02009A0228(01) — HU — 18.02.2019 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI,

másrészről a Közép-Afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás

TARTALOMJEGYZÉK PREAMBULUM I. CÍM CÉLKITŰZÉSEK II. CÍM FEJLESZTÉSI PARTNERSÉG III. CÍM A TERMÉKEKRE VONATKOZÓ KERESKEDELMI RENDSZER 1. FEJEZET: Vámok és nem tarifális intézkedések 2. FEJEZET: Kereskedelmi védelmi eszközök 3. FEJEZET: Vámeljárás és a kereskedelem könnyítése 4. FEJEZET: A kereskedelem technikai akadályai, továbbá az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések 5. FEJEZET: Az erdészeti ágazat irányítása, valamint a fa és az erdészeti termékek kereskedelme IV. CÍM LETELEPEDÉS, SZOLGÁLTATÁSOK KERESKEDELME ÉS ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM V. CÍM A KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK 1. FEJEZET: Folyó fizetési műveletek és tőkemozgások 2. FEJEZET: Verseny 3. FEJEZET: Szellemi tulajdon 4. FEJEZET: Közbeszerzés 5. FEJEZET: Fenntartható fejlődés 6. FEJEZET: Személyes adatok védelme VI. CÍM VITÁK MEGELŐZÉSE ÉS RENDEZÉSE 1. FEJEZET: Célkitűzés és alkalmazási kör 2. FEJEZET: Konzultációk és közvetítés 3. FEJEZET: Vitarendezési eljárások 4. FEJEZET: Általános rendelkezések VII. CÍM ÁLTALÁNOS KIVÉTELEK VIII. CÍM ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK







„KÖZÉP-AFRIKA”, AMELY E MEGÁLLAPODÁS ALKALMAZÁSÁBAN A KAMERUNI KÖZTÁRSASÁGBÓL ÁLL, egyrészről, valamint A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, másrészről PREAMBULUM TEKINTETTEL az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség országai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt, 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált partnerségi megállapodásra. a továbbiakban: cotonou-i megállapodás; MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás a gazdasági irányítás, a kereskedelem és a befektetések területén fennálló kapcsolataikhoz új, kedvezőbb környezetet teremt, valamint új növekedési és fejlődési távlatokat nyit; FIGYELEMBE VÉVE, hogy a kereskedelem, a letelepedés és a felek közötti szolgáltatáskereskedelem liberalizációjának a közép-afrikai államok regionális integrációján kell alapulnia, céljának – politikai választásaikra és fejlesztési prioritásaikra tekintettel – a világkereskedelembe való harmonikus és fokozatos integrálásuk kell lennie, továbbá eleget kell tennie a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) megállapodásaiban előírt feltételeknek; FIGYELEMBE VÉVE, hogy a felek nem ösztönzik a közvetlen külföldi befektetéseket, ha azok a környezetvédelmi, munkaügyi, munkahelyi egészségvédelmi vagy biztonsági jogszabályaik és belső szabályozásaik gyengítésével, illetve a munkaügyi jogszabályaik és belső szabályozásaik, valamint a kulturális sokszínűség védelmezését és előmozdítását célzó szabályozásaik rugalmasabbá tételével járnak. Következésképp a felek újólag megerősítik e jogszabályok vagy belső szabályozások tiszteletben tartására vállalt kötelezettségüket, illetve felajánlják, hogy így járnak el annak érdekében, hogy ösztönözzék valamely befektetés vagy befektető területükön történő letelepedését, befolyásszerzését, terjeszkedését vagy megtartását. A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







I. CÍM

CÉLKITŰZÉSEK

1. cikk

Átmeneti megállapodás

Ez a megállapodás egy gazdasági partnerségi megállapodás kezdeti keretét hozza létre.

„Kezdeti keret” alatt a felek olyan átmeneti megállapodást értenek, amely tartalmazza egyrészt az e megállapodás rendelkezései szerinti tényleges és végrehajtható kötelezettségvállalásokat, másrészt olyan tárgyalásokat, amelyek lehetővé teszik kiegészítő tényezők beillesztését, a cotonou-i megállapodással összhangban lévő átfogó gazdasági partnerségi megállapodás elérése érdekében.

2. cikk

Általános célkitűzések és alkalmazási kör

E megállapodás általános célkitűzései a következők:

a) a szegénység csökkentéséhez és későbbi felszámolásához való hozzájárulás a fenntartható fejlődés célkitűzésével, a millenniumi fejlesztési célokkal és a cotonou-i megállapodással összhangban lévő kereskedelmi partnerség létrehozásával;

b) versenyképesebb és diverzifikáltabb regionális gazdaság és élénkebb növekedés előmozdítása Közép-Afrikában;

c) a regionális integráció, a gazdasági együttműködés és a jó kormányzás előmozdítása a közép-afrikai régióban;

d) a Közép-Afrikai fél a világgazdaságba való fokozatos integrálásának előmozdítása, politikai választásaival és fejlesztési prioritásaival összhangban;

e) a Közép-Afrikai fél kereskedelempolitikai és kereskedelmi kérdésekkel kapcsolatos kapacitásainak javítása;

f) a közép-afrikai régióban a kereskedelem és a befektetés szempontjából hatékony, előrejelezhető és átlátható szabályozási keret létrehozása és végrehajtása, támogatva ezáltal a befektetések és a magánszektor kezdeményezéseinek növeléséhez, valamint a termékek és szolgáltatások kínálati kapacitásának, a régió versenyképességének és gazdasági növekedésének fokozásához adott feltételeket;

g) a felek meglévő kapcsolatainak megerősítése szolidaritási és kölcsönös érdekeltségi alapon. E célból, a WTO kötelezettségeivel összhangban, a megállapodás javítja a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokat, a felek között új kereskedelmi dinamikát támogat az egymás közötti kereskedelem fokozatos és aszimmetrikus liberalizációjával, továbbá megerősíti, kibővíti és elmélyíti az együttműködést valamennyi kereskedelmi vonatkozású ágazaton belül;

h) a magánszektor fejlődésének és a foglalkoztatás növelésének előmozdítása.

