makroprudenciális célokra adja meg a kereskedelmi ingatlan munkadefinícióját. Úgy határozza meg a kereskedelmi ingatlant, hogy az bármely jövedelemtermelő ingatlan, akár létező, akár fejlesztés alatt áll, beleértve a bérlakásokat is; vagy az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által használt ingatlan, akár létező, akár fejlesztés alatt áll; nem minősül lakóingatlannak; és ide tartoznak a szociális lakások is.

Az, hogy a fejlesztés alatt álló ingatlanokat kereskedelmi ingatlannak kell-e tekinteni, vitatható. E tekintetben a nemzeti gyakorlatok eltérnek egymástól. Ugyanakkor több tagállam közelmúltbeli pénzügyi válság során szerzett tapasztalatai rávilágítottak, hogy milyen fontos a pénzügyi stabilitás szempontjából az e gazdasági tevékenységbe való beruházásoknak és e gazdasági tevékenység finanszírozásának figyelemmel kísérése.

A jövedelemtermelő ingatlan meghatározása szerint minden olyan ingatlan, amelynek esetében a jövedelmet az annak bérleti díjából vagy értékesítéséből származó nyereség generálja. Ezért a bérbeadásra vásárolt ingatlan és a bérlakás egyaránt a jövedelemtermelő ingatlan alkategóriája.

A bérbeadásra vásárolt ingatlan minden olyan ingatlanra utal, amely közvetlenül természetes személyek tulajdonában áll azzal az elsődleges céllal, hogy azt bérlők részére bérbeadják. A bérbeadásra vásárolt ingatlanok határterületet képeznek a lakóingatlanok és a kereskedelmi ingatlanok között. Ugyanakkor, mivel ezt a tevékenységet tipikusan részmunkaidős, nem professzionális, kis ingatlanportfólióval rendelkező tulajdonosok végzik, pénzügyi stabilitási szempontból értelmezhető úgy, hogy ez a tevékenység inkább a lakóingatlan-szektorhoz tartozik, mint a kereskedelmi ingatlanszektorhoz. Ezért a bérbeadásra vásárolt ingatlan lakóingatlannak minősül, és ezért automatikusan kizárt a kereskedelmi ingatlan meghatározásából, jóllehet továbbra is jövedelemtermelő ingatlannak minősül. Sajátos kockázati jellemzőire tekintettel mindazonáltal a nemzeti makroprudenciális hatóságok számára ajánlott, hogy külön bontásban kövessék figyelemmel az ezen a részpiacon mutatkozó fejleményeket, amennyiben ez a tevékenység jelentős forrását képviseli a kockázatoknak vagy a teljes lakáshitelezési állomány vagy folyamatok jelentős részét teszi ki. Ezért a lakáshitelek bontása is szerepel a bérbeadásra vásárolt ingatlanhoz kapcsolódó hitel és a tulajdonos által lakott ingatlanhoz kapcsolódó hitel megkülönböztetése érdekében. Az építés alatt álló bérbeadásra vásárolt ingatlanokat is lakóingatlannak kel tekinteni. Hasonlóképpen, a tulajdonosok általi lakáscélú felhasználás céljából építés alatt álló lakásokat is lakóingatlannak kell tekinteni.

A bérlakás olyan ingatlanra utal, amely jogi személyek (például hivatásos befektetők) tulajdonában áll azzal a céllal, hogy azt bérlők részére bérbeadják. Az ilyen ingatlanokat is jövedelemtermelő ingatlannak kell tekinteni, és ilyenként kereskedelmi ingatlannak minősülnek. Továbbá az építés alatt álló bérlakások is kereskedelmi ingatlannak minősülnek, különösen fejlesztés alatt álló jövedelemtermelő ingatlannak. Pénzügyi stabilitási célokra fontos lehet a bérlakások finanszírozásának külön nyomon követése is. Ezért az ilyen fajta hitelekhez külön bontásokat rendeltek.

A bérbeadásra vásárolt ingatlantól és a bérlakástól eltérő jövedelemtermelő ingatlan is a kereskedelmi ingatlan meghatározás alá tartozik, akár létező, akár építés alatt áll. Ilyen más fajtájú jövedelemtermelő ingatlanra példa a bérbeadott irodaház és a bérbeadott üzlethelyiség. Amennyiben építés alatt állnak, a jövedelemtermelő ingatlanok e fajtáit fejlesztés alatt álló jövedelemtermelő ingatlannak kell tekinteni, amely kereskedelmi ingatlannak minősül.

