2007R1580 — HU — 01.06.2011 — 016.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

A BIZOTTSÁG 1580/2007/EK RENDELETE

(2007. december 21.)

a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról







AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre ( 1 ) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére, tekintettel a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendeletre ( 2 ) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére, tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében különleges szabályok megállapításáról, a 2001/112/EK és a 2001/113/EK irányelv, valamint a 827/68/EGK, a 2200/96/EK, a 2201/96/EK, a 2826/2000/EK, az 1782/2003/EK és a 318/2006/EK rendelet módosításáról, továbbá a 2202/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. szeptember 26-i 1182/2007/EK tanácsi rendeletre ( 3 ) és különösen annak 42. cikkére, mivel: (1) Az 1182/2007/EK rendelet módosította a gyümölcs- és zöldségágazat 2200/96/EK rendeletben, a 2201/96/EK rendeletben és az egyes citrusfélék termelői részére közösségi támogatási rendszer bevezetéséről szóló, 1996. október 28-i 2202/96/EK tanácsi rendeletben ( 4 ) meghatározott korábbi rendszerét. (2) A gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó hatályos végrehajtási szabályokat nagy számú rendelet tartalmazza, közülük sokat sokszor módosítottak. A gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerében az 1182/2007/EK rendelet által tett módosítások miatt, valamint a tapasztalatok fényében meg kell változtatni ezeket a végrehajtási szabályokat. A változtatások hatálya miatt, az egyértelműség érdekében minden végrehajtási szabályt egy új, külön rendeletbe kell foglalni. (3) Az alábbi bizottsági rendeleteket ezért hatályon kívül kell helyezni: — az 1994. december 21-i 3223/94/EK rendelet a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról ( 5 ); — az 1996. július 30-i 1555/96/EK rendelet a zöldség- és gyümölcsfélékre kivetett kiegészítő importvámok alkalmazási szabályairól ( 6 ); — az 1999. május 6-i 961/1999/EK rendelet a zöldség- és gyümölcságazatban tevékenykedő termelői szervezetek által megalkotott szabályok kiterjesztésére vonatkozó részletes végrehajtási szabályokról ( 7 ); — a 2001. március 20-i 544/2001/EK rendelet a működési alapokhoz nyújtott kiegészítő pénzügyi támogatás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról ( 8 ); — a 2001. június 12-i 1148/2001/EK rendelet a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelési ellenőrzésekről ( 9 ); — a 2001. december 21-i 2590/2001/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőző, Svájcban elvégzendő, a friss gyümölcs- és zöldségfélék forgalmazási előírásainak való megfelelés ellenőrzési tevékenységének jóváhagyásáról ( 10 ); — a 2002. október 9-i 1791/2002/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Marokkóban végzendő, a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról ( 11 ); — a 2002. november 28-i 2103/2002/EK rendelet az Európai Közösségbe történő behozatalt megelőzően a Dél-Afrikában elvégzett, a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelési ellenőrzések műveleteinek jóváhagyásáról ( 12 ); — a 2003. január 10-i 48/2003/EK rendelet az egyazon kereskedelmi csomagban kiszerelt különböző friss gyümölcs- és zöldségfélék keverékeire vonatkozó szabályok megállapításáról ( 13 ); — a 2003. április 2-i 606/2003/EK rendelet a Közösségbe történő behozatalt megelőzően Izraelben elvégzett, a friss gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó forgalomba hozatali előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról ( 14 ); — a 2003. április 30-i 761/2003/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Indiában elvégzett, a friss zöldségre és gyümölcsre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról ( 15 ); — a 2003. augusztus 11-i 1432/2003/EK rendelet a 2200/96/EK tanácsi rendeletnek a termelői szervezetek elismerésének feltételei és a termelői csoportok előzetes elismerése tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról ( 16 ); — a 2003. augusztus 11-i 1433/2003/EK rendelet a működési alapok, a működési programok és a pénzügyi hozzájárulás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról ( 17 ); — a 2003. november 3-i 1943/2003/EK rendelet az előzetesen elismert termelői csoportoknak nyújtott támogatás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról ( 18 ); — a 2004. január 21-i 103/2004/EK rendelet a gyümölcs- és zöldségágazatban alkalmazott intervenciós intézkedések és a piacról való kivonás tekintetében a 2200/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról ( 19 ); — a 2004. szeptember 1-jei 1557/2004/EK rendelet az egyes friss gyümölcsökre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelés Új-Zélandon elvégzett ellenőrzésének jóváhagyásáról a Közösségbe történő behozatalt megelőzően ( 20 ); — a 2006. február 1-jei 179/2006/EK rendelet a harmadik országokból származó alma behozatala tekintetében engedélyezési rendszer bevezetéséről ( 21 ); — a 2006. március 15-i 430/2006/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Szenegálban elvégzett, a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról ( 22 ); — a 2006. március 15-i 431/2006/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Kenyában elvégzett, a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról ( 23 ); — a 2006. december 5-i 1790/2006/EK rendelet az Európai Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően Törökországban elvégzett, a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelést ellenőrző műveletek jóváhagyásáról ( 24 ). (4) Az 1182/2007/EK rendelet végrehajtására részletes szabályokat kell elfogadni. (5) Meg kell határozni a gazdasági éveket a gyümölcs- és zöldségtermékek vonatkozásában. Mivel az ágazatban már nem léteznek az érintett termékek betakarítási ciklusát követő támogatási rendszerek, minden gazdasági évet össze lehet hangolni a naptári évvel. (6) Az 1182/2007/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy forgalmazási előírások alkalmazásáról rendelkezzen a gyümölcs- és zöldségtermékek vonatkozásában, 2. cikkének (7) bekezdése előírja továbbá, hogy az ilyen előírásokról rendelkező hatályos egyedi rendeletek tovább alkalmazandók, míg el nem fogadják az új előírásokat. (7) A forgalmazási előírások alkalmazása alól kivételt és mentességet kell biztosítani egyes műveletek esetében, amelyek vagy nagyon kis jelentőségűek és/vagy sajátosak, vagy a kereskedelmi lánc kezdetén helyezkednek el, illetve feldolgozásra szánt termékek esetében. (8) A forgalmazási előírások által megkövetelt jelölési információkat jól láthatóan fel kell tüntetni a csomagoláson/címkézésen. (9) Bizonyos fogyasztói igények következtében egyre gyakoribbak a piacon a különböző fajtájú friss gyümölcsöket és zöldségeket tartalmazó fogyasztói csomagok. A tisztességes kereskedelem megkívánja, hogy az ugyanazon kiszerelésben árult friss gyümölcsök és zöldségek minősége egységes legyen. Azoknak a termékeknek a vonatkozásában, amelyekre nincs elfogadott közösségi előírás, ez általános rendelkezések alkalmazásával biztosítható. Címkézési követelményeket kell megállapítani az egyazon csomagban lévő különböző típusú gyümölcsök és zöldségek keverékeire. Ezeknek kevésbé szigorúnak kell lenniük, mint a figyelembe veendő forgalmazási előírások által megállapítottak, különösen a címkén rendelkezésre álló helyre való tekintettel. (10) Az egyes tagállamoknak ellenőrző szerveket kell kijelölniük, amelyek felelősek a megfelelőségi vizsgálatok elvégzéséért az értékesítés minden szakaszában. E szervek valamelyikének kell felelősnek lennie az összes többi kijelölt szerv közötti kapcsolattartásért és tevékenységük összehangolásáért. (11) Mivel a kereskedők és azok főbb tulajdonságainak ismerete elengedhetetlen eszköz a tagállamok által végzett elemzéshez, nagyon fontos minden tagállamban létrehozni a frissgyümölcs- és zöldség-kereskedők adatbázisát. (12) A megfelelőségi vizsgálatokat mintavétellel kell elvégezni, azokra a kereskedőkre összpontosítva, akiknél a legnagyobb a valószínűsége az előírásoknak nem megfelelő áruk előfordulásának. A tagállamoknak, figyelembe véve nemzeti piacuk sajátosságait, szabályokat kell hozniuk az egyes kategóriákba tartozó kereskedők ellenőrzésének előtérbe helyezéséről. Az átláthatóság biztosítása érdekében ezekről a szabályokról értesíteni kell a Bizottságot. (13) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országokba exportált friss gyümölcs és zöldség megfeleljen a forgalmazási előírásoknak, és a megfelelőséget tanúsítaniuk kell, a friss gyümölcs és zöldség, valamint a száraz és szárított gyümölcsöknek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságán belül végzett szabványosításáról szóló Genfi Jegyzőkönyvnek, és a gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó nemzetközi minőségi előírások alkalmazása OECD rendszerének megfelelően. (14) A harmadik országokból behozott friss gyümölcsnek és zöldségnek meg kell felelnie a forgalmazási előírásoknak vagy azokkal egyenértékű előírásoknak. Ezért a megfelelőség ellenőrzését még azelőtt kell elvégezni, hogy az árukat beléptetik a Közösség vámterületére, kivéve azon kis tételek esetén, amelyeket az ellenőrző hatóságok/szervek alacsony kockázatúnak minősítenek. Egyes harmadik országokban, amelyek kielégítő garanciát nyújtanak a megfelelőségre, a kivitelt megelőző ellenőrzéseket e harmadik országok ellenőrző szervei is elvégezhetik. Ahol ezzel a lehetőséggel élnek, a tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük kell a harmadik országok ellenőrző szervei által végzett, kivitelt megelőző ellenőrzések hatékonyságát/minőségét, és tájékoztatniuk kell a Bizottságot ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményeiről. (15) A feldolgozásra szánt termékeknek nem kell megfelelniük forgalmazási előírásoknak, ezért biztosítani kell, hogy ezeket nem értékesítik a piacon friss termékként. Az említett termékeket megfelelően fel kell címkézni, és egyes esetekben/ha lehetséges feldolgozási igazolást kell mellékelni hozzájuk, amely megjelöli a termékek végső felhasználását és lehetővé teszi az ellenőrzéseket. (16) A forgalmazási előírásoknak való megfelelés szempontjából vizsgált gyümölcsöket és zöldségeket a forgalmazás minden szakaszában ugyanolyan típusú ellenőrzésnek kell alávetni. Erre a célra az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága által javasolt vizsgálati iránymutatásokat kell alkalmazni, amelyek összhangban állnak az OECD vonatkozó ajánlásaival. Mindazonáltal a kiskereskedelmi értékesítési szakaszban történő ellenőrzésekre vonatkozóan különleges intézkedéseket kell megállapítani. (17) Rendelkezni kell a termelői szervezetnek az általa kért termékek vonatkozásában való elismeréséről. Ha az elismerést kizárólag feldolgozásra szánt termékekre kérelmezik, biztosítani kell, hogy a termékeket valóban feldolgozásra szállítsák. (18) Annak érdekében, hogy a gyümölcs- és zöldségágazat piacszervezési rendszerének céljai megvalósuljanak, és a termelői szervezetek a feladataikat fenntartható és hatékony módon végezzék, a termelői szervezeteken belül a lehető legnagyobb stabilitást kell biztosítani. Ezért meg kell állapítani a termelők termelői szervezetbeli tagságának minimális időtartamát. A tagállamok hatáskörébe kell utalni a felmondási idő, valamint azon időpont megállapítását, amelytől kezdve a tagságról való lemondás hatályba lép. (19) A termelői szervezetek fő és alapvető tevékenységének a kínálat és a forgalmazás koncentrálásával kell kapcsolatban lennie. Engedélyezni kell azonban a termelői szervezetek részére, hogy egyéb tevékenységekben vegyenek részt, függetlenül attól, hogy az kereskedelmi jellegű tevékenység-e vagy sem. Ösztönözni kell a termelői szervezetek közötti együttműködést a kizárólag valamely más elismert termelői szervezettől vásárolt gyümölcs és zöldség forgalmazásának a számításokból való kihagyásának engedélyezése révén, mind a fő tevékenység, mind az egyéb tevékenységek tekintetében. A technikai eszközök biztosítása tekintetében a megvalósítás lehetséges módjának a hatályát indokolt kibővíteni, hogy az magában foglalja a termelői szervezetek tagjain keresztüli eszközbiztosítást is. (20) A termelői szervezetek rendelkezhetnek részvényekkel leányvállalatokban, hogy növeljék tagjaik termelésének hozzáadott értékét. Az ilyen módon forgalomba hozott termékek értékének kiszámítására vonatkozó szabályokat rögzíteni kell. Az ilyen leányvállalatok fő tevékenységeinek egy átmeneti alkalmazkodási időszakot követően a termelői szervezetével azonosnak kell lenniük. (21) Részletes szabályokat kell megállapítani az 1182/2007/EK rendeletben foglalt termelői szervezetek társulásainak, a transznacionális termelői szervezeteknek és a termelői szervezetek transznacionális társulásainak az elismerésére és működésére vonatkozóan. Az egységesség érdekében ezeknek a szabályoknak a lehető legjobban tükrözniük kell a termelői szervezetekre vonatkozóan megállapított szabályokat. (22) A kínálat koncentrálásának megkönnyítése érdekében ösztönözni kell a meglévő termelői szervezetek egyesülését új szervezetek létrehozása céljából, az egyesített szervezetek működési programjainak egyesítésére vonatkozó szabályok megállapításával. (23) Azon alapelv tiszteletben tartása mellett, hogy a termelői szervezeteknek a termelők saját kezdeményezésére kell létrejönniük, és azokat a termelőknek kell ellenőrizniük, a tagállamokra kell hagyni azon feltételek megállapítását, amelyek