3. cikk

Konkrét célkitűzések

A cotonou-i megállapodás 34. és 35. cikkének megfelelően e megállapodás konkrét célkitűzései a következők:

a) olyan gazdasági partnerségi megállapodás tárgyalási alapjainak létrehozása, amely Közép-Afrikában hozzájárul a szegénység csökkentéséhez, előmozdítja a regionális integrációt, a gazdasági együttműködést és a jó kormányzást, továbbá javítja Közép-Afrika termelési, kiviteli és ellátási kapacitásait, a külföldi befektetések vonzására alkalmas kapacitásait, valamint a kereskedelempolitikai és kereskedelmi kérdésekkel kapcsolatos kapacitásait;

b) Közép-Afrika világgazdaságba való harmonikus és fokozatos integrálásának előmozdítása politikai választásaival és fejlesztési prioritásaival összhangban;

c) a felek meglévő kapcsolatainak megerősítése szolidaritási és kölcsönös érdekeltségi alapon;

d) a WTO szabályaival összeegyeztethető megállapodás létrehozása;

e) a közép-afrikai régióban a kereskedelem, a befektetés, a verseny, a szellemi tulajdonjogok, a közbeszerzések és a fenntartható fejlődés szempontjából hatékony, előrejelezhető és átlátható szabályozási keret létrehozása és végrehajtása, támogatva ezáltal a befektetések és a magánszektor kezdeményezéseinek növeléséhez, valamint az áruk és szolgáltatások kínálati kapacitásának, a régió versenyképességének és gazdasági növekedésének fokozásához adott feltételeket;

f) menetrend kialakítása az e) pontban említett azon területekkel kapcsolatos tárgyalásokhoz, amelyek 2007-ben nem zárulhattak le.







II. CÍM

FEJLESZTÉSI PARTNERSÉG

4. cikk

A Közép-Afrikán belüli kapacitások erősítését célzó keret

A felek kinyilvánítják arra irányuló szándékukat, hogy előmozdítsák Közép-Afrika kapacitásainak erősítését és az ottani gazdaságok korszerűsítését a rendelkezésükre álló különböző eszközökkel, és különösen egy Közép-Afrikában versenyképes gazdasági tevékenység fejlődésének kedvező nemzeti és regionális gazdasági és intézményi keret létrehozásával, kereskedelempolitikai eszközökkel és a 7. cikkben meghatározottak szerinti fejlesztési együttműködési eszközökkel.

5. cikk

A kapacitások erősítésének kiemelt területei és korszerűsítés

1. A Közép-Afrikai fél – az EK-val mint féllel partnerségben és a 7. cikkben meghatározottak szerinti fejlesztési együttműködési eszközökkel – előmozdítja a közép-afrikai régió által előállított és exportált áruk és szolgáltatások mennyiségi és minőségi növekedését különösen a következő területeken:

a) a regionális rendeltetésű alapinfrastruktúra fejlesztése:

— közlekedés;

— energiaügy;

— távközlés;

b) mezőgazdaság és élelmiszerbiztonság:

— mezőgazdasági termelés;

— agráripar;

— halászat;

— állattenyésztés;

— akvakultúra és halászati erőforrások;

c) ipar, gazdaságok diverzifikációja és versenyképessége:

— vállalkozások korszerűsítése;

— ipar;

— szabványok és tanúsítás (egészségügy és növényegészségügy – SPS, minőség, tenyésztéstechnológiai szabványok stb.);

d) A regionális integráció elmélyítése:

— a regionális közös piac fejlesztése;

— adózás és vámügy;

e) az üzleti környezet javítása:

— a nemzeti kereskedelmi politikák harmonizálása.

2. A szóban forgó partnerség végrehajtása keretében a felek az I. mellékletben foglalt közös útmutató dokumentumra hivatkoznak.

3. E megállapodás végrehajtása keretében a felek kinyilvánítják arra irányuló szándékukat, hogy a 7. cikkben meghatározottak szerinti együttműködési eszközökkel előmozdítsák Közép-Afrika e megállapodás által érintett termelési ágazatainak korszerűsítését.

6. cikk

Üzleti környezet

A felek úgy ítélik meg, hogy az üzleti környezet a gazdasági fejlődés elengedhetetlen tényezője, és következésképp e megállapodás rendelkezéseinek célja, hogy hozzájáruljanak ehhez a közös célkitűzéshez. Közép-Afrika aláíró államai, amelyek a Gazdasági Jog Afrikai Harmonizációjának Szervezete (Organisation pour l'Harmonisation en Afrique du Droit des Affaires, OHADA) szerződését is aláírták, kötelezettséget vállalnak az említett szerződés rendelkezéseinek megkülönböztetésmentes és hatékony alkalmazására és végrehajtására.