Az az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által használt ingatlan magában foglalja az üzlethelyiségeket, valamint az inkább sui generis jellegű ingatlanokat, ilyenek például a templomok, egyetemek, múzeumok stb. Az, hogy az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által használt ingatlan kereskedelmi ingatlannak minősül-e vagy más fajtájú ingatlannak, vitatható. E tekintetben a nemzeti gyakorlatok eltérnek egymástól, mivel az ilyen ingatlanhoz kapcsolódó kockázatokat néhány tagállamban eltérőnek tekinthetik a kereskedelmi ingatlanokhoz kapcsolódó kockázatoktól. Miközben elfogadott, hogy a kockázatok tagállamonként eltérőek lehetnek, az is fontos, hogy a pénzügyi stabilitás céljára nyomon kövessék ezeket a kockázatokat. Ezért az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által használt ingatlan bekerült a kereskedelmi ingatlan meghatározása alá. Továbbá a tagállamok különböző ingatlanpiacai finanszírozása sajátosságainak figyelembevétele érdekében külön bontásokat alkalmaznak az ilyen fajtájú finanszírozásokhoz kapcsolódó kockázatok külön nyomon követéséhez. Az üzleti cél, a rendeltetés vagy a tevékenység megvalósítása céljából a tulajdonosok által használt ingatlant ugyancsak kereskedelmi ingatlannak kell tekinteni az építési szakaszban és elkészültét követően.

A szociális lakások az ingatlanpiac egy összetett szegmensét jelentik, mivel a különböző tagállamokban, illetve az egyes tagállamokon belül is különböző formákat ölthetnek. Mivel a szociális lakásokat rendszerint nem természetes személyek építik, vásárolják meg vagy újítják fel, nem lakóingatlannak, hanem kereskedelmi ingatlannak minősülnek. Néhány országban azonban a pénzügyi stabilitási megfontolások tekintetében fontos, hogy külön bontásban legyenek nyomon követhetőek az ilyen fajta ingatlanokból eredő kockázatok. Ezért ez ilyen fajta hitelekhez külön bontásokat rendeltek. Továbbá a közvetlenül az állam tulajdonában álló szociális lakásokat úgy kell tekinteni, hogy ez a tulajdon kormányzati célok megvalósítására szolgál, ezért ugyancsak kereskedelmi ingatlannak minősülnek. A még építés alatt álló szociális lakások is kereskedelmi ingatlannak minősülnek, mivel fejlesztés alatt álló jövedelemtermelő ingatlannak tekintendők.

Minden további, építés alatt álló ingatlan vagy lakóingatlannak vagy kereskedelmi ingatlannak tekintendő megfelelően a 2. szakasz 1. pontja (1) bekezdésének 4. és 38. pontjában szereplő általános meghatározás szerint.

2. A kereskedelmi ingatlanokra vonatkozó adatforrások

2.1. A fizikai kereskedelmiingatlan-piacra vonatkozó mutatók

A fizikai piacra vonatkozó kereskedelmiingatlan-mutatók beszerezhetők:

a) nyilvános forrásokból, például nemzeti statisztikai hivataloktól vagy ingatlan-nyilvántartásokból; vagy

b) a kereskedelmiingatlan-piac jelentős részét lefedő, adatot szolgáltató magánszektorbeli felektől.

Az ERKT jelentése a kereskedelmi ingatlanokról és a pénzügyi stabilitásról az EU-ban áttekintést nyújt az elérhető árindexekről és a lehetséges adatforrásokról ( 20 ).

2.2. A pénzügyi rendszer kereskedelmiingatlan-kitettségére vonatkozó mutatók

A piaci szereplők kitettségei, legalábbis a pénzügyi ágazatbeli piaci szereplők esetében, gyűjthetők a felügyeleti adatszolgáltatásból. Bizonyos adatokat az EKB és az EIOPA már gyűjt nemzeti szinten. Ezek azonban nem igazán részletesek. A bankokra vonatkozó új felügyeleti adatszolgáltatási sablonok, azaz a pénzügyi adatszolgáltatási (Financial Reporting, FINREP) és az egységes adatszolgáltatási (Common Reporting, COREP) sablonok, valamint a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 21 ) alapján a biztosítókra és a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 22 ) alapján a befektetési alapokra vonatkozó sablonok részletesebb betekintéssel szolgálhatnak a pénzügyi intézmények kereskedelmi ingatlanoknak való kitettségeibe.