mellett valamely természetes vagy jogi személy valamely termelői szervezet és/vagy termelői szervezetek társulása tagja lehet. (24) Annak biztosítása érdekében, hogy a termelői szervezetek hitelesen képviseljenek minimális számú termelőt, a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a termelői szervezeten belül a termelés zömét előállító, de számszerűleg kisebbségben levő tagok ne éljenek vissza indokolatlan módon erőfölényükkel a szervezet irányításában és működésében. (25) A Közösségen belül eltérő termelési és forgalmazási feltételek figyelembevétele céljából a tagállamoknak meg kell állapítaniuk az elismerési tervet benyújtó termelői csoportok előzetes elismerésének bizonyos feltételeit. (26) A stabil, a gyümölcs- és zöldségágazati célkitűzések elérése érdekében tartós hozzájárulást nyújtani képes termelői szervezetek létrehozásának elősegítése érdekében az előzetes elismerés kizárólag azon termelői csoportoknak adható meg, amelyek bizonyítani tudják, hogy meghatározott időn belül képesek megfelelni az összes elismerési követelménynek. (27) Meg kell határozni, hogy a termelői csoportoknak milyen információkat kell megadniuk az elismerési tervben. Annak érdekében, hogy termelői csoportok jobban megfelelhessenek az elismerés feltételeinek, engedélyezni kell az elismerési tervek megváltoztatásának lehetőségét. E célból rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok jogosultak legyenek felkérni a termelői szervezetet arra, hogy tegyen helyreigazító intézkedéseket a terv megvalósulásának biztosítására. (28) A termelői csoport teljesítheti az elismerés feltételeit az elismerési terv befejezése előtt. Rendelkezni kell arról, hogy az ilyen csoportoknak lehetőségük legyen elismerési kérelmet benyújtani, működési programtervezettel együtt. Az egységesség érdekében az ilyen elismerés megadásának a termelői csoport számára az elismerési terv befejezését kell jelentenie, és a vonatkozó támogatást meg kell szüntetni. Mindazonáltal a beruházások többéves finanszírozásának figyelembevétele érdekében a beruházási támogatásra jogosult beruházások esetében lehetővé kell tenni, hogy átvihetők legyenek a működési programokba. (29) A termelői csoportok létrehozásával és az igazgatási műveleteikkel járó költségek fedezésére szolgáló támogatási rendszer helyes alkalmazásának megkönnyítése érdekében az ilyen jellegű támogatást átalánydíjszabás alapján kell nyújtani. A költségvetési korlátozások miatt ezen átalánytámogatást felső határhoz kell kötni. Továbbá a különböző nagyságú termelői csoportok eltérő pénzügyi szükségleteinek figyelembevétele érdekében a termelői csoportok által forgalomba hozható termékmennyiség értékének megfelelően ezt a felső határt ki kell igazítani. (30) Az egységesség és az elismert termelői csoport státuszra való zökkenőmentes átállás érdekében a termelői csoportok fő tevékenységeire és a forgalomba hozott termékek értékére vonatkozóan ugyanazon szabályok érvényesek, mint a termelői szervezetekre. (31) Egyesülések esetében az egyesüléssel létrejövő termelői csoportoknak a támogatás továbbra is nyújtható annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az új termelői csoportok pénzügyi szükségleteit, és biztosítsák a támogatási rendszer helyes alkalmazását. (32) A működési programok támogatási programja alkalmazásának megkönnyítése érdekében a termelői szervezetek által forgalomba hozott termékek fogalmát világosan meg kell határozni, beleértve azt, hogy mely termékek vehetők figyelembe, valamint annak az értékesítési szakasznak a meghatározását, amelyben a termelés értékét ki kell számítani. Az értékesíthető termelés kiszámításához további módszerek használatát is lehetővé kell tenni éves ingadozások, valamint elégtelen adatok esetén. A támogatási programmal való visszaélések elkerülése érdekében a termelői szervezetek számára általánosságban nem szabad engedélyezni a referencia-időszakok megváltoztatását az egyes programok időtartamán belül. (33) A támogatás helyes felhasználásának biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani a működési alapok kezelésére és a tagok pénzügyi hozzájárulására vonatkozóan, a lehető legnagyobb rugalmasság mellett, azzal a feltétellel, hogy minden termelő élvezheti a működési alap előnyeit és demokratikus módon részt vehet az alap használatára vonatkozó döntésekben. (34) Rendelkezni kell a fenntartható működési programokra irányuló nemzeti stratégia hatályáról és szerkezetéről, valamint a környezetvédelmi tevékenységek nemzeti keretéről. Ennek célja a pénzügyi források allokációjának optimalizálása és a stratégia minőségének javítása. (35) A hatékony és eredményes irányítás érdekében meg kell határozni a működési programok benyújtására és jóváhagyására vonatkozó eljárást, beleértve a határidőket is, hogy az illetékes hatóságok megfelelően értékelhessék az információt, valamint hogy intézkedéseket és tevékenységeket lehessen felvenni a programokba vagy kizárni azokból. Mivel a programok kezelése éves alapon történik, ki kell kötni, hogy a valamely adott időpontig jóvá nem hagyott programokat egy évvel el kell halasztani. (36) Egy évente elvégzendő eljárást kell kialakítani a működési programok következő évre vonatkozó módosítására, hogy azokat ki lehessen igazítani azon új feltételek figyelembevétele céljából, amelyeket nem lehetett előre látni a program eredeti beterjesztésekor. Ezenkívül lehetővé kell tenni, hogy az intézkedéseket és a működési alap összegét a program végrehajtásának minden évében módosítani lehessen. E változtatásokat csak a tagállamok által meghatározandó korlátokkal és feltételekkel szabad engedélyezni, beleértve a változások kötelező bejelentését is az illetékes hatóságoknak, annak biztosítására, hogy a jóváhagyott programok fő célkitűzései nem változnak. (37) Pénzügyi és jogbiztonsági okokból létre kell hozni azon műveletek és kiadások jegyzékét, amelyekre a működési programok nem terjedhetnek ki. (38) Önálló gazdaságokban történő beruházások esetében, olyan magánérdekeltségű fél indokolatlan gyarapodásának megelőzése érdekében, aki kapcsolatát megszakította a szervezettel a beruházás hasznos élettartama alatt, rendelkezni kell arról, hogy a szervezet behajthassa a beruházás maradványértékét, függetlenül attól, hogy az ilyen beruházás egy tag vagy a szervezet tulajdonában van-e. (39) A támogatási program helyes alkalmazásának biztosítása érdekében meg kell határozni a támogatási kérelmekben feltüntetendő információkat, valamint a támogatás kifizetésére vonatkozó eljárásokat. A likviditási problémák elkerülése érdekében megfelelő biztosítékokkal fedezett előlegfizetési rendszert kell biztosítani a termelői szervezetek számára. Hasonló okokból egy másik rendszert is ki kell alakítani a már felmerült kiadásokra vonatkozó támogatás kifizetésére. (40) A válságmegelőzési és -kezelési intézkedések hatályára és alkalmazására vonatkozóan részletes előírásokat kell meghatározni. Ezeknek a szabályoknak lehetőség szerint rugalmasságról és válság esetén gyors alkalmazhatóságról kell rendelkezniük, és ezért a döntéshozatalt a tagállamokra és a termelői szervezetekre kell hagyni. A szabályoknak mindazonáltal meg kell akadályozniuk a visszaéléseket és rendelkezniük kell bizonyos intézkedések alkalmazásának korlátairól, pénzügyi értelemben is. Biztosítaniuk kell a növény-egészségügyi és a környezetvédelmi követelmények megfelelő betartását is. (41) A piacról történő árukivonások tekintetében részletes szabályokat kell elfogadni, figyelembe véve az intézkedés potenciális fontosságát. Különösen a jótékonysági szervezetek és egyes más létesítmények és intézmények által humanitárius segélyként ingyenesen szétosztott, a piacról kivont gyümölcs- és zöldségfélék megnövelt támogatásának rendszerére vonatkozóan kell szabályokat hozni. Emellett meg kell határozni az árukivonásra adható támogatás maximális szintjét annak érdekében, hogy ez a lehetőség ne váljon a termékek piaci forgalomba hozatalának tartós alternatívájává. Ezzel összefüggésben célszerű, hogy azon termékek esetében, amelyekre a 2200/96/EK rendelet V. mellékletében meghatározták az árukivonási kompenzáció maximális szintjét, e szintet bizonyos mértékű emelés mellett továbbra is alkalmazzák; az emelést az magyarázza, hogy ezeket az árukivonásokat társfinanszírozzák. Más termékek esetében, ahol a tapasztalatok nem mutatnak túlzott árukivonásra irányuló kockázatot, célszerű, hogy a maximális támogatási szintet a tagállamok határozzák meg. Hasonló okokból azonban mindenképp célszerű termelői szervezetenként és termékenként mennyiségi korlátokat meghatározni az árukivonás tekintetében. (42) Részletes szabályokat kell elfogadni a nemzeti pénzügyi támogatásra vonatkozóan, amelyet a tagállamok nyújthatnak a Közösség olyan régióban, ahol a termelők szervezettségi foka különösen alacsony, beleértve a szervezettség ilyen alacsony fokának fogalommeghatározását is. Az ilyen nemzeti támogatás jóváhagyására és a támogatáshoz nyújtott közösségi visszatérítés jóváhagyására és összegére vonatkozóan eljárásokat kell meghatározni, valamint rendelkezni kell a visszatérítés arányáról, amelynek tükröznie kell a jelenleg alkalmazandó arányokat. (43) Részletes szabályokat – különösen eljárási rendelkezéseket – kell elfogadni azon feltételeket érintően, amelyek alapján a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek, illetve ezen szervezetek társulásai által kiadott szabályok kiterjeszthetők az adott gazdasági területen működő valamennyi termelőre. Abban az esetben is, ha a termést leszedetlenül adják el, világossá kell tenni, hogy mely szabályokat kell kiterjeszteni a termelőkre, illetve a vásárlókra. (44) A közösségi almatermelők helyzete az utóbbi időben nehezebbre fordult, egyebek között a déli félteke harmadik országaiból származó almaimport mennyiségének jelentős növekedése miatt. Az alma behozatalának felügyeletét ezért célszerű szigorítani. E cél elérését a legjobban egy behozatali engedélyeken alapuló rendszer szolgálná, amelyben az engedély megadásának feltétele biztosíték nyújtása, szavatolandó, hogy az engedélykérelem tárgyát képező műveletek valóban megtörténnek. A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló 1291/2000/EK bizottsági rendeletet ( 25 ) és a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló 2220/85/EGK bizottsági rendeletet ( 26 ) kell alkalmazni. (45) A gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó belépési árrendszer tekintetében részletes szabályokat kell megállapítani. Mivel az érintett romlandó gyümölcsöket és zöldségeket nagyrészt bizományi értékesítési rendszerben szállítják, ez a termékek értékének meghatározása terén sajátos nehézségeket okoz. Meg kell határozni a behozott termékek közös vámtarifába való besorolásához alapul szolgáló belépési ár kiszámításának lehetséges módszereit. A termékek átlagos árának súlyozott átlagai alapján behozatali átalányértékeket kell megállapítani, továbbá különös rendelkezéseket kell hozni arra az esetre, ha egy adott származási helyről eredő termékek árai nem állnak rendelkezésre. A rendszer helyes alkalmazása érdekében bizonyos körülmények fennállása esetén biztosíték letétbe helyezését kell előírni. (46) Részletes szabályokat kell elfogadni a közös vámtarifában meghatározott behozatali vámokat kiegészítő, meghatározott termékekre kivethető behozatali vámok vonatkozásában. A kiegészítő vám akkor vethető ki, ha az érintett termékek behozatali mennyisége meghaladja a termékenként és alkalmazási időszakonként meghatározott küszöbszinteket. A Közösség felé úton lévő áruk mentesülnek a kiegészítő vám alól, így ezen áruk tekintetében különleges rendelkezéseket kell hozni. (47) Rendelkezni kell a folyamatban lévő programok és rendszerek megfelelő nyomon követéséről és értékeléséről annak érdekében, hogy hatékonyságukat és eredményességüket a termelői szervezetek és a tagállamok egyaránt felmérhessék. (48) Intézkedéseket/rendelkezéseket kell hozni az ezen rendelet végrehajtásához szükséges adatszolgáltatás típusa, formátuma és eszköze vonatkozásában. Ezek magukban foglalják a termelők és a termelői szervezetek által a tagállamoknak tett, és a tagállamok által a Bizottságnak tett adatszolgáltatást, valamint a késedelmes vagy pontatlan jelentésekből eredő következményeket. (49) Az ezen rendelet és az 1182/2007/EK rendelet helyes alkalmazásának biztosításához szükséges ellenőrzésekhez, és a fellelt szabálytalanságokra alkalmazandó megfelelő szankciókhoz kapcsolódóan intézkedéseket kell meghatározni. Ezek magukban foglalják mind a közösségi szinten meghatározott konkrét ellenőrzéseket és szankciókat, mind a kiegészítő nemzeti ellenőrzéseket és szankciókat. Az ellenőrzéseknek és a szankcióknak hatékonynak, visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük. Szabályokról kell rendelkezni a nyilvánvaló tévedés és a vis maior vagy rendkívüli körülmények rendezése céljából is, a termelők méltányos elbírálásának biztosítása érdekében. Szabályokról kell rendelkezni a mesterségesen teremtett helyzetek esetében is annak érdekében, hogy e helyzetekből ne származhasson haszon. (50) Rendelkezéseket kell elfogadni a korábbi rendszerről az ebben a rendeletben meghatározott új rendszerre való zökkenőmentes átállás, valamint az 1182/2007/EK rendelet 55. cikkében meghatározott átmeneti intézkedések megfelelő végrehajtása érdekében. (51) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a gyümölcs- és zöldségpiaci irányítóbizottság véleményével, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







I.