7. cikk

Fejlesztésfinanszírozási együttműködés

1. A cotonou-i megállapodás gazdasági és regionális együttműködésre és integrációra vonatkozó rendelkezéseit e megállapodás kilátásba helyezett előnyeinek maximalizálása érdekében végre kell hajtani.

2. Az Európai Közösség ( 1 ) a Közép-Afrikai fél és az e megállapodás végrehajtását támogató Európai Közösség közötti fejlesztési együttműködést a cotonou-i megállapodás által előírt megfelelő szabályok és eljárások keretében finanszírozza, nevezetesen az Európai Fejlesztési Alap (EFA) programozási eljárásai, valamint az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott megfelelő eszközök keretében. Ebben az összefüggésben az egyik prioritás az e megállapodás végrehajtásának támogatása.

3. Az Európai Közösség tagállamai együttesen vállalnak kötelezettséget arra, hogy saját fejlesztési politikáikkal és eszközeikkel – azon belül a kereskedelem támogatásával – a regionális gazdasági együttműködés és az e megállapodás végrehajtása szempontjából kedvező fejlesztési intézkedéseket támogatnak nemzeti és regionális szinten egyaránt, a támogatás hatékonyságának és kiegészítő jellegének elvével összhangban.

4. A felek együttműködnek annak érdekében, hogy megkönnyítsék azoknak az egyéb donoroknak a közreműködését, akik készek támogatni a Közép-Afrikai fél az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseit.

5. A felek elismerik az e megállapodás végrehajtását támogató egyedi regionális finanszírozási mechanizmusok hasznosságát, és támogatják a régió ilyen irányban tett erőfeszítéseit.

8. cikk

A kereskedelemmel kapcsolatos szabályok végrehajtásának támogatása

A felek megállapodnak abban, hogy a kereskedelemmel kapcsolatos szabályok végrehajtása, amelyeknek az együttműködési területeit ennek a megállapodásnak a különböző vonatkozó fejezetei részletezik, hozzájárulnak e megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Az e területen folytatott együttműködés megvalósítása a 7. cikkben foglalt szabályoknak megfelelően történik.

9. cikk

A partnerség finanszírozása

1. A felek megállapodnak a közép-afrikai régió által és részére létrehozott gazdasági partnerségi megállapodás regionális alapjának létrehozásában, amelynek célja azoknak a támogatásoknak az összehangolása, amelyek hatékonyan járulnak hozzá a közép-afrikai régió termelési kapacitásainak megerősítését célzó – az 5. cikkben megadott – kiemelt intézkedések, valamint a 10. cikkben említett intézkedések finanszírozásához. A gazdasági partnerségi megállapodás regionális alapja működésének és kezelésének szabályait a régió határozza meg 2008 végéig. Ezt az időszakot az EK mint fél az említett szabályok értékelésének kiegészítésére használja fel.

2. A gazdasági partnerségi megállapodás regionális alapját a felek által mozgósított források, nevezetesen az EFA pénzeszközeiből biztosított hozzájárulások, az Európai Unió tagállamainak hozzájárulásai, valamint más donorok esetleges hozzájárulásai finanszírozzák.

3. Az (1) és (2) bekezdés ellenére az Európai Közösség mint fél kötelezettséget vállal arra, hogy a támogatásokat vagy a régióra jellemző finanszírozási mechanizmusokkal, vagy ennek a megállapodásnak az aláíró országai által választott eszközökkel irányítja, a cotonou-i megállapodásban előírt szabályok és eljárások betartása mellett, és a támogatás hatékonyságával kapcsolatos elveknek megfelelően.

4. A felek együttműködnek annak érdekében, hogy megkönnyítsék más donorok hozzájárulását a gazdasági partnerségi megállapodás regionális alapjához.

10. cikk

Költségvetési kiigazítással kapcsolatos együttműködés

1. A felek felismerik azokat a kihívásokat, amelyeket az e megállapodásban előírt vámok eltörlése vagy lényeges csökkentése jelenthet Közép-Afrika aláíró államai számára, és megállapodnak abban, hogy párbeszédet és együttműködést kezdeményeznek ezen a területen.

2. A felek által ebben a megállapodásban jóváhagyott felszámolási menetrendre tekintettel a felek megállapodnak abban, hogy elmélyítik a párbeszédet azokról a meghozandó költségvetési kiigazítási intézkedésekről, amelyek alkalmasak arra, hogy egy bizonyos idő elteltével visszaállítsák a költségvetési egyensúlyt.

3. E cikk (1) és (2) bekezdése nyomán a felek megállapodnak abban, hogy a 7. cikk rendelkezései keretében együttműködnek, és kötelezettséget vállalnak arra, hogy technikai és pénzügyi segítségnyújtási intézkedéseket hajtanak végre a következő területeken:

a) hozzájárulás a nettó költségvetési hatás közömbösítéséhez, teljes mértékben kiegészítve az adóügyi reformokat,

b) az e területen folytatott párbeszéddel párhuzamosan az adóügyi reform támogatása.

4. A felek megállapodnak abban, hogy a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság keretében és a lehető legrövidebb határidőn belül megállapodnak a nettó költségvetési hatás becslésének módszeréről. Ugyanezen keretek között a felek ezt követően megállapodnak a készítendő kiegészítő tanulmányokról és végrehajtandó kiegészítő fellépésről.

