2011D0734 — HU — 25.04.2012 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

▼B

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. július 12.)

Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról

(átdolgozás)

(2011/734/EU)

1. cikk

(1) Görögországnak a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2014-ig meg kell szüntetnie a jelenleg fennálló túlzott hiányt.

▼M2

(2) A túlzott hiány megszüntetését célzó kiigazítási pálya 2012-ben legfeljebb 2 037 millió EUR (a GDP 1,0 %-a) elsődleges (a kamatkiadásokat nem tartalmazó) államháztartási hiány elérésére törekszik, 2013-ban és 2014-ben pedig legalább 3 652 millió EUR (a GDP 1,8 %-a), illetve 9 352 millió EUR (a GDP 4,5 %-a) elsődleges többlet elérésére. A kötvénycsere-ügyletet követően ezek az elsődleges hiányra/többletre vonatkozó célok a következő teljeshiány-összegeknek felelnek meg: 2012-ben 14 811 millió EUR (a GDP 7,3 %-a), 2013-ban 9 462 millió EUR (a GDP 4,7 %-a) és 2014-ben 4 499 millió EUR (a GDP 2,2 %-a). E célból a 2009–2014 közötti időszakban a strukturális egyenlegnek a GDP legalább 10 %-át kitevő javulást kell elérnie. Az eszközök (pénzügyi és nem pénzügyi eszközök) privatizációjából származó bevételek, valamint az euroövezeti nemzeti központi bankok – ideértve a Görög Nemzeti Banknak a görög államkötvények beruházási portfólió állományából eredő – jövedelemére vonatkozó 2012. február 21-i Eurogroup határozathoz kapcsolódó valamennyi átadás nem csökkenthetik az előírt költségvetési konszolidációs erőfeszítést, és nem vehetők figyelembe e célok értékelése során.

(3) A (2) bekezdésben említett kiigazítási pálya összhangban van a konszolidált államadósság éves változásaival: 2012-ben – 26 954 millió EUR, 2013-ban 6 775 millió EUR és 2014-ben 1 492 millió EUR.

▼B

2. cikk

(1) Görögország 2010. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:

(2) Görögország 2010. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:

a) Legalább a GDP 3,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedéseket épít be a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,3 %-a): az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése legalább 300 millió EUR összeggel a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett); a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalkozásokra kivetett átmeneti válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban évente legalább 600 millió EUR további bevételt jelent); vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az egyéni vállalkozókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is legalább évi 100 millió EUR-t kitevő tovább növekvő bevételeket jelent); a héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben legalább 300 millió EUR bevétel); a közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok kormány általi végrehajtása (amelynek célja a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500 millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500-500 millió EUR összeggel); a hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 500 millió EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból finanszírozott beruházási projekteknek, a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább 1 500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200 millió EUR a jogdíjakból); az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 400 millió EUR további bevételt jelent); a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR); engedély nélküli épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel); továbbá, a közalkalmazottak számának csökkentése úgy, hogy a nyugdíjazással megüresedő álláshelyeknek csak 20 %-át töltik be (központi kormányzat, helyi önkormányzatok, társadalombiztosítási alapok, közvállalatok, állami ügynökségek és más közintézmények). A Bizottsággal folytatott konzultáció után hasonló mértékű költségvetési megtakarítást eredményező intézkedéseket is figyelembe lehet venni;