CÍM

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály és a fogalmak használata

(1) Ez a rendelet megállapítja a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályokat.

(2) Az (1) bekezdésben említett rendeletekben használt fogalmak jelentése ugyanaz ebben a rendeletben, kivéve ha ez a rendelet másképp rendelkezik.

2. cikk

Gazdasági évek

A 2200/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és a 2201/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében felsorolt termékek esetében a gazdasági évek január 1-jétől december 31-ig tartanak.







II.

CÍM

A TERMÉKEK OSZTÁLYOZÁSA







I.

FEJEZET

Általános szabályok

▼M8

2a. cikk

Forgalmazási minőségszabványok; birtokosok

1. Az 1234/2007/EK rendelet 113a. cikkének (1) bekezdésében szereplő követelmények képezik az általános forgalmazási minőségszabványt. Az általános forgalmazási minőségszabvány részleteit e rendelet I. mellékletének A. része tartalmazza.

A termékspecifikus forgalmazási minőségszabványok által nem meghatározott gyümölcsöknek és zöldségeknek meg kell felelniük az általános forgalmazási minőségszabványnak. Ha azonban a tulajdonos igazolni tudja, hogy a termék eleget tesz egy, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) által elfogadott hatályos előírásnak, az általános forgalmazási minőségszabvány szerint megfelelőnek kell tekinteni.

2. Az 1234/2007/EK rendelet 113. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában előírt termékspecifikus forgalmazási minőségszabványokat az alábbi termékek esetében e rendelet I. mellékletének B. része tartalmazza:

a) alma,

b) citrusfélék,

c) kivi,

d) fejessaláta, fodros endíviasaláta és széles levelű endíviasaláta,

e) őszibarack és nektarin,

f) körte,

g) szamóca,

h) étkezési paprika,

i) csemegeszőlő,

j) paradicsom.

3. Az 1234/2007/EK rendelet 113a. cikke (3) bekezdésének az alkalmazásában: birtokos (termékkel rendelkező személy) minden olyan természetes vagy jogi személy, aki az érintett terméket fizikailag birtokolja.

▼B

3. cikk

Kivétel és mentesség a forgalmazási előírások alkalmazása alól

Az 1234/2007/EK rendelet 113a. cikkének (3) bekezdésétől eltérően az alábbi termékeknek nem kell megfelelniük a forgalmazási minőségszabványoknak:

a) amennyiben egyértelműen fel vannak rajtuk tüntetve a „feldolgozásra szánt” vagy „állati takarmánynak szánt” szavak vagy ennek megfelelő más szöveg: i. az ipari feldolgozásra szánt termékek, vagy ii. az állati takarmánynak vagy más, nem élelmezési célú felhasználásra szánt termékek;

◄

b) olyan termékek, amelyeket a termelő a saját gazdaságában árusít a fogyasztók részére, azok személyes felhasználására; és

c) a 2200/96/EK rendelet 46. cikkében említett eljárást alkalmazva valamely tagállam kérésére hozott bizottsági határozat alapján egy adott régió olyan termékei, amelyek a térség kiskereskedelmében kerülnek értékesítésre, kialakult, hagyományos helyi fogyasztásra; és

▼M8

d) a tisztított és vágott, ezáltal „azonnal fogyasztható” vagy „konyhakész” termékek.

▼B

Az 1234/2007/EK rendelet 113a. cikkének (3) bekezdésétől eltérően az alábbi termékeknek nem kell megfelelniük a forgalmazási minőségszabványoknak egy adott termelési területen belül:

◄

a) a termelő által az előkészítő és csomagoló állomásokra és tárolóhelyekre eladott vagy szállított, vagy az ilyen állomásokra a gazdaságából beszállított termékek;

b) a tárolóhelyekről az előkészítő és csomagoló állomásokra átszállított termékek.

▼M8

(3) Az 1234/2007/EK rendelet 113a. cikkének (3) bekezdésétől eltérően a tagállamok mentesíthetik a termékspecifikus forgalmazási minőségszabványok hatálya alól a feldolgozásra szánt, de az (1) bekezdés a) pontja i. alpontjában nem említett, a fogyasztók személyes felhasználására szánt, kiskereskedelmi forgalomban értékesített, „feldolgozásra szánt” felirattal vagy ennek megfelelő más szöveggel ellátott termékeket.

▼M8

(3a) Az 1234/2007/EK rendelet 113a. cikkének (3) bekezdésétől eltérően a termékspecifikus forgalmazási minőségszabványok tekintetében megengedhető, hogy a nem extra osztályú friss gyümölcsök és zöldségek a szállítást követő értékesítési szakaszokban a frissesség és feszesség kismértékű hiányát, valamint fejlődésükből és romlási hajlandóságukból következő enyhe minőségromlás jeleit mutassák.

(3b) Az 1234/2007/EK rendelet 113a. cikkének (3) bekezdésétől eltérően az alábbi termékeknek nem kell megfelelniük az általános forgalmazási minőségszabvány előírásainak:

▼M15

a) a 0709 59 KN-kód alá tartozó nem termesztett gomba,

▼M8

b) a 0709 90 40 KN-kód alá tartozó kapribogyó,

c) a 0802 11 10 KN-kód alá tartozó keserűmandula,

d) a 0802 12 KN-kód alá tartozó mandula héj nélkül,

e) a 0802 22 KN-kód alá tartozó mogyoró héj nélkül,

f) a 0802 32 KN-kód alá tartozó dió héj nélkül,

g) a 0802 90 50 KN-kód alá tartozó fenyődió,

h) a 0910 20 KN-kód alá tartozó sáfrány.

▼B

(4) Bizonyítékot kell szolgáltatni arról, hogy az (1) bekezdés a) pontja és a (2) bekezdés alá tartozó termékek megfelelnek a megállapított feltételeknek, különös tekintettel tervezett felhasználásukra.

4. cikk

Jelölési információk

▼M8

(1) Az e fejezetben előírt jelölési információkat a csomagolás egyik oldalán jól látható helyen, olvashatóan kell feltüntetni, vagy kitörölhetetlenül közvetlenül a csomagolási egységre nyomtatva, vagy egy címkén, amely a csomagolási egység szerves része vagy a csomagolási egységhez van rögzítve.

▼B

(2) Az ömlesztve szállított áruk esetében, amelyeket közvetlenül rakodnak a szállítóeszközökre, az (1) bekezdésben említett adatokat az árukhoz tartozó okmányokon feltüntetik, vagy a szállító járművön belül jól látható helyen helyezik el.

▼M8

(3) A 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 27 ) 2. cikke (1) bekezdése szerinti távollevők között kötött szerződések esetében a forgalmazási minőségszabványoknak való megfelelés érdekében a jelölési információknak még a vásárlás befejezését megelőzően rendelkezésre kell állniuk.

(4) A számlákon és kísérő dokumentumokon – kivéve a fogyasztónak szánt elismervényt – fel kell tüntetni a termékek nevét és származási országát, adott esetben – ha a termékspecifikus forgalmazási minőségszabvány megköveteli – a minőségi osztályt, fajtát vagy kereskedelmi típust, vagy azt a tényt, hogy a terméket feldolgozásra szánták.

▼M8

5. cikk

Jelölési információk a kiskereskedelmi szakaszban

A kiskereskedelmi szakaszban az e fejezetben előírt jelölési információknak olvashatónak és feltűnőnek kell lenniük. A termékeket értékesítésre kínálhatják, feltéve, hogy a kiskereskedő a termék mellett jól láthatóan, olvashatóan, a fogyasztót nem félrevezető módon feltünteti a származási országra és – adott esetben – a minőségi osztályra és a fajtára vagy kereskedelmi típusra vonatkozó jelölési információkat.

A 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 28 ) említett előre csomagolt termékek esetében fel kell tüntetni a nettó tömeget az összes egyéb, a forgalmazási minőségszabványokban meghatározott információ mellett. Mindazonáltal a darabszámra árusított termékek esetében a nettó tömeg feltüntetése nem követelmény, amennyiben a termékek darabszáma tisztán látható és kívülről könnyen megszámolható, vagy ha a darabszám fel van tüntetve a címkén.

6. cikk

Kevert csomagolású termékek

(1) A legfeljebb öt kilogramm nettó tömegű, különböző gyümölcsök és zöldségek keverékét tartalmazó csomagolási egységek értékesítése megengedett, feltéve, hogy:

a) a termékek egységes minőségűek, és mindegyik termék megfelel a vonatkozó termékspecifikus forgalmazási minőségszabványoknak vagy – az adott termékre vonatkozó termékspecifikus forgalmazási minőségszabvány hiányában – az általános forgalmazási minőségszabványnak,

b) a csomagolási egység e fejezetnek megfelelően van jelölve, és

c) a kevert csomagolású termék nem vezeti félre a fogyasztót.

(2) Az (1) bekezdés a) pontjában előírt követelményeket nem kell alkalmazni azokra a kevert csomagolású termékekre, amik nem az 1234/2007/EK rendelet 1. cikkében meghatározott gyümölcs- és zöldségágazati termékekből állnak.

(3) Ha a kevert csomagolású terméket alkotó gyümölcsök és zöldségek több tagállamból vagy harmadik országból származnak, a származási országok teljes nevét értelemszerűen az alábbi elnevezések egyikével lehet helyettesíteni:

a) „az Európai Közösségből származó gyümölcs- és zöldségfélékből készült kevert csomagolású termék”,

b) „nem az Európai Közösségből származó gyümölcs- és zöldségfélékből készült kevert csomagolású termék”,

c) „az Európai Közösségből és az Európai Közösségen kívüli országokból származó gyümölcs- és zöldségfélékből készült kevert csomagolású termék”.

▼B







II.

FEJEZET

A forgalmazási előírásoknak való megfelelés ellenőrzése







1.

Szakasz

Általános rendelkezések

▼M8

7. cikk

Hatály

Ez a fejezet megállapítja a megfelelőségi ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat, azaz a gyümölcsöknek és zöldségeknek az e fejezet rendelkezései szerint, a forgalmazás minden szakaszában végrehajtott, az e címben és az 1234/2007/EK rendelet 113. és 113a. cikkében szereplő forgalmazási minőségszabványoknak és más rendelkezéseknek a betartására irányuló ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat.

▼B

8. cikk

Illetékes szervek

(1) Minden tagállam kijelöli a következőket:

a) egy, az e fejezet által lefedett területeken történő koordinációért és kapcsolattartásért felelős illetékes hatóságot, a továbbiakban: „a koordináló hatóság”, és

▼M8

b) az 1234/2007/EK rendelet 113a. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáért felelős ellenőrző szervet vagy szerveket, a továbbiakban: „az ellenőrző szervek”.

▼M8

Az első albekezdésben előírt koordináló hatóságok és ellenőrző szervek lehetnek állami vagy magán jellegűek. Mindazonáltal a tagállam mindkét esetben felel értük.

▼B

(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal:

a) az (1) bekezdés értelmében kijelölt koordináló hatóság nevét, postai és e-mail címét,

b) az (1) bekezdés értelmében kijelölt ellenőrző szervek nevét, postai és e-mail címét,

c) az egyes kinevezett ellenőrző szervek tevékenységi körének pontos leírását.