11. cikk

Együttműködés a nemzetközi színtéren

A felek együttműködésre törekednek a nemzetközi színtéren valamennyi olyan esetben, ahol ezt a partnerséget érintő témákkal foglalkoznak.

12. cikk

A fejlesztési partnerséggel kapcsolatos eszmecsere

A felek megállapodnak abban, hogy 2008-ban alaposan megvizsgálják az e cím által létrehozott fejlesztési partnerséget, beleértve végrehajtásának szabályait is.







III. CÍM

A TERMÉKEKRE VONATKOZÓ KERESKEDELMI RENDSZER







1. FEJEZET

Vámok és nem tarifális intézkedések

13. cikk

Származási szabályok

(1) E cím értelmében a „származó” azokra az árukra vonatkozik, amelyek eleget tesznek a felek területén 2008. január 1-jén hatályos származási szabályoknak.

(2) A származási szabályokra irányadó közös, kölcsönös rendszert a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság mellékletként csatolja ehhez a megállapodáshoz, és e megállapodás ideiglenes alkalmazásától kezdődően lépteti hatályba.

(3) Legkésőbb e megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított három éven belül a felek felülvizsgálják a származási szabályokra irányadó rendelkezéseket, azzal a céllal, hogy a Közép-Afrikára vonatkozó fejlesztési célkitűzések tekintetében egyszerűsítsék a származás meghatározásához használt fogalmakat és módszereket. E felülvizsgálat keretében a felek figyelembe veszik a technológiai fejlődést, a termelési folyamatokat és minden egyéb tényezőt, beleértve a származási szabályokra vonatkozó, folyamatban lévő reformokat, amelyek szükségessé tehetik a megtárgyalt kölcsönös rendszer módosításait. Minden módosításról, illetve helyettesítésről a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határoz.

14. cikk

Vámok

Vám alatt értendő a behozatalra vagy a kivitelre, illetve a termékek behozatalakor vagy kivitelekor kivetett bármely lefölözés vagy díj, beleértve bármely jellegű pótlékot vagy kiegészítő díjat. Nem tartoznak ide:

a) a 23. cikknek megfelelően kivetett adókkal vagy egyéb díjakkal egyenértékű díjak;

b) a kereskedelmi védelmi eszközökkel foglalkozó fejezet rendelkezéseinek megfelelően alkalmazott dömpingellenes, kiegyenlítő vagy védintézkedések;

c) a 18. cikknek megfelelően alkalmazott illetékek vagy egyéb díjak.

15. cikk

A kiviteli vámok eltörlése

(1) A felek közötti kereskedelemben e megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően új kiviteli vám bevezetésére nem kerül sor, a már alkalmazott vámokat sem emelik meg.

(2) Az államháztartás jelentős nehézségei esetén, illetve a környezetvédelem erősítése érdekében azonban a Közép-Afrikai fél az EK féllel folytatott konzultációt követően kiviteli vámokat vezethet be korlátozott számú további árukra.

(3) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságon belül időszakos felülvizsgálatra kerül sor az e cikk keretében alkalmazott kiviteli vámok hatásának és helytállóságának vizsgálata érdekében.

16. cikk

A termékek mozgása

1. Az Európai Közösségből, illetve a Közép-Afrikai féltől származó termékekre csak egy alkalommal vetnek ki vámot a másik fél területén.

2. Az Európai Közösségből származó termékek tekintetében az e megállapodással összhangban fizetendő vámot Közép-Afrika azon aláíró állama javára szedik be, amelynek a területe a fogyasztási hely.

3. A Közép-Afrikai fél megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy biztosítsa e cikk rendelkezéseinek hatékony végrehajtását, valamint annak érdekében, hogy előmozdítsa az áruk szabad mozgását Közép-Afrika aláíró államaiban. A két fél megállapodik abban, hogy ezen a területen a 7. és 8. cikkel összhangban együttműködnek. Ez az együttműködés a Közép-Afrikai fél által véglegesen elfogadott eszköz típusához igazodik.

4. A felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az áruk mozgásának megkönnyítése és a vámeljárások egyszerűsítése érdekében a III. cím 3. fejezetében foglaltaknak megfelelően.

17. cikk

A termékek besorolása

Az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó termékek besorolása mindegyik Fél saját vámnómenklatúrájában szereplő besorolás, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszernek („HR”) megfelelően.

18. cikk

Illetékek és egyéb díjak

(1) A 14. cikk c) pontjában említett illetékek és egyéb díjak nem haladhatják meg a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségét, és nem jelenthetnek a hazai termékek védelmére irányuló közvetett intézkedést, illetve nem jelenthetik a behozatal vagy a kivitel fiskális célú megadóztatását. Az illetékek és egyéb díjak a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségének megfelelő egyedi vámtarifák tárgyát képezik, és kiszámításuk nem értékarányosan történik. Az illetékeket és egyéb díjakat konzuli alakiságok, mint például konzuli számlák és igazolások esetében nem vetik ki, ezeknek a kimerítő listáját a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozza meg.

(2) A regionális integráció és a gazdasági szereplők számára biztosított egyértelműség előmozdítása érdekében a Közép-Afrikai fél vállalja, hogy az e cikk tárgyát képező területre vonatkozó egységesített rendelkezéseket legkésőbb 2013. január 1-jéig bevezeti.