Az Európai Közösségen belüli gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásában (NACE rev. 2.0) megadott besorolások hasznosak lehetnek a pénzügyi intézmények kereskedelmi ingatlanoknak való kitettségeinek közelítő értékelésére, mivel az uniós intézmények körében széles körben elfogadottak és azokat a bankokra és biztosítókra vonatkozó szabályozási adatszolgáltatási sablonokban is használják. E tekintetben két nemzetgazdasági ág tűnik relevánsnak:

a) F. nemzetgazdasági ág: építőipar, az egyéb építmény építése kivételével; és

b) L. nemzetgazdasági ág: ingatlanügyletek, az ingatlanügynöki tevékenység kivételével.

A NACE osztályozások használatának fő hátránya, hogy azok gazdasági ágazatokra irányulnak, nem hitelekre. Így például egy ingatlantársaság részére gépjármű-állomány vásárlásához nyújtott hitel az L. nemzetgazdasági ág alatt kerül jelentésre, noha nem kereskedelmiingatlan-hitelről van szó.

2.3. A magánszektorból származó adatok használata

Amennyiben a nemzeti makroprudenciális hatóságok adatot szolgáltató magánszektorbeli féltől származó adatokat használnak fel a kereskedelmi ingatlanokra vonatkozó mutatók összeállításához, azonosítaniuk kell a hatókör és a fogalommeghatározások eltéréseit az ezen ajánlásban kértekhez képest. Képeseknek kell lenniük továbbá arra, hogy részletekkel szolgáljanak az adatszolgáltató által alapul vett módszertanról és a minta lefedettségéről. A magánszektorbeli adatszolgáltatótól származó adatoknak reprezentatívaknak kell lenniük a piac egészére és a D. ajánlásban megjelölt releváns bontásokra nézve:

a) ingatlan típusa;

b) ingatlan helye;

c) befektető típusa és állampolgársága;

d) hitelező típusa és állampolgársága.

3. A mutatók releváns bontásai

A D. ajánlásban megjelölt releváns bontások tekintetében a nemzeti makroprudenciális hatóságoknak értékeléssel kell tudniuk szolgálni az ilyen bontások kereskedelmiingatlan-piacuk szempontjából való relevanciájáról, amennyiben azokat a figyelemmel kíséréshez felhasználják, az arányosság elvét is figyelembe véve.

Az „ingatlan típusa” a kereskedelmi ingatlan elsődleges felhasználására utal. A kereskedelmiingatlan-mutatók esetében ennek a bontásnak a következő kategóriákat kell tartalmaznia:

a) lakóingatlan, például többlakásos társasházak;

b) kiskereskedelem, például szállodák, éttermek, bevásárlóközpontok;

c) irodák, például elsődlegesen szakmai vagy üzleti tevékenységhez irodaként használt ingatlan;

d) ipari, például gyártás, forgalmazás és logisztika céljára használt ingatlan;

e) egyéb típusú kereskedelmi ingatlan.

Amennyiben egy ingatlan vegyes felhasználású, azt különböző ingatlanoknak kell tekinteni (például az egyes felhasználásoknak szentelt alapterület alapján), amennyiben az ilyen bontás megvalósítható; egyébként az ingatlan besorolható a domináns felhasználásnak megfelelően.

Az „ingatlan helye” a földrajzi (például régiók szerinti) bontásra vagy az ingatlanpiac részpiacaira utal, és magában foglalja a kiemelt és nem kiemelt helyszínt is. A kiemelt helyszín egy adott piacon általában a legjobbnak tartott helyszín, amit a bérleti hozam is tükröz (tipikusan a legalacsonyabb a piacon). Irodaépületek esetében ez lehet egy központi helyszín valamely nagyobb városban. A kiskereskedelmi épületek esetében ez utalhat a nagy gyalogosforgalom jellemezte városközpontra vagy egy központi elhelyezkedésű bevásárlóközpontra. A logisztikai épületek esetében ez utalhat olyan helyszínre, ahol a szükséges infrastruktúra és szolgáltatások biztosítottak, és amely kiváló hozzáféréssel rendelkezik a közlekedési hálózatokhoz.

Az „ingatlan fekvése szerinti terület” arra a területre utal, ahol a valamely t