(3) A koordináló hatóság lehet az ellenőrző szerv vagy az ellenőrző szervek valamelyike, vagy bármely egyéb, az (1) bekezdés értelmében kinevezett szerv.

(4) A Bizottság a tagállamok által kijelölt koordináló hatóságok listáját az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.

9. cikk

A kereskedői adatbázis

(1) A tagállamok olyan adatbázist állítanak össze a zöldség- és gyümölcskereskedőkről, amely az e cikkben megállapított feltételek mellett felsorolja azokat a kereskedőket, akik az 1182/2007/EK rendelet 2. cikke szerint megállapított forgalmazási előírások alá tartozó friss zöldség és gyümölcs értékesítésével foglalkoznak.

▼M8

A tagállamok ehhez más célra létrehozott adatbázist vagy adatbázisokat is használhatnak.

„Kereskedő”: minden olyan természetes vagy jogi személy:

a) aki a forgalmazási minőségszabványok hatálya alá tartozó gyümölcsöt vagy zöldséget birtokol, azzal a szándékkal, i. hogy bemutassa vagy eladásra kínálja, ii. értékesítse, vagy iii. bármilyen módon forgalomba hozza, vagy

b) aki a forgalmazási minőségszabványok hatálya alá tartozó gyümölccsel vagy zöldséggel kapcsolatos, az a) pont i., ii. és iii. alpontjában meghatározott tevékenységek egyikét ténylegesen folytatja.

A harmadik albekezdés a) pontjának i., ii. és iii. alpontjában meghatározott tevékenységek a következők:

a) az interneten keresztül vagy más módon történő távértékesítés,

b) a természetes vagy jogi személy által, maga vagy harmadik személy nevében folytatott, ennek megfelelő tevékenységek, és

c) a Közösségben vagy/és harmadik országba irányuló export és/vagy harmadik országból származó import keretében folytatott, ennek megfelelő tevékenységek.

▼B

(2) A tagállamok meghatározzák azokat a feltételeket, amelyeknek megfelelően a következő kereskedőket fel kell venni az adatbázisba vagy ki kell hagyni abból:

a) azok a kereskedők, akiknek a tevékenysége a 3. cikk szerint mentesül a forgalmazási előírásoknak való megfelelés kötelezettsége alól, valamint

▼M8

b) olyan természetes vagy jogi személyek, akiknek a zöldség- és gyümölcságazatban végzett tevékenysége áruszállításra, vagy kiskereskedelmi értékesítésére korlátozódik.

(3) Ahol az adatbázist több elkülönülő elemből állítják össze, a koordináló hatóság biztosítja, hogy az adatbázis, annak elemei és azok frissítése egységes legyen. Az adatbázist elsősorban a megfelelőségi ellenőrzések során összegyűjtött információk felhasználásával kell frissíteni.

(4) Ez az adatbázis minden kereskedőre vonatkozóan tartalmazza a nyilvántartási számot, nevet, címet, a kereskedőnek a 10. cikk (2) bekezdésében említett kockázati kategóriák valamelyikébe való besorolásához szükséges információt, különösen az értékesítési láncban elfoglalt helyét, a kereskedő jelentőségére vonatkozó információt, az egyes kereskedők korábbi ellenőrzései során tett megállapításokra vonatkozó információkat, csakúgy, mint bármely egyéb, az ellenőrzésekhez szükségesnek tartott információt, például a forgalmazási minőségszabványoknak való megfeleléssel kapcsolatos minőségbiztosítási rendszer vagy önellenőrzési rendszer meglétét. Az adatbázist főként a megfelelőségi ellenőrzések során összegyűjtött információk felhasználásával kell frissíteni.

▼B

(5) A kereskedőknek biztosítaniuk kell a tagállamok által az adatbázis létrehozásához és frissítéséhez szükségesnek ítélt információt. A tagállamok meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek szabályozzák a nem az adott tagállam területén alapított, de ott kereskedelmi tevékenységet folytató kereskedők bekerülését az adatbázisba.

▼M8







2. szakasz

A tagállamok által végrehajtott megfelelőségi ellenőrzések

10. cikk

Megfelelőségi ellenőrzések

(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a megfelelőségi ellenőrzésekre szelektív módon, kockázatelemzés alapján és megfelelő időközönként kerüljön sor az e címben és az 1234/2007/EK rendelet 113. és 113a. cikkében szereplő forgalmazási minőségszabványoknak és más rendelkezéseknek a megfelelő betartása érdekében.

A kockázatelemzési feltételek között szerepel a 13. cikk alapján elismert, megfelelőségi ellenőrzéseket végző harmadik ország illetékes hatósága által kiállított, a 12a. cikkben előírt megfelelőségi igazolás megléte. Az ilyen igazolás meglétét a megfelelőség szempontjából kockázatcsökkentő tényezőnek kell tekinteni.

A kockázatelemzési feltételek között ezen kívül szerepelhet még:

a) a termék megnevezése, termelési időszak, a termék ára, időjárási feltételek, csomagolási és árukezelési műveletek, tárolási feltételek, származási ország, szállítóeszköz vagy a tétel nagysága;

b) a kereskedők mérete, az értékesítési láncban elfoglalt helyük, forgalmuk volumene vagy értéke, termékskálájuk, szállítási terület vagy a tevékenység típusa (például tárolás, osztályozás, csomagolás vagy értékesítés);

c) A korábbi ellenőrzések eredményei, beleértve a feltárt hiányosságok számát és típusát, a forgalmazott termékek általános minőségét és a használt technikai eszközök szintjét;

d) a kereskedő által használt, a forgalmazási minőségszabványoknak való megfeleléssel kapcsolatos minőségbiztosítási rendszernek vagy önellenőrzési rendszernek a megbízhatósága;

e) az ellenőrzés helye, megjelölve különösen, hogy ez a hely a termék Közösségbe való belépésének helye vagy a csomagolás, illetve tárolás helye-e;

f) minden egyéb információ, amely a megfelelés hiányának kockázatára utalhat.

(2) A kockázatelemzés a 9. cikkben meghatározott kereskedői adatbázisban található információkon alapul, és a kereskedőket kockázati kategóriákba sorolja.

A tagállamok előre meghatározzák a következőket:

a) a tételek megfelelési kockázatelemzésének feltételei;

b) az egyes kockázati kategóriák kockázatelemzése alapján a kereskedők vagy tételek és/vagy mennyiségek minimális aránya, amelyeket megfelelőségi ellenőrzésnek kell alávetni.

A tagállamok kockázatelemzés alapján eldönthetik, hogy alávetik-e szelektív ellenőrzésnek azokat a termékeket, amelyekre nem vonatkoznak termékspecifikus forgalmazási minőségszabványok.

(3) Ha az ellenőrzések jelentős szabálytalanságokat tárnak fel, a tagállamok növelik a kereskedőkre, termékekre, eredetre vagy egyéb paraméterekre vonatkozó ellenőrzések gyakoriságát.

(4) A kereskedőknek az ellenőrző szerveket el kell látniuk minden olyan információval, amelyet az említett szervek a megfelelőségi ellenőrzések megszervezése és elvégzése szempontjából szükségesnek ítélnek.

11. cikk

Elismert kereskedők

(1) A tagállamok engedélyezhetik a legalacsonyabb kockázati kategóriába sorolt és a forgalmazási minőségszabványoknak való megfelelőség garanciáival rendelkező kereskedőknek, hogy a feladás szakaszában a II. mellékletben szereplő mintát használják az egyes csomagolási egységek címkézéséhez, és/vagy aláírják a 12a. cikkben meghatározott megfelelőségi igazolást.

(2) Az engedély legalább egyéves időszakra szól.

(3) A lehetőséggel élő kereskedők:

a) olyan ellenőrző személyzettel rendelkeznek, akik a tagállam által jóváhagyott képzésben részesültek;

b) a termék előkészítéséhez és csomagolásához megfelelő felszereléssel rendelkeznek;

c) kötelezettséget vállalnak arra, hogy az általuk feladott árukra elvégzik a megfelelőségi ellenőrzést, és nyilvántartást vezetnek az összes elvégzett ellenőrzésről.

(4) Ha egy elismert kereskedő már nem felel meg a tagállami engedély követelményeinek, a tagállam az engedélyt visszavonja.

(5) Az (1) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül az elismert kereskedők a készletek kimerüléséig tovább használhatják a 2009. június 30-án e rendeletnek megfelelő mintákat.

A kereskedőknek 2009. július 1-je előtt odaítélt engedélyek az abban meghatározott időpontig érvényesek maradnak.

12. cikk

A nyilatkozatok vámhatóság általi elfogadása

(1) A vámhatóságok csak akkor fogadhatják el a termékspecifikus forgalmazási minőségszabványok hatálya alá tartozó termékek kivitelére és/vagy szabad forgalomba bocsátására vonatkozó nyilatkozatot, ha:

a) az áru rendelkezik megfelelőségi igazolással (vizsgálati bizonyítvány), vagy

b) az illetékes ellenőrző szerv tájékoztatta a vámhatóságot arról, hogy az adott tételek rendelkeznek megfelelőségi igazolással, vagy

c) az illetékes ellenőrző szerv tájékoztatta a vámhatóságot arról, hogy az adott tételekre nem bocsátott ki megfelelőségi igazolást, mert a 10. cikk (1) bekezdésében előírt kockázatelemzés alapján az említett tételeket nem szükséges ellenőrizni.

Ezek a rendelkezések a tagállamok által a 10. cikk szerint elvégezhető megfelelőségi ellenőrzések sérelme nélkül alkalmazandók.

(2) Az (1) bekezdést kell alkalmazni az I. mellékletben meghatározott általános forgalmazási minőségszabvány hatálya alá tartozó termékekre, valamint a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt termékekre, ha az érintett tagállam a 10. cikk (1) bekezdése szerinti kockázatelemzés alapján ezt szükségesnek ítéli.

12a. cikk

Megfelelőségi igazolás

(1) Bármely illetékes hatóság igazolást állíthat ki annak tanúsítására, hogy az adott termék megfelel a vonatkozó forgalmazási minőségszabványnak. Az illetékes hatóságok által a Közösségben használandó igazolás mintát a III. melléklet mutatja be.

A 13. cikk (4) bekezdésében említett harmadik országok ehelyett használhatják a saját igazolásukat, feltéve, hogy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az tartalmazza legalább a Közösségi igazolással egyenértékű információkat. A Bizottság az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi az említett, harmadik országok által használt igazolások mintáit.

(2) Az igazolásokat eredeti aláírással papír alapon, vagy elektronikus aláírással ellátott, ellenőrzött elektronikus formátumban lehet kibocsátani.

(3) Minden igazolást az illetékes hatóság bélyegzőjével és az arra felhatalmazott személynek vagy személyeknek az aláírásával kell ellátni.

(4) A igazolásokat a Közösség (legalább egy) hivatalos nyelvén kell kiállítani.

(5) Minden igazoláson sorszámot kell feltüntetni, amely lehetővé teszi az azonosítást. Az illetékes hatóság minden kibocsátott igazolás egy példányát megtartja.

(6) Az (1) bekezdés első albekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok a készletek kimerüléséig tovább használhatják a 2009. június 30-án e rendeletnek megfelelő megfelelőségi igazolásokat.

▼B







3.

Szakasz

harmadik országok által végzett ellenőrzések

13. cikk

A Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően harmadik országok által elvégzett ellenőrzések jóváhagyása

▼M8

(1) Valamely harmadik ország kérésére a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően ►C1 jóváhagyhatja a Közösségbe irányuló behozatalt megelőzően az említett harmadik ország által a termékspecifikus forgalmazási minőségszabványnak való megfelelőségre vonatkozóan elvégzett ellenőrzéseket. ◄

▼B

(2) Az (1) bekezdésben említett jóváhagyás azoknak a harmadik országoknak adható meg, amelyek ezt kérik, és amelyek területén a Közösségbe bevitt termékekre vonatkozóan eleget tesznek a közösségi forgalmazási előírásoknak, vagy az azokkal legalább egyenértékű előírásoknak.

A jóváhagyás meghatározza a harmadik országnak azt a kapcsolattartó hatóságát, amelynek felelősségi körébe tartozik az (1) bekezdésben említett ellenőrzési műveletek elvégzése. Ez a hatóság felel a Közösséggel való kapcsolattartásért. A jóváhagyás szintén meghatározza a magukért az ellenőrzésekért felelős ellenőrző szerveket, a továbbiakban: „harmadik országok ellenőrző szervei”.

A jóváhagyás csak az érintett harmadik országból származó termékekre érvényes, illetve egyes termékekre korlátozható.

(3) A harmadik országok ellenőrző szerveinek hivatalos szerveknek vagy a (2) bekezdésben említett hatóság által hivatalosan elismerteknek kell lenniük, kielégítő biztosítékot kell nyújtaniuk, valamint rendelkezniük kell a szükséges személyzettel, felszereléssel és létesítményekkel a 20. cikk (1) bekezdésében említett módszereknek, vagy azokkal egyenértékű módszereknek megfelelő ellenőrzések elvégzéséhez.

▼M8

(4) Az e cikk alapján jóváhagyott – megfelelőségi ellenőrzéseket végző – országok listáját, valamint az érintett termékeket a IV. melléklet tartalmazza.

A Bizottság az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi az érintett kapcsolattartó hatóságoknak és ellenőrző szerveknek az adatait.

▼M8 —————

▼M8

15. cikk

Az elismerés felfüggesztése

A Bizottság felfüggesztheti az ország elismerését, ha úgy találja, hogy a tételek és/vagy a mennyiségek jelentős részében az áruk nem felelnek meg a harmadik ország ellenőrző szervei által kibocsátott megfelelőségi igazolásban szereplő információknak.

▼M8 —————

▼B







5.

Szakasz

Ellenőrzési módszer

20. cikk

Ellenőrzési módszer

(1) Az e fejezetben előírt megfelelőségi ellenőrzéseket, kivéve a végső felhasználónak történő kiskereskedelmi értékesítés helyén végzetteket, a VI. mellékletben leírt módszereknek megfelelően végzik el, kivéve, ha ez a rendelet másképpen rendelkezik.

A tagállamok különleges intézkedéseket állapítanak meg a megfelelés ellenőrzésére a végső felhasználónak történő kiskereskedelmi értékesítés helyén.

▼M8

(2) Ha az ellenőrök úgy találják, hogy az áruk megfelelnek a forgalmazási minőségszabványoknak, az ellenőrző szerv kibocsáthatja a III. mellékletben meghatározott megfelelőségi igazolást.

▼B

(3) Ha az áruk nem felelnek meg az előírásoknak, az ellenőrző szerv a kereskedő vagy annak képviselői számára megállapítja a meg nem felelést. Azokat az árukat, amelyekre vonatkozóan meg nem felelést állapítottak meg, az ellenőrző szerv engedélye nélkül nem lehet mozgatni. Az engedély az ellenőrző szerv által meghatározott feltételek teljesítéséhez köthető.

A kereskedők dönthetnek úgy, hogy áruik egy részét vagy egészét összhangba hozzák a megfelelőségi előírásokkal. Az összhangba hozott árukat addig nem lehet forgalomba hozni, amíg az illetékes ellenőrző szerv minden megfelelő eszközzel meg nem bizonyosodott arról, hogy az áruk valóban megfelelnek az előírásoknak. Ahol alkalmazható, csak akkor állítja ki a III. mellékletben meghatározott megfelelőségi igazolást a tétel egészére vagy egy részére, ha az áruk már megfelelnek az előírásoknak.

▼M8

Ha valamely ellenőrző szerv elfogadja egy kereskedő arra vonatkozó kérését, hogy az árut egy másik tagállamban, hozza összhangba a forgalmazási minőségszabványokkal, mint amelyben az áru nem megfelelőségét megállapították, a kereskedő értesíti a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes ellenőrző szervét a nem megfelelő tételről. Az erről szóló jelentés másolatát a megfelelőség hiányát megállapító tagállam elküldi a többi érintett tagállamnak, köztük a szabványoknak nem megfelelő tétel rendeltetési helye szerinti tagállamnak.

▼B

Ha az áru nem hozható összhangba a megfelelőségi előírásokkal és nem hasznosítják sem állati takarmányként, sem ipari feldolgozás alapanyagaként, sem más nem élelmezési célú felhasználás keretében, az ellenőrző szerv szükség esetén felkérheti a kereskedőket a megfelelő intézkedések megtételére annak biztosítására, hogy az érintett termékek ne kerüljenek a piacra.

A kereskedők a tagállamok által e bekezdés alkalmazásához szükségesnek ítélt minden információt rendelkezésre bocsátanak.

▼M8 —————

▼M8







6. szakasz

Adatszolgáltatás

20a. cikk

Adatszolgáltatás

(1) Az a tagállam, amelynek a területén a másik tagállamból származó szállítmányról megállapították, hogy nem felel meg a forgalmazási minőségszabványoknak olyan hibák vagy minőségromlás miatt, amelyet már a csomagolás során fel lehetett volna fedezni, haladéktalanul értesíti a Bizottságot és a feltehetőleg érintett tagállamok hatóságait.

(2) Az a tagállam, amelynek a területén a másik tagállamból származó áru szabad forgalomba bocsátását elutasították azért, mert nem felelt meg a forgalmazási minőségszabványoknak, haladéktalanul értesíti a Bizottságot, a feltehetőleg érintett tagállamok hatóságait és a IV. mellékletben felsorolt, érintett harmadik országokat.

(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal az ellenőrző és kockázatelemzési rendszerükre vonatkozó rendelkezéseiket. Az említett rendszerek bármilyen későbbi módosításáról szintén tájékoztatják a Bizottságot.

(4) A tagállamok közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal az adott év során a forgalmazás minden egyes szakaszában elvégzett ellenőrzések összesített eredményeit az azt következő év június 30-ig.

(5) Az adatszolgáltatás a Bizottság által előírt módon történik.

▼B







III.

CÍM

TERMELŐI SZERVEZETEK







I.

FEJEZET

Követelmények és elismerés







1.

Szakasz

Fogalommeghatározások

21. cikk

Fogalommeghatározások

(1) E cím alkalmazásában:

a) „termelő”: az 1182/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett mezőgazdasági termelő;

b) „leányvállalat”: olyan vállalat, amelyben egy vagy több termelői szervezet vagy azok társulásai részesedéssel rendelkeznek, és amely hozzájárul a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulásai célkitűzéseihez;

c) „transznacionális termelői szervezet”: bármely olyan szervezet, amelyben legalább a termelők egyikének a gazdasága a szervezet székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban található;

d) „termelői szervezetek transznacionális társulása”: termelői szervezetek bármely olyan társulása, amelyben a társult szervezetek legalább egyike a társulás székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban található;

e) „konvergencia-célkitűzés”: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó közösségi jogszabályok szerint a legkevésbé fejlett tagállamokra és régiókra vonatkozó fellépés célkitűzése, a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban;

f) „intézkedés”: a következők valamelyike: i. a termelés tervezésére irányuló tevékenységek, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve; ii. a termékminőség javítására vagy fenntartására irányuló tevékenységek, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve; iii. a forgalmazás tökéletesítésére irányuló tevékenységek, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve, valamint promóciós és kommunikációs tevékenységek, a vi. pont szerinti promóciós és kommunikációs tevékenységek kivételével; iv. kutatás és kísérleti termelés, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve; v. képzési tevékenységek, a vi. pont szerinti képzés kivételével, és a tanácsadó szolgáltatásokhoz való hozzáférés elősegítésére irányuló tevékenységek; vi. az 1182/2007/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a)–f) pontjában felsorolt hat válságmegelőzési és -kezelési intézkedés bármelyike; vii. az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett környezetvédelmi intézkedések, tárgyi-eszközök beszerzését is beleértve; viii. egyéb tevékenységek, az i., ii., iii., iv. és vii. pont alá tartozó tárgyieszköz-beszerzésektől eltérő tárgyieszköz-beszerzést is beleértve, amelyek az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett egy vagy több célkitűzést teljesítenek;

g) „tevékenység”: egy meghatározott tevékenység vagy eszköz, amely az 1182/2007/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett egy vagy több célkitűzéshez hozzájáruló adott működési célkitűzés megvalósítására irányul;

▼M23

h) „melléktermék”: gyümölcs- vagy zöldségtermék előkészítéséből származó olyan termék, amelynek pozitív gazdasági értéke van, de amely az előkészítésnek nem a szándékolt eredménye;

i) „előkészítés”: olyan előkészületi tevékenységek, mind például a tisztítás, a darabolás, a hámozás, a vágás vagy a szárítás, amelyek eredményeként a gyümölcsből vagy zöldségből nem válik feldolgozott gyümölcs vagy zöldség;

▼B

j) „szakmaközi alap”: az 1182/2007/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említettek szerint, az 1182/2007/EK rendelet 20. cikkének c) pontjában felsorolt, a tagállam által jóváhagyott egy vagy több tevékenység, amelyet egy termelői szervezet vagy termelői szervezetek társulása és az élelmiszer-feldolgozási és/vagy -forgalmazási láncból legalább egy szereplő közösen kezel;

k) „kiindulási mutató”: a programozási időszak kezdetén létező állapotot vagy trendet tükröző bármely mutató, amely hasznos információkkal szolgálhat: i. fenntartható működési programok nemzeti stratégiájának vagy egy működési programnak a kidolgozása céljából a kezdeti helyzet elemzéséhez, ii. referenciaként, amely alapján a nemzeti stratégia vagy a működési program eredményei és hatása értékelhető, és/vagy iii. a nemzeti stratégia vagy a működési program eredményeinek és hatásának értelmezéséhez.

(2) A tagállamok meghatározzák az 1182/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése és 7. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a területükön a nemzeti jogi- és közigazgatási struktúráik alapján érintett jogi személyeket. Adott esetben rendelkezhetnek a jogi személyek részeinek egyértelmű meghatározásáról is az említett cikkek alkalmazása céljából.







2.

Szakasz

A termelői szervezetekre alkalmazandó követelmények

22. cikk

Termékkör

(1) A tagállamok az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke szerint elismerik a termelői szervezeteket az elismerési kérelemben meghatározott termék vagy termékcsoport tekintetében, az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében hozott bármely döntés fenntartásával.

(2) A tagállamok a kizárólag feldolgozásra szánt termékek tekintetében csak akkor ismerhetik el a termelői szervezeteket, ha beszállítói szerződések rendszerével vagy másképp biztosítani tudják, hogy az ilyen termékeket csak feldolgozásra szállítják.

23. cikk

Tagok minimális száma

Az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a termelői szervezetek minimális tagszámának meghatározásakor a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ha az elismerést kérelmező teljesen vagy részben olyan tagokból áll, akik maguk jogi személyek vagy termelőkből álló jogi személyek egyértelműen meghatározott részei, akkor a termelők minimális száma meghatározható azon termelők száma alapján, akik minden egyes jogi személyhez vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részeihez kapcsolódnak.

24. cikk

A tagság minimális időtartama

(1) A termelők tagságának minimális időtartama nem lehet rövidebb egy évnél.

(2) A tagságról való lemondásról a szervezetet írásban kell értesíteni. A tagállamok meghatározhatják a felmondási időt, amely nem haladhatja meg a hat hónapot, valamint azt az időpontot, amelyen a lemondás hatályba lép.

25. cikk

A termelői szervezetek szervezeti felépítése és tevékenysége

A tagállamok biztosítják, hogy a termelői szervezetek megfelelő személyzettel, infrastruktúrával és felszereléssel rendelkezzenek az 1182/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelmények teljesítéséhez, továbbá alapvető feladataik – különösen az alábbiak – ellátásához:

a) tagjaik termelésének ismerete,

b) tagjaik termelésének begyűjtése, válogatása, tárolása és csomagolása,

c) kereskedelmi és költségvetési ügyvitel, és

d) központi könyvelés és számlázási rendszer.

26. cikk

Az értékesíthető termelés értéke vagy mennyisége

Az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásában az értékesíthető termelés értékét vagy mennyiségét ugyanazon az alapon kell kiszámítani, mint a forgalomba hozott termékek értékét az e rendelet 52. és 53. cikkében meghatározottak szerint.

27. cikk

Technikai eszközök biztosítása

Az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja alkalmazásában amennyiben egy termelői szervezetet olyan termék vonatkozásában ismertek el, amelyhez technikai eszközök biztosítására van szükség, a termelői szervezet kötelezettségei akkor tekinthetők teljesítettnek, ha megfelelő szinten biztosít technikai eszközöket saját maga, vagy tagjai, vagy leányvállalatok vagy kiszervezés által.

28. cikk

A termelői szervezetek fő tevékenységei

(1) A termelői szervezetek fő tevékenysége a kínálati oldal koncentrációjához és tagjai azon termékeinek forgalomba hozatalához kapcsolódik, amely termékek tekintetében a termelői szervezetet elismerték.

(2) A termelői szervezet által forgalomba hozott – saját tagjaitól vagy más termelői szervezet tagjaitól származó – termékek értékének meg kell haladnia az általa forgalomba hozott összes többi termék értékét.

E számítás csak olyan termékeken alapul, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték.

(3) Az 52. cikk (7) bekezdésének alkalmazása esetén e cikk (2) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó az érintett leányvállalatokra 2012. január 1-jétől.

29. cikk

A tevékenységek kiszervezése

A termelői szervezet valamely tevékenységének a kiszervezése azt jelenti, hogy a termelői szervezet az érintett tevékenység elvégzésére kereskedelmi szerződést köt egy másik jogalannyal, beleértve tagjai egyikét vagy egy leányvállalatát. A termelői szervezet mindazonáltal felelős marad a szóban forgó tevékenység elvégzésének biztosításáért, az igazgatás általános ellenőrzéséért és tevékenység elvégzésére vonatkozó kereskedelmi szerződés felügyeletéért.

Az első bekezdés értelemszerűen alkalmazandó abban az esetben, ha termelői szervezetek társulása szervez ki valamely tevékenységet.

30. cikk

Transznacionális termelői szervezetek

(1) A transznacionális termelői szervezet székhelyét abban a tagállamban kell felállítani, amely tagállamban a szervezet jelentős gazdaságokkal vagy jelentős taglétszámmal bír, illetve ahol a forgalomba hozott termékek jelentős szintjét éri el.

(2) A tagállam, ahol a transznacionális termelői szervezet székhelye található, felelős az alábbiakért:

a) a transznacionális termelői szervezet elismerése,

b) a transznacionális termelői szervezet működési programjának jóváhagyása,

c) közigazgatási együttműködés kialakítása a többi tagállammal, amelyben a tagok találhatók, tekintettel az elismerés feltételeinek való megfelelésre és az ellenőrzések és szankciók rendszerére. A többi tagállam köteles minden szükséges segítséget megadni annak a tagállamnak, ahol a székhely található; és

d) más tagállamok kérésére minden vonatkozó dokumentáció biztosítása, beleértve azon tagállamok alkalmazandó jogszabályait, amelyekben a tagok találhatók, a kérést benyújtó tagállamok egy hivatalos nyelvére lefordítva.

31. cikk

Termelői szervezetek egyesülése

(1) Amennyiben korábban eltérő működési programmal rendelkező termelői szervezetek egyesültek, a programokat párhuzamosan és különállóan működtethetik az egyesülés évét követő év január 1-jéig. Ilyen esetekben az érintett termelői szervezetek a 66. cikk rendelkezéseivel összhangban kérik a működési programok módosítás útján történő egyesítését. Egyéb esetekben az érintett termelői szervezetek a 67. cikk rendelkezéseivel összhangban azonnal kérik a működési programok módosítás útján történő egyesítését.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok az azt kérelmező termelői szervezetek számára kellően indokolt esetben engedélyezhetik, hogy különálló működési programokat hajtsanak végre, egészen azok eredeti terv szerinti befejezéséig.

32. cikk

Nem termelő tagok

(1) A tagállamok meghatározhatják, hogy lehetőséget biztosítanak-e bármely olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely nem termelő, termelői szervezet tagjaként történő elfogadására, és ha igen, milyen feltételekkel.

(2) Az (1) bekezdésben említett feltételek meghatározásakor a tagállamok biztosítják különösen az 1182/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának és (4) bekezdése c) pontjának való megfelelést.

(3) Az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy:

a) nem vehető figyelembe az elismerési követelmények tekintetében,

b) nem lehet közvetlen haszonélvezője a Közösség által finanszírozott intézkedéseknek.

A tagállamok korlátozhatják vagy megtilthatják a szavazati jogok gyakorlását a működési alapokat érintő döntésekben, a (2) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban.

33. cikk

A termelői szervezetek demokratikus felelőssége

A tagállamok megtesznek minden általuk szükségesnek ítélt intézkedést annak elkerülésére, hogy a tagok közül egy vagy több visszaéljen a termelői szervezet vezetése vagy működése feletti hatalmával vagy befolyásával, beleértve a szavazati jogokat is.

▼M10

A tagállamok elfogadhatnak olyan intézkedéseket, amelyek a jogi személyeknek a termelői szervezetek által hozott döntések módosítására, jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó hatásköre korlátozására vagy megtiltására irányulnak, amennyiben az adott termelői szervezet az említett jogi személy egyértelműen meghatározott részét képezi.

▼B







3.

Szakasz

Termelői szervezetek társulásai

34. cikk

Termelői szervezetek társulásainak elismerése

(1) A tagállamok az 1182/2007/EK rendelet 5. cikke szerint a termelői szervezetek társulásait csak az elismerési kérelemben meghatározott termékhez vagy termékekhez kapcsolódó tevékenységek tekintetében ismerhetik el.

(2) A termelői szervezetek társulása az 1182/2007/EK rendelet 5. cikke szerint elismerhető és a termelői szervezet bármely tevékenységét végezheti, még ha az érintett termékek értékesítését továbbra is tagjai végzik.

35. cikk

Termelői szervezetek társulásainak fő tevékenységei

A 28. cikk (2) és (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a termelői szervezetek társulásaira.

36. cikk

Termelői szervezetek társulásainak tagjai, amelyek nem termelői szervezetek

(1) A tagállamok meghatározhatják, hogy lehetőséget biztosítanak-e bármely olyan természetes vagy jogi személy, aki/amely nem elismert termelői szervezet, termelői szervezet társulása tagjaként történő elfogadására, és ha igen, milyen feltételekkel.

(2) A termelői szervezetek elismert társulásának olyan tagjai, akik nem elismert termelői szervezetek:

a) nem vehetők figyelembe az elismerési követelmények tekintetében,

▼M10 —————

▼B

c) nem lehetnek közvetlen haszonélvezői a Közösség által finanszírozott intézkedéseknek.

▼M10

A tagállamok engedélyezhetik, korlátozhatják vagy megtilthatják a szavazati jogok gyakorlását a működési programokat érintő döntések tekintetében.

▼B

37. cikk

Termelői szervezetek transznacionális társulásai

(1) A termelői szervezetek transznacionális társulásának székhelyét abban a tagállamban kell felállítani, amely tagállamban a társulás jelentős számú tagszervezettel bír és/vagy a tagszervezetek a forgalomba hozott termékek tekintetében jelentős piaci részesedéssel bírnak.

(2) Az a tagállam, amelyben a termelői szervezetek transznacionális társulásának székhelye található, felelős az alábbiakért:

a) a társulás elismerése;

b) szükség esetén a társulás működési programjának jóváhagyása;

c) a szükséges közigazgatási együttműködés kialakítása a többi tagállammal, amelyben a társult szervezetek találhatók, tekintettel az elismerés feltételeinek való megfelelésre és az ellenőrzések és szankciók rendszerére. A többi tagállam köteles minden szükséges segítséget megadni annak a tagállamnak, ahol a székhely található; és

d) más tagállamok kérésére minden vonatkozó dokumentáció biztosítása, beleértve az azon többi tagállam rendelkezésére álló alkalmazandó jogszabályokat, amelyben a tagok találhatók, a kérést benyújtó tagállamok valamely hivatalos nyelvére lefordítva.







4.

Szakasz

Termelői csoportok

38. cikk

Az elismerési tervek benyújtása

(1) A jogi személy vagy a jogi személy egyértelműen meghatározott része az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett elismerési tervet annak a tagállamnak az illetékes hatóságához nyújtja be, amelyben székhelye található.

(2) A tagállamok meghatározzák a következőket:

a) a jogi személy vagy a jogi személy egyértelműen meghatározott része által az elismerési terv benyújtásához teljesítendő minimális feltételek;

b) az elismerési tervek elkészítésére, tartalmára és végrehajtására vonatkozó szabályok;

c) az időtartam, amely alatt egy termelői szervezet korábbi tagja nem csatlakozhat egy termelői csoporthoz, miután elhagyta a termelői szervezetet azon termékek vonatkozásában, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték, és

d) az elismerési tervek jóváhagyásának, ellenőrzésének és teljesítésének igazgatási eljárásai.

39. cikk

Az elismerési tervek tartalma

Az elismerési terv tervezete legalább az alábbiakat tartalmazza:

a) a kiinduló helyzet leírása, különös tekintettel a termelő tagok számára, megadva minden adatot a tagokról, a termelésről, beleértve a forgalomba hozott termékek értékét, a forgalmazásról és az infrastruktúráról, beleértve a termelői csoport egyes tagjainak tulajdonában lévő infrastruktúrát, ha azt a termelői csoport használja;

b) a terv végrehajtásának javasolt kezdődátuma, valamint tartama, amely nem lehet hosszabb öt évnél; és

c) az elismerés megszerzése érdekében végrehajtandó tevékenységek.

40. cikk

Az elismerési tervek jóváhagyása

(1) Az illetékes nemzeti hatóság az elismerési terv tervezetéről az összes alátámasztó irattal ellátott terv kézhezvételétől számított három hónapon belül határoz.

(2) A 113. cikkben említett ellenőrzéseket követően az illetékes nemzeti hatóság esettől függően:

a) elfogadja a tervet és megítéli az előzetes elismerést;

b) változtatásokat kér a tervben;

c) elutasítja a tervet.

Az elfogadás csak akkor ítélhető meg, ha az adott esetben a b) pont szerint kért változtatásokat belefoglalták a tervbe.

A hatóság értesíti döntéséről a jogi személyt vagy a jogi személy egyértelműen meghatározott részét.

41. cikk

Az elismerési tervek végrehajtása

(1) Az elismerési tervet éves szakaszokban kell végrehajtani január 1-jétől kezdve. Ezek az éves időszakok a tagállamok engedélyével lebonthatók féléves időszakokra.

Az elismerési terv végrehajtását meg kell kezdeni a 39. cikk b) pontja szerint javasolt időponttal összhangban:

a) az illetékes nemzeti hatóság általi elfogadás időpontját követő január 1-jén, vagy

b) azonnal az elfogadás időpontja után.

(2) A tagállamok megállapítják azokat a feltételeket, amelyek mellett a termelői csoportok a végrehajtás ideje alatt változtatásokat kérhetnek a tervben. Ezekhez a kérelmekhez csatolni kell az összes szükséges igazoló iratot.

(3) Az illetékes nemzeti hatóság a változtatásra vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül határoz a terv változtatásával kapcsolatban, a benyújtott bizonyítékok áttekintése után. Amennyiben az említett időtartamon belül nem születik határozat a változtatásra vonatkozó kérelem tekintetében, a kérelmet elutasítottnak kell tekinteni.

42. cikk

Termelői szervezetként való elismerés iránti kérelmek

Az elismerési tervet végrehajtó termelői csoportok bármikor benyújthatják az elismerési kérelmet az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke értelmében. Ezeket a kérelmeket mindenképpen az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkében említett átmeneti időszak vége előtt kell benyújtani.

Az ilyen kérelem benyújtásának időpontjától kezdve a szóban forgó csoport működési programtervezetet nyújthat be a 64. cikk alapján.

43. cikk

A termelői csoportok fő tevékenységei

A 28. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a termelői csoportokra.

44. cikk

A forgalomba hozott termékek értéke

(1) Az 52. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a termelői csoportokra.

(2) Amennyiben a forgalomba hozott termékek értékében csökkenés következett be a termelői csoport felelősségén és befolyásán kívüli, a tagállam számára megfelelően indokolt okokból, a forgalomba hozott termékek értéke nem lehet kevesebb a tagállam által ellenőrzött, a legutóbbi éves szakaszra vonatkozó előző támogatási kérelemben vagy kérelmekben bejelentett érték, illetve ennek hiányában a jóváhagyott elismerési tervben bejelentett érték 65 %-ánál.

▼M15

(3) A forgalomba hozott termékek értékét az abban az időszakban alkalmazandó jogszabályok szerint kell kiszámítani, amely időszakra a támogatást igényelték.

▼B

45. cikk

Elismerési tervek finanszírozása

(1) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (5) bekezdésében említett támogatási mértékeket felére kell csökkenteni az 1 000 000 EUR összértéket meghaladó forgalomba hozott termékek esetében.

(2) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett támogatás felső határa minden egyes termelői csoport vonatkozásában éves szakaszonként 100 000 EUR.

(3) Ha egy végrehajtási szakasz nem tölt ki egy teljes naptári évet, a (2) bekezdésben említett felső határokat arányosan csökkenteni kell.

(4) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében említett támogatás kifizetésének módja:

a) éves vagy féléves részletekben az elismerési terv végrehajtására vonatkozó minden egyes éves vagy féléves időszak végén, vagy

b) az éves időszak egy részét lefedő részletekben, ha a terv egy éves időszak közben kezdődik vagy ha az elismerés az 1182/2007/EK rendelet 4. cikke értelmében egy éves időszak vége előtt bekövetkezik.

A részletek számításához a tagállamok alapul vehetnek egy olyan időszaknak megfelelő forgalomba hozott termékmennyiséget, amely időszak nem egyezik meg azzal az időszakkal, amelynek tekintetében a részletek kifizetése történik, amennyiben az ellenőrzések ezt szükségessé teszik. Az időszakok közötti különbségnek rövidebbnek kell lennie az adott tényleges időszak hosszánál.

(5) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott összegek esetén alkalmazott átváltási árfolyam az az árfolyam, amelyet az Európai Központi Bank annak az időszaknak az első napját megelőző legközelebbi napon hirdetett ki, amelyre vonatkozóan a szóban forgó támogatásokat nyújtják.

46. cikk

Az elismeréshez szükséges beruházásokhoz nyújtott támogatás

Az e rendelet 39. cikkének c) pontjában említett, az elismerési tervek végrehajtásához kapcsolódó beruházások tekintetében, amelyekre az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján támogatás nyújtható:

a) a verseny torzítására alkalmas beruházásokat ki kell zárni, amennyiben azok érintik a szervezet egyéb gazdasági tevékenységeit, és

b) az ilyen intézkedésekre nézve közvetlenül vagy közvetett módon kedvező hatású beruházásokat, az előzetesen elismert ágazat vagy termék számára való hasznosságuk arányában kell finanszírozni.

47. cikk

Támogatási kérelem

(1) A termelői csoportok az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában említett támogatás iránt egységes kérelmet nyújtanak be az e rendelet 45. cikkének (4) bekezdésében említett minden egyes éves vagy féléves időszak végétől számított három hónapon belül. A kérelemnek tartalmaznia kell egy nyilatkozatot a forgalomba hozott termékek értékéről arra az időszakra vonatkozóan, amelyre a támogatást igénylik.

(2) A féléves időszakokra vonatkozó támogatási kérelmeket csak akkor lehet benyújtani, ha az elismerési tervet a 41. cikk (1) bekezdésében említettek szerint féléves időszakokra bontották. Minden támogatás iránti kérelmet kísérnie kell a termelői csoport írásos nyilatkozatának, amelynek értelmében a termelői csoport:

a) megfelel, és meg fog felelni az 1182/2007/EK rendeletnek valamint e rendeletnek; és

b) sem közvetlenül, sem közvetve nem részesült, nem részesül, és nem fog részesülni kettős közösségi vagy nemzeti finanszírozásban az elismerési terv keretében végrehajtott olyan tevékenységek tekintetében, amelyekre e rendelet alapján közösségi finanszírozást biztosítanak.

(3) A tagállamok meghatározzák a támogatás kifizetésének határidejét, amely semmiképp sem lehet több, mint a kérelem kézhezvételétől számított hat hónap.

48. cikk

Jogosultság

A tagállamok értékelik a termelői csoportoknak az e rendelet szerinti támogatásra való jogosultságát annak megállapítására, hogy a támogatás kellően indokolt, miközben figyelembe veszik azokat a feltételeket és azt az időpontot, amelyek mellett és amelyen bármilyen korábbi állami támogatást adtak meg azoknak a termelői szervezeteknek és csoportoknak, amelyekből a kérdéses termelői csoport tagjai származnak, valamint a termelői szervezetek és termelői csoportok között a tagok bármilyen mozgását.

49. cikk

Közösségi hozzájárulás

(1) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett támogatáshoz adott közösségi hozzájárulás mértéke a következő:

▼M10

a) 75 % a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiókban; és

b) 50 % egyéb régiókban.

▼M10

A támogatás fennmaradó részét a tagállam átalányösszeg formájában fizeti ki. A támogatás iránti kérelemhez nem kell a támogatás felhasználási módjára vonatkozó bizonyítékot csatolni.

▼B

(2) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett támogatáshoz adott, tőketámogatásban vagy tőketámogatás-egyenértékben kifejezett közösségi hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a támogatható beruházási költségek alábbi százalékát:

a) a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiók esetében 50 %; és

b) más régiókban 30 %.

Az érintett tagállamok vállalják a támogatható beruházási költségek legalább 5 %-ával való hozzájárulást.

A támogatható beruházási költségekre adott támogatás kedvezményezettjei legalább a következőket kifizetik:

a) a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiók esetében 25 %-ot; és

b) más régiókban 45 %-ot.

50. cikk

Egyesülések

(1) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésében előírt támogatás nyújtható, vagy továbbra is nyújtható olyan előzetesen elismert termelői csoportoknak, amelyek két vagy több előzetesen elismert termelői csoport egyesüléséből jöttek létre.

(2) Az (1) bekezdés alapján fizetendő támogatás kiszámítása céljából az egyesülő csoportok helyébe az egyesülés eredményeként létrejött termelői csoport lép.

(3) Amennyiben két vagy több termelői csoport egyesül, az új jogalany annak a termelői csoportnak a jogait és kötelezettségeit veszi át, amely a legkorábban kapta meg az előzetes elismerés státuszát.

(4) Ha egy előzetesen elismert termelői csoport egyesül egy elismert termelői szervezettel, a létrejövő jogalany már nem jogosult az előzetes elismerésre termelői csoportként, sem az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében említett támogatásra. A létrejövő jogalanyt továbbra is elismert termelői szervezetként kell kezelni, feltéve, hogy megfelel az alkalmazandó követelményeknek. Szükség esetén a termelői szervezet működési programjának megváltoztatását kéri, e célból a 31. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

A termelői csoportok által az egyesülés előtt végzett tevékenységek továbbra is támogathatók az elismerési tervben meghatározott feltételek szerint.

51. cikk

Az elismerés következményei

(1) Amint az elismerést odaítélték, az 1182/2007/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében foglalt támogatás megszűnik.

(2) Amennyiben e rendelet alapján működési programot nyújtanak be, az érintett tagállam biztosítja, hogy az elismerési tervben meghatározott intézkedések nem részesülnek kettős finanszírozásban.

(3) Az 1182/2007/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett támogatásra jogosult beruházások vagy költségek átvihetők működési programokba, amennyiben összhangban vannak e rendelet követelményeivel.

(4) A tagállamok meghatározzák azt az elismerési terv végrehajtása után kezdődő időtartamot, amelyen belül a termelői csoportnak elismert termelői szervezetté kell válniuk. Ez az időtartam nem haladhatja meg a négy hónapot.







II.

FEJEZET

Működési alapok és működési programok







1.

Szakasz

A forgalomba hozott termékek értéke

52. cikk

A számítás alapja

(1) E fejezet alkalmazásában valamely termelői szervezetre vonatkozóan a forgalomba hozott termékek értékét a termelői szervezetek tagjainak azon termékei alapján kell kiszámítani, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték.

(2) A forgalomba hozott termékek értéke magában foglalja a termelői szervezetből kilépő vagy ahhoz csatlakozó tagok termelését. A tagállamok meghatározzák a feltételeket a kettős beszámítás elkerülése érdekében.

▼M23

(2a) Az értékesített termékek értéke nem foglalja magában sem a feldolgozott gyümölcs és zöldség értékét, sem a gyümölcs- és zöldségágazati terméknek nem minősülő esetleges más termék értékét.

A feldolgozásra szánt olyan, értékesített gyümölcs- és zöldségtermékek értékét azonban, amelyekből akár termelői szervezet, termelői szervezetek társulása vagy ilyen szervezet vagy társulás olyan tagja, amely termelő vagy termelők szövetkezete, akár a (7) bekezdés értelmében vett leányvállalat – saját maga vagy kiszervezés útján – az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének X. részében felsorolt feldolgozott gyümölcsök és zöldségek valamelyikét vagy az e cikkben említett és az e rendelet VIa. mellékletében részletesen körülírt más mezőgazdasági terméket állított elő, az említett feldolgozott termékek számlázott értékének egy meghatározott, százalékban kifejezett átalányértékkel való szorzásával kell kiszámítani.

Ez az átalányérték:

a) gyümölcslé esetében 53 %;

b) koncentrált lé esetében 73 %;

c) paradicsomsűrítmény esetében 77 %;

d) fagyasztott gyümölcs és zöldség esetében 62 %;

e) gyümölcs- és zöldségkonzerv esetében 48 %;

f) az Agaricus nemzetséghez tartozó ehető gombából készült konzerv esetében 70 %;

g) a sós lében ideiglenesen tartósított gyümölcs esetében 81 %;

h) a szárított gyümölcs esetében 81 %;

i) a más feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék esetében 27 %;

j) a feldolgozott fűszernövény esetében 12 %;

k) a paprikapor esetében 41 %.

▼B

(3) A tagállamok engedélyezhetik, hogy a termelői szervezetek a forgalomba hozott termékek értékébe belefoglalják a melléktermékek értékét.

(4) A forgalomba hozott termékek értéke magában foglalja a piacról az 1182/2007/EK rendelet 10. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában előírt módon kivont áruk értékét, amelyet a termelői szervezet által az előző évben értékesített ilyen termékek átlagára alapján kell megbecsülni.

▼M10

(5) A forgalomba hozott termékek értékébe csak a termelői szervezet tagjai által előállított azon termékek értékét beleszámítani, amelyet a termelői szervezet maga értékesít. A termelői szervezet tagjai által előállított olyan termékek értékét, amelyeket a saját termelői szervezetük által az 1234/2007/EK rendelet ( 29 ) 125a. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjával összhangban kijelölt másik termelői szervezet hoz forgalomba, az utóbbi termelői szervezet által forgalomba hozott termékek értékébe kell beleszámítani.

▼M23

(6) Az értékesített gyümölcs- és zöldségterméket az adott esetnek megfelelően „termelői szervezettől kiszállítva”, az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének IX. részében felsorolt, előkészített és csomagolt termékként, a következők szerint kell számlázni:

a) héa nélkül;

b) belső szállítási költségek nélkül, amennyiben a termelői szervezet központosított begyűjtő- vagy csomagolópontjai és a termelői szervezet elosztási pontja között jelentős távolság van.

Az első albekezdés b) pontja alkalmazásában a tagállamok rendelkeznek a termékeknek az átadás, illetve a szállítás egyes szakaszai során kiszámlázott számlaértékének meghatározása céljából alkalmazandó csökkentésekről.

▼B

(7) Az értékesített termékek értéke a leányvállalattól kiszállítva is számítható a (6) bekezdésben meghatározottakkal azonos alapon, feltéve, hogy a leányvállalat tőkéjének legalább 90 %-át az alábbiak birtokolják:

a) a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása, vagy

b) a tagállam jóváhagyásától függően a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása szövetkezeti tagjai, ha ez hozzájárul az 1182/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában felsorolt célkitűzések megvalósításához.

(8) Ha éghajlati jelenségek vagy állat- és növénybetegségek vagy kártevő fertőzés miatt csökkenés következik be a termelésben, akkor a III. fejezet 6. szakaszában tárgyalt betakarítási biztosítási intézkedések vagy a termelői szervezet által hozott ezekkel egyenértékű intézkedések tekintetében ezen okokból kapott minden biztosítási kártalanítás beleszámítható a forgalomba hozott termékek értékébe.

53. cikk

Referencia-időszak

(1) Az 1182/2007/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett támogatás éves felső határértékét minden évben a tagállamok által meghatározandó 12 hónapos referencia-időszak során forgalomba hozott termékek értéke alapján számítják ki.

(2) A referencia-időszakot a tagállamok az egyes termelői szervezetek számára a következők valamelyikeként határozzák meg:

a) valamely 12 hónapos időszak, amely legkorábban a működési program végrehajtásának évét három évvel megelőző év január 1-jén kezdődhet, és legkésőbb a működési program végrehajtásának évében augusztus 1-jén végződhet, vagy

b) három egymást követő 12 hónapos időszak átlaga, amely időszak legkorábban a működési program végrehajtásának évét öt évvel megelőző év január 1-jén kezdődhet, és legkésőbb a működési program végrehajtásának évében augusztus 1-jén végződhet.

(3) A 12 hónapos időszak az érintett termelői szervezet elszámolási időszaka.

A referencia-időszak valamely működési program időtartama alatt kizárólag megfelelően indokolt esetekben változtatható.

(4) Abban az esetben, ha valamely terméknél a termelői szervezet felelősségén és befolyásán kívüli, a tagállam számára megfelelően indokolt okokból értékcsökkenés következik be, az (1) bekezdésben említett forgalomba hozott termékek értéke nem lehet kevesebb az érintett termék előző referencia-időszakbeli értékének 65 %-ánál.

Az első albekezdésben említett okokat megfelelően indokolni kell.

▼M13

(5) Abban az esetben, ha a közelmúltban elismert termelői szervezetek nem rendelkeznek visszamenőleg elegendő adattal a forgalomba hozott termékekről a (2) bekezdés alkalmazásához, a forgalomba hozott termékek értékének az értékesíthető termelés értéke tekinthető, amelyet a termelői szervezet az elismerés céljából közölt. Ezt az abban a hároméves időszakban forgalomba hozott termékek átlagos értékeként kell kiszámítani, amikor az elismerési kérelem benyújtásakor a termelői szervezetben tagsággal rendelkező termelők ténylegesen folytattak termelői tevékenységet.

▼B

(6) A tagállamok meghozzák azon intézkedéseket, amelyek az olyan termelői szervezetek forgalomba hozott termékeinek értékére vonatkozó információk gyűjtéséhez szükségesek, amelyek nem nyújtottak be működési programot.

(7) Az (1) és (6) bekezdéstől eltérve, a referencia-időszakra vonatkozóan a forgalomba hozott termékek értéke a referencia-időszakban alkalmazandó jogszabályok alapján kiszámított érték.

▼M23

A 2010. január 20. előtt jóváhagyott működési programok esetében azonban az értékesített termékek értékét 2007-re és az azt megelőző évekre vonatkozóan a referencia-időszakban alkalmazandó jogszabályi rendelkezések, 2008-ra és az azt követő évekre vonatkozóan a 2008-ban alkalmazandó jogszabályi rendelkezések alapján kell meghatározni.

A 2010. január 20. után jóváhagyott működési programok esetében az értékesített termékek értékét 2008-ra és az azt követő évekre vonatkozóan a működési program jóváhagyásának időpontjában alkalmazandó jogszabályi rendelkezések alapján kell meghatározni.

▼B







2.

Szakasz

Működési alapok

54. cikk

Gazdálkodás

A tagállamok biztosítják, hogy a működési alapokkal való gazdálkodás oly módon történik, hogy külső könyvvizsgáló azonosítani, ellenőrizni és igazolni tudja az éves kiadásokat és bevételeket.

55. cikk

A működési alapok finanszírozása

Az 1182/2007/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett működési alaphoz való pénzügyi hozzájárulást a termelői szervezet határozza meg.

Minden termelő számára biztosítani kell, hogy részesedhessen a működési alapból, és minden termelőnek biztosítani kell a lehetőséget, hogy demokratikus módon részt vegyen a termelői szervezet pénzeszközeinek felhasználásával és a működési alapokhoz való pénzügyi hozzájárulásokkal kapcsolatos döntéshozatalban.

56. cikk

A becsült összeg bejelentése

A termelői szervezetek legkésőbb szeptember 15-ig bejelentik a tagállamoknak a működési alapokhoz való közösségi hozzájárulás, tagjaik hozzájárulása és magának a termelői szervezetnek a hozzájárulása következő évre vonatkozó becsült összegét a működési programokkal vagy módosításaik jóváhagyási kérelmével együtt.

A tagállamok egy szeptember 15-nél későbbi időpontot is meghatározhatnak.

A működési alapok becsült összegét a működési programok és a forgalomba hozott termékek értéke alapján kell kiszámítani. A számítást szét kell bontani a válságmegelőzési és -kezelési intézkedésekre és egyéb intézkedésekre.







3.

Szakasz

Működési programok

57. cikk

Nemzeti stratégia

(1) Az 1182/2007/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében említett nemzeti stratégia átfogó szerkezetét és tartalmát 2009. január 1-jétől a VII. mellékletben megállapított iránymutatással összhangban határozzák meg. Az említett időpont előtt a tagállamok határozzák meg annak átfogó szerkezetét és tartalmát. Regionális elemekből is össze lehet állítani.

A nemzeti stratégia figyelembe vesz a tagállamok által az 1182/2007/EK rendelet III. címének és ennek a címnek az alkalmazásában elfogadott minden döntést és rendelkezést.

(2) A nemzeti stratégiát, az 1182/2007/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti keret integrálását is beleértve minden adott évben a működési programtervezetek benyújtása előtt kell kialakítani. A nemzeti keretet a Bizottsághoz való benyújtás és szükség esetén az 1182/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban tett módosítások után kell integrálni.

(3) A kiindulási helyzet vizsgálata a nemzeti stratégia kidolgozási folyamatának részét képezi, a tagállam hatáskörében kell elvégezni. Azonosítja és értékeli a teljesítendő igényeket, az igények fontossági sorrendjét, a működési programok által az igények teljesítése érdekében elérendő célokat, a várt eredményekhez és a kiinduló helyzethez képest az elérendő számszerűsített célokat, valamint megállapítja a célkitűzések megvalósításához leginkább megfelelő eszközöket és tevékenységeket.

(4) A tagállamok biztosítják a nemzeti stratégia nyomon követését és értékelését valamint a működési programokon keresztüli végrehajtását is.

A nemzeti stratégia módosítható, különösen a nyomon követés és értékelés fényében. Az ilyen módosításokat minden adott évben a működési programtervezetek benyújtása előtt el kell végezni.

(5) A tagállamok a nemzeti stratégiában meghatározzák azokat a maximum százalékokat, amelyek az alapból egyedi intézkedésekre és/vagy cselekvési típusra és/vagy kiadásra költhetők, a különböző intézkedések közti egyensúly biztosítása érdekében.

58. cikk

A környezetvédelmi tevékenységek nemzeti kerete

(1) Az 1182/2007/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében előírt bejelentés mellett a tagállamok a nemzeti keretnek – az 1182/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott eljárás alá tartozó – módosításairól is értesítik a Bizottságot. A Bizottság az általa megfelelőnek ítélt módon a többi tagállam számára közzéteszi a keretet.

(2) A keret meghatározza az 1182/2007/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a tagállamokban alkalmazandó környezetvédelmi tevékenységek nem kimerítő listáját és a kapcsolódó alkalmazási feltételeket, és minden egyes kiválasztott környezetvédelmi tevékenység esetében feltünteti:

a) a benne foglalt egyedi kötelezettségvállalást vagy kötelezettségvállalásokat, és

b) a tevékenység indoklását, a környezeti szükségletekkel és prioritásokkal kapcsolatban várt környezeti hatása alapján.

59. cikk

Kiegészítő tagállami szabályok

A tagállamok az 1182/2007/EK rendeletet és ezt a rendeletet kiegészítő szabályokat fogadhatnak el a működési program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatóságát illetően.

60. cikk

Kapcsolat a vidékfejlesztési programokkal

(1) A (2) bekezdés fenntartásával az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések alá tartozó tevékenységekhez nem nyújtható semmilyen támogatás az 1698/2005/EK rendelet szerint jóváhagyott tagállami vidékfejlesztési program vagy programok keretében.

(2) Amennyiben az 1698/2005/EK rendelet keretében a rendelet 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban támogatást nyújtottak olyan intézkedésekhez, amelyek potenciálisan e rendelet alapján támogathatók lennének, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy egy kedvezményezett csak egy rendszer keretében kaphasson támogatást egy adott tevékenységre.

E célból amikor a tagállamok ilyen kivételeket tartalmazó intézkedéseket foglalnak a vidékfejlesztési programjaikba, gondoskodnak róla, hogy az e rendelet 57. cikkében említett nemzeti stratégia megállapítsa azokat a feltételeket és adminisztratív szabályokat, amelyeket a vidékfejlesztési programokban alkalmazni fognak.

▼M10

Adott esetben, és az 1234/2007/EK rendelet 103a. cikkének (3) bekezdése, 103d. cikkének (1) és (3) bekezdése, valamint 103e. cikkének, illetve e rendelet 49. cikkének sérelme nélkül, az e rendelet hatálya alá tartozó intézkedések támogatási mértéke nem haladhatja meg a vidékfejlesztési programba tartozó intézkedésekre alkalmazandó mértéket.

▼B

A tárgyieszköz-beszerzésen kívüli környezetvédelmi tevékenységek támogatása az 1698/2005/EK rendelet mellékletében az agrár-környezetvédelmi kifizetésekre megállapított maximális összegekre korlátozódik. Ezek az összegek kivételes esetekben megnövelhetők, figyelembe véve az e rendelet 57. cikkében említett nemzeti stratégiában indokolandó egyedi körülményeket.

▼M10

A negyedik albekezdés nem vonatkozik olyan környezetvédelmi tevékenységekre, amelyek sem közvetlenül, sem közvetve nem kapcsolódnak egy meghatározott parcellához.

▼B

61. cikk

A működési programok tartalma és a támogatható kiadások

(1) A működési programok a következőket tartalmazzák:

a) a kezdeti helyzet leírása, adott esetben a XIV. mellékletben felsorolt kiindulási mutatók alapján;

b) a program célkitűzései, szem előtt tartva a termeléssel és az elárusítóhelyekkel kapcsolatos kilátásokat, valamint magyarázat arról, hogy hogyan járul hozzá a program a nemzeti stratégiához és annak megerősítése, hogy összhangban van a nemzeti stratégiával, beleértve a tevékenységek közti egyensúlyát is. A célkitűzések leírásának hivatkoznia kell a nemzeti stratégiában megfogalmazott célkitűzésekre és mérhető célokat kell megjelölnie, hogy könnyebb legyen a program végrehajtásában fokozatosan elért haladás nyomon követése;

c) a megteendő intézkedések – köztük a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések – részletes leírása, amely tartalmazza az egyes lépéseket, valamint a célok elérésének módjai a program végrehajtásának minden egyes évére. A leírás megadja, hogy a különböző javasolt intézkedések milyen mértékben: i. egészítik ki és vannak összhangban a többi intézkedéssel, beleértve az egyéb európai közösségi alap általi támogatásra, különösen a vidékfejlesztési támogatásra jogosult vagy abból finanszírozott intézkedéseket. E tekintetben szükség esetén külön hivatkozni kell a korábbi működési programok keretében végrehajtott intézkedésekre is; ii. nem vonják maguk után az Európai Közösség alapjai általi kettős finanszírozás kockázatát;

d) a program időtartama; és

e) a pénzügyi szempontok, nevezetesen: i. a számítás módja és a pénzügyi hozzájárulások szintje, ii. a működési alap finanszírozási eljárása, iii. a hozzájárulás különböző szintjeinek az indoklásához szükséges információ, és iv. a program végrehajtásának minden egyes évére vonatkozóan a műveletek végrehajtására előirányzott költségvetés és ütemterv.

(2) A különböző környezetvédelmi tevékenységeket szabad kombinálni, feltéve hogy kiegészítik egymást és összeegyeztethetőek.

Környezetvédelmi tevékenységek kombinálása esetén a támogatási szintnek figyelembe kell vennie az egyedi jövedelemkiesést és a kombinációból eredő többletköltségeket.

(3) Azok a beruházások, beleértve a lízingszerződéseket is, amelyek megtérülési időszaka meghaladja a működési program időtartamát, kellőképpen megalapozott gazdasági indokok mellett átvihetők a következő működési programra, különösen abban az esetben, ha az adózási értékcsökkenési periódus hosszabb öt évnél.

Ha a beruházásokat helyettesítik, a helyettesített beruházások maradványértékét:

a) hozzáadják a termelői szervezet működési alapjához, vagy

b) levonják a helyettesítés költségeiből.

Beruházások vagy tevékenységek a termelői szervezet tagjainak önálló gazdaságaiban végrehajthatók, azzal a feltétellel, hogy azok hozzájárulnak a működési program célkitűzéseinek megvalósításához. A tagállamok biztosítják, hogy ha a tag elhagyja a szervezetet, a beruházást vagy a maradványértékét behajtják, kivéve ha a tagállam eltérően rendelkezik.

(4) A működési programok nem tartalmaznak a VII. mellékletben meghatározott listában említett tevékenységeket vagy kiadásokat.

(5) A működési programok keretében a támogatásra jogosult kiadásokat a ténylegesen felmerült költségekre kell korlátozni. A tagállamok azonban ehelyett kellőképpen megalapozott módon szabványos átalányösszegeket határozhatnak meg előre a következő esetekben:

a) ha e szabványos átalányösszegeket a VIII. melléklet említi,

b) külső szállítási módok kilométerre számított többletköltségeire a közúti fuvarozáshoz képest, amelyek vasúti és/vagy vízi szállításnak környezetvédelmi intézkedés keretében történő igénybevétele esetén merülnek fel, és

c) a környezetvédelmi tevékenységekből eredő többletköltségekre és jövedelemkiesésre, amelyet az 1974/2006/EK rendelet 53. cikke (2) bekezdésének megfelelően számítanak ki.

A tagállamok az ilyen átalányösszegeket legalább ötévente felülvizsgálják.

(6) Annak érdekében, hogy a tevékenység támogatható legyen, az érintett termékek értékben több, mint 50 %-ának olyannak kell lennie, mint amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték. Az 50 %-ba való beszámításhoz a termékeknek a termelői szervezet tagjaitól vagy más termelői szervezet tagjaitól kell származniuk. Az érték kiszámítására az 52. cikk megfelelő szabályai alkalmazandók.

62. cikk

A benyújtandó dokumentumok

A működési programokhoz csatolni kell különösen a következőket:

a) a működési alap létrehozásának bizonyítékát;

b) írásos kötelezettségvállalást a termelői szervezettől arra vonatkozóan, hogy megfelelnek az 1182/2007/EK rendeletnek és e rendeletnek; és

c) írásos kötelezettségvállalást a termelői szervezettől arra vonatkozóan, hogy nem részesült és nem fog részesülni sem közvetlenül, sem közvetve más közösségi vagy nemzeti finanszírozásban az e rendelet értelmében támogatásra jogosító tevékenységek tekintetében.

63. cikk

Részleges működési programok

(1) Az 1182/2007/EK rendelet 5. cikke alapján a tagállamok engedélyezhetik a termelői szervezetek társulásának, hogy benyújtsa saját részleges működési programját, a