19. cikk

Gazdasági integrációs megállapodásokból következő kedvezőbb elbánás

(1) Az e fejezet alkalmazási körébe tartozó területek vonatkozásában az EK fél a Közép-Afrikai fél számára kedvezőbb elbánást biztosít, amely abból következhet, hogy az EK fél e megállapodás aláírását követően harmadik személyekkel kötött gazdasági integrációs megállapodás részes felévé válik.

(2) Az e fejezet alkalmazási körébe tartozó területek vonatkozásában a Közép-Afrikai fél az EK fél számára biztosít minden olyan kedvezőbb elbánást, amely abból következhet, hogy a Közép-Afrikai fél e megállapodás aláírását követően egy kiemelkedő kereskedelmi partnerrel kötött gazdasági integrációs megállapodás részes felévé válik.

(3) Amennyiben a Közép-Afrikai fél valamely kiemelkedő kereskedelmi partnertől lényegesen kedvezőbb elbánásban részesül, mint amelyet az EK fél nyújt az ugyanezen partnerrel a Közép-Afrikai fél által kötött gazdasági integrációs megállapodásban, a felek konzultációt kezdeményeznek, és együttesen határoznak a (2) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásáról.

(4) E cikk alkalmazásában „gazdasági integrációs megállapodás” alatt olyan megállapodás értendő, amely lényegesen liberalizálja a kereskedelmet, és megszünteti vagy lényegesen kiküszöböli a felek közötti hátrányos megkülönböztetéseket a meglévő diszkriminatív intézkedések kiküszöbölésével és/vagy új diszkriminatív intézkedések és diszkriminatívabb intézkedések megtiltásával, vagy e megállapodás hatálybalépésekor, vagy ésszerű naptári ütemezés alapján.

(5) E cikk alkalmazásában „kiemelkedő kereskedelmi partner” alatt bármely fejlett ország, illetve bármely olyan ország értendő, amelynek a világkereskedelemben a (2) bekezdésben említett gazdasági integrációs megállapodás hatálybalépését megelőző évben 1 százaléknál nagyobb a részesedése, illetve bármely olyan – egyénileg, együttesen vagy gazdasági integrációs megállapodás útján eljáró – országcsoport értendő, amelynek a világkereskedelemben a (2) bekezdésben említett gazdasági integrációs megállapodás hatálybalépését megelőző évben 1,5 százaléknál magasabb a részesedése ( 2 ).

(6) E fejezet rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy a feleket arra köteleznék, hogy kölcsönösen állapodjanak meg azokról a preferenciális elbánásokról, amelyek abból kifolyólag lennének alkalmazandóak, hogy e megállapodás aláírásának időpontjában az egyik Fél harmadik személlyel kötött regionális gazdasági integrációs megállapodás részes fele.

20. cikk

A Közép-Afrika aláíró államaiból származó termékekre kivetett vámok

(1) A Közép-Afrikai fél területéről származó termékeknek az EK fél területére történő behozatala – a II. mellékletben feltüntetett termékek kivételével, és az ott meghatározott feltételek mellett – vámmentes.

(2) A felek közötti kereskedelem keretében új vám bevezetésére nem kerül sor, és a már alkalmazott vámokat sem emelik meg.

21. cikk

Az Európai Közösségből származó termékekre kivetett vámok

(1) Mindegyik termék esetében az alapvám a III. mellékletben meghatározott vám.

(2) A felek közötti kereskedelem keretében új vám bevezetésére nem kerül sor, és a III. mellékletben meghatározott vámokat sem emelik meg.

(3) A (2) bekezdés ellenére a legkésőbb 2013. január 1-jétől bevezetendő közös külső vámtarifa létrehozása keretében, és amennyiben e vámok általánosságban nem jelentenek nagyobb terhet, mint a III. mellékletben meghatározott vámok, Közép-Afrika felülvizsgálhatja a III. mellékletben meghatározott, az Európai Közösségből származó termékekre alkalmazott alapvámokat. Ebben az esetben a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a III. mellékletet megfelelően módosítja.

(4) Az Európai Közösségből származóként meghatározott, a III. mellékletben az 1., 2. és 3. kategória alatt felsorolt termékek behozatalára kivetett vámokat az alábbi táblázatban meghatározott szabályok szerint véglegesen el kell törölni. Az alábbi táblázatban meghatározott vámcsökkentési százalékos arányok vagy a (1) bekezdésben meghatározott vámtarifákra, vagy a (3) bekezdésben foglalt feltételek keretében meghatározott esetleges új vámtarifákra vonatkoznak.







Kategória 2008.1.1. 2009.1.1. 2010.1.1. 2011.1.1. 2012.1.1. 2013.1.1. 2014.1.1. 1 0 % 0 % 25 % 50 % 75 % 100 % 2 0 % 0 % 0 % 15 % 30 % 45 % 60 % 3 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 10 %







Kategória 2015.1.1. 2016.1.1. 2017.1.1. 2018.1.1. 2019.1.1. 2020.1.1. 2021.1.1. 1 2 75 % 90 % 100 % 3 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %







Kategória 2022.1.1 2023.1.1. 1 2 3 90 % 100 %

(5) Az Európai Közösségből származó, a III. mellékletben az 5. kategória alatt felsorolt termékek behozatalát olyan termékek alkotják, amelyek vámjának meghatározása az (1) és (3) bekezdés rendelkezései szerint történik; az e kategóriába tartozó vámok csökkentésére és eltörlésére nem kerül sor.

(6) Egy adott termék behozatalával összefüggő komoly nehézség esetén a vámcsökkentési és -felszámolási menetrendet a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság közös megegyezéssel felülvizsgálhatja, amelynek esetleges célja a csökkentési, illetve eltörlési időszak meghosszabbítása. Egy ilyen felülvizsgálat során az a naptári időszak, amelyre a felülvizsgálatot kérték, az adott termék esetében nem terjedhet az ugyanazon termékre előírt vámcsökkentési, illetve -eltörlési maximális átmeneti időszakon túlra. Amennyiben a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a menetrend felülvizsgálatára irányuló kérelmet követő harminc napon belül nem hoz határozatot, a Közép-Afrikai fél egy évnél nem hosszabb időre ideiglenesen felfüggesztheti a menetrendet.

22. cikk

Mennyiségi korlátozások tilalma

E megállapodás hatálybalépésekor el kell törölni a két Fél közötti kereskedelmet érintő minden behozatali vagy kiviteli tilalmat vagy korlátozást, kivéve a 18. cikkben említett vámokat, adókat, illetékeket és egyéb díjakat, függetlenül attól, hogy azokat kontingenskorlátozások, behozatali vagy kiviteli engedélyek, vagy más intézkedések útján hajtják végre. Új intézkedés bevezetésére nem kerülhet sor. Az e cikkben foglalt rendelkezések nem érintik az e megállapodás kereskedelmi védelmi eszközökre vonatkozó fejezetének rendelkezéseit.

23. cikk

Belső adóztatással és szabályozásokkal kapcsolatos nemzeti elbánás

(1) A másik féltől származó importtermékekre közvetlen vagy közvetett módon nem vethetők ki belső adók vagy egyéb olyan belső díjak, amelyek meghaladják a hasonló nemzeti termékekre közvetve vagy közvetlenül alkalmazott díjakat. Ezenkívül mindegyik fél tartózkodik attól, hogy bármely más módon a nemzeti termelés védelmezése céljából adókat vagy egyéb díjakat alkalmazzon.

(2) A másik féltől származó importtermékek nem részesülnek kevésbé kedvező elbánásban, mint amelyet a nemzeti piacon történő eladásukra, forgalomba hozatalukra, vásárlásukra, szállításukra, forgalmazásukra vagy felhasználásukra alkalmazandó bármely törvény, szabályozás és követelmény keretében a hasonló termékeknek biztosítanak. E bekezdés rendelkezései nem akadályozzák a különböző vámtarifák alkalmazását az olyan belföldi szállításra, amely kizárólag a szállítóeszközök gazdasági használatán, és nem a termék származásán alapul.

(3) Mindegyik fél tartózkodik attól, hogy meghatározott mennyiségek vagy részarányok szerint adott termékek keverékére, feldolgozására, illetve felhasználására vonatkozóan bármely olyan belső szabályozást vezessen be vagy tartson hatályban, amely közvetlenül vagy közvetve azt követelné meg, hogy az említett szabályozás tárgyát képező termék mennyisége vagy meghatározott részaránya nemzeti forrásokból származzon. Ezenkívül mindegyik fél tartózkodik attól, hogy bármely más módon a nemzeti termelés védelmezése céljából belső mennyiségi szabályozást alkalmazzon.

Meghatározott mennyiségű vagy részarányú termékek keverékére, feldolgozására vagy felhasználására vonatkozó belső mennyiségi szabályozás alkalmazására nem kerül sor úgy, hogy ezeket a mennyiségeket vagy részarányokat a külső beszerzési források között kelljen megosztani.

(4) Az 1994. évi Általános Vámtarifa és Kereskedelmi Egyezmény (GATT 1994.) III. cikke (8) bekezdése b) pontjának megfelelően e cikk rendelkezései nem akadályozzák a kizárólag a nemzeti termelőknek juttatott támogatások folyósítását, beleértve az e cikk rendelkezéseinek megfelelően alkalmazott belső adókból vagy díjakból származó kifizetéseket, valamint az állami hatóságok által a nemzeti termékek vásárlása formájában lebonyolított támogatásokat.

(5) E cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a közbeszerzésre vonatkozó törvényekre, rendeletekre, eljárásokra vagy gyakorlatokra.

(6) Az e cikk rendelkezései nem érintik az e megállapodás kereskedelmi védelmi eszközökre vonatkozó fejezetének rendelkezéseit.

24. cikk

Mezőgazdasági termékek exporttámogatása

(1) Az EK fél és a Közép-Afrikai fél, valamint Közép-Afrika aláíró államainak egyike sem vezethet be kivitelhez kötött támogatásokat, illetve nem emelheti meg a másik fél területére szánt bármely mezőgazdasági termék egyetlen ilyen jellegű meglévő támogatását sem. A meglévő támogatások keretében ez a bekezdés nem tiltja azokat az emeléseket, amelyek a kérdéses termékek világpiaci árában bekövetkezett változásnak tudhatók be.

(2) A (3) bekezdésben meghatározott, az EK-jogszabályokban ugyanazon alaptermékre export-visszatérítésben részesülő bármely olyan termékcsoport vonatkozásában, amelynek tekintetében a Közép-Afrikai fél vállalta vámtarifáinak eltörlését, az EK fél kötelezettséget vállal arra, hogy felszámol minden olyan meglévő támogatást, amelyet az ugyanazon alapterméknek megfelelő termékcsoport a Közép-Afrikai fél területe felé irányuló kivitelének biztosít. E bekezdés keretében a felek 2008. december 31-ig konzultációt folytatnak a felszámolás szabályainak meghatározása érdekében.

(3) Ezt a cikket a WTO mezőgazdasági megállapodásának I. mellékletében foglalt termékekre kell alkalmazni.

(4) Ez a cikk nem érinti a WTO mezőgazdasági megállapodása 9.4. cikkének, valamint a támogatásokról és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 27. cikkének a Közép-Afrikai fél általi alkalmazását.

25. cikk

Élelmiszerbiztonság

Ha bebizonyosodik, hogy ezen megállapodás végrehajtása az élelmiszerbiztonság biztosításához szükséges élelmiszerek rendelkezésre állási vagy hozzáférési nehézségeihez vezet, és amennyiben ez a helyzet a Közép-Afrikai fél vagy Közép-Afrika valamely aláíró állama számára jelentős nehézséget okoz, vagy annak kockázatával jár, a Közép-Afrikai fél vagy Közép-Afrika aláíró állama megfelelő intézkedéseket hozhat a 31. cikkben meghatározott eljárásokkal összhangban.

26. cikk

A közigazgatási együttműködésre vonatkozó különleges rendelkezések

1. A felek megállapodnak abban, hogy a közigazgatási együttműködés az e címben biztosított preferenciális elbánás végrehajtásához és ellenőrzéséhez elengedhetetlen, továbbá hangsúlyozzák, hogy kötelezettséget vállalnak a vámügyi és az ahhoz kapcsolódó területeken a szabálytalanságok és csalások elleni küzdelemre.

2. Amennyiben az egyik Fél objektív információ alapján közigazgatási együttműködési hiányosságra és/vagy szabálytalanságra vagy csalásra vonatkozó bizonyítékot szerez, ez az érintett fél az e cikknek megfelelően ideiglenesen felfüggesztheti az érintett termék(ek)nek biztosított preferenciális elbánást.

3. E cikk alkalmazásában közigazgatási együttműködési hiányosságként határozandó meg többek között:

a) az érintett termék(ek) származó helyzetének igazolására vonatkozó kötelezettség betartásának ismételt elmulasztása;

b) a származási igazolás utólagos ellenőrzése lebonyolításának és/vagy az eredményei közlésének ismételt megtagadása vagy ezzel kapcsolatos indokolatlan késedelem;

c) a szóban forgó preferenciális elbánás megadásával kapcsolatos dokumentumok hitelességének vagy a vonatkozó információ pontosságának ellenőrzésére irányuló együttműködési kiküldetés lebonyolításának ismételt megtagadása vagy azzal kapcsolatos indokolatlan késedelem.

4. Az ideiglenes felfüggesztés alkalmazása a következő feltételek függvénye:

a) Az a fél, amelyik objektív információ alapján közigazgatási együttműködési hiányosságra és/vagy szabálytalanságra vagy csalásra vonatkozó bizonyítékot szerez, indokolatlan késedelem nélkül köteles értesíteni a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot ennek a bizonyítéknak a megszerzéséről és az objektív információról, továbbá köteles konzultációt kezdeményezni a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságon belül annak érdekében, hogy valamennyi vonatkozó információ és objektív bizonyíték alapján mindkét Fél számára elfogadható megoldás szülessen.

b) Amennyiben a felek a fentiekben foglaltak szerint a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságon belül konzultációt kezdeményeznek, és az értesítést követő 3 hónapon belül nem tudnak elfogadható megoldásban megegyezni, az érintett fél ideiglenesen felfüggesztheti az érintett termék(ek)nek biztosított preferenciális elbánást. Az ideiglenes felfüggesztésről indokolatlan késedelem nélkül értesíteni kell a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot.

c) Az e cikkben foglalt ideiglenes felfüggesztések csak az érintett fél pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges mértékre korlátozódnak. A felfüggesztések időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot, amely időtartam megújítható. Az ideiglenes felfüggesztésekről elfogadásukat követően haladéktalanul értesíteni kell a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot. Az ideiglenes felfüggesztések a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságon belül időszakos konzultációk tárgyát képezik, amelyek célja különösen az ideiglenes felfüggesztések hatályon kívül helyezése, amint alkalmazásuk feltételei már nem állnak fenn.

5. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a (4) bekezdés a) pontjában előírt értesítésével egyidejűleg az érintett Fél Hivatalos Lapjában az importőrökhöz intézett felhívást tesz közzé. Az importőrökhöz intézett felhívás tartalmazza, hogy az érintett termék esetében objektív információ alapján közigazgatási együttműködési hiányosságra és/vagy szabálytalanságra vagy csalásra vonatkozó bizonyítékot szereztek.

27. cikk

Közigazgatási hibák kezelése

Az illetékes hatóságok által a preferenciális kiviteli rendszerek kezelése közben, és különösen a „származó termékek” fogalmának meghatározására és a közigazgatási együttműködési módszerekre vonatkozó szabályok alkalmazása során elkövetett hibák esetén, amennyiben e hibák következményekkel járnak a behozatalra és a kivitelre nézve, az ilyen következményeknek kitett Fél kérheti a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságtól, hogy vizsgálja meg a helyzet megoldására alkalmas valamennyi intézkedés elfogadásának lehetőségeit.

28. cikk

Együttműködés

A 7. cikke rendelkezéseinek megfelelően a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek többek között a következő területeken:

— az e megállapodásból származó kereskedelempolitikai kötelezettségvállalások támogatása;

— e szabályok értelmezéséhez és alkalmazásához kapcsolódó képzés/segítségnyújtás.







2. FEJEZET

Kereskedelmi védelmi eszközök

29. cikk

Dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések

1. E cikk rendelkezéseire is figyelemmel, e megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja az EK-t mint szerződő felet, illetve Közép-Afrika egyénileg vagy együttesen eljáró államait abban, hogy a vonatkozó WTO-megállapodásokkal összhangban dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket fogadjanak el. E cikk alkalmazásában a származás meghatározása a felek nem preferenciális származási szabályaival összhangban történik.

2. A Közép-Afrika aláíró államaiból származó termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések előírását megelőzően az EK fél figyelembe veszi a vonatkozó WTO-megállapodásokban foglaltakhoz hasonló építő jellegű megoldások lehetőségét.

3. Amennyiben valamely regionális vagy kistérségi hatóság Közép-Afrika két aláíró állama számára dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedést írt elő, csak egyetlen igazságszolgáltatási felülvizsgálati szerv létezhet, beleértve a jogorvoslat szintjét is.

4. Amennyiben regionális és kistérségi alapon, valamint nemzeti alapon dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések írhatók elő, a felek garantálják, hogy ezeket az intézkedéseket egyrészt a regionális vagy kistérségi hatóságok, másrészt a nemzeti hatóságok ugyanazon termék vonatkozásában egyidejűleg nem alkalmazzák.

5. Az EK fél Közép-Afrika aláíró államait a megfelelően dokumentált panaszok kézhezvételéről vizsgálatindítás előtt értesíti.

6. Ennek a cikknek a rendelkezéseit az e megállapodás hatálybalépését követően megindított valamennyi vizsgálatra alkalmazni kell.

7. Ennek a cikknek a rendelkezéseire az e megállapodás vitarendezési mechanizmusra vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni.

30. cikk

Többoldalú védintézkedések

1. E cikk rendelkezéseire is figyelemmel, e megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja Közép-Afrika aláíró államait és az EK felet abban, hogy a GATT 1994 XIX. cikkével, a védintézkedésekről szóló megállapodással és a WTO mezőgazdasági megállapodása 5. cikkének megfelelően intézkedéseket fogadjanak el. E cikk alkalmazásában a származás meghatározása a felek nem preferenciális származási szabályaival összhangban történik.

2. Az (1) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, e megállapodás általános fejlesztési célkitűzései, valamint Közép-Afrika aláíró államai gazdaságainak kis mérete fényében az EK fél a GATT 1994 XIX. cikkének, a védintézkedésekről szóló megállapodásnak és a WTO mezőgazdasági megállapodása 5. cikkének alkalmazásában hozott valamennyi intézkedésből kizárja a Közép-Afrika aláíró államaiból történő behozatalt.

3. A (2) bekezdés rendelkezéseit az e megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt évig kell alkalmazni. A szóban forgó időtartam vége előtt legkésőbb 120 nappal a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság Közép-Afrika aláíró államai fejlesztési szükségleteinek fényében felülvizsgálja ezeknek a rendelkezéseknek a végrehajtását annak meghatározása érdekében, hogy helyénvaló-e alkalmazásukat hosszabb időtartamra meghosszabbítani.

4. Az (1) bekezdés rendelkezéseire e megállapodás vitarendezési mechanizmusra vonatkozó rendelkezéseit nem kell alkalmazni.

31. cikk

Kétoldalú védintézkedések

1. A 30. cikk sérelme nélkül az alternatív megoldások vizsgálatát követően, az egyik Fél a 20. és 21. cikkek rendelkezéseitől eltérő, korlátozott időtartamra szóló védintézkedéseket hozhat az e cikkben előírt feltételek mellett és eljárásoknak megfelelően.

2. A fenti (1) bekezdésben említett védintézkedések abban az esetben hozhatók meg, ha az egyik Fél termékét a másik Fél területére olyan nagy mennyiségben és olyan feltételek mellett importálják, hogy az ilyen behozatal a következőket okozza, vagy a következők okozásával fenyeget:

a) a hasonló termékeket, vagy az importáló fél területén közvetlenül versengő termékeket előállító hazai ipar komoly károsítása, vagy

b) egy adott gazdasági ágazatban fellépő zavarok, különösen, ha ezek a zavarok olyan jelentős társadalmi problémákat vagy nehézségeket idéznek elő, amelyek az importáló fél gazdasági helyzetének jelentős romlásához vezethet; vagy

c) a hasonló vagy közvetlenül versengő mezőgazdasági termékek ( 3 ) piacán vagy az ilyen piacokat szabályozó mechanizmusokban fellépő zavarok.

3. Az e cikkben említett védintézkedések nem lépik túl a (2) bekezdésben és az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott komoly károsodás, illetve zavarok felszámolásához vagy megakadályozásához szükséges mértéket. Az importáló fél ilyen védintézkedései csak a következőkben felsorolt egy vagy több intézkedésből állhatnak:

a) az érintett termékre alkalmazandó behozatali vámtétel bármely új csökkentésének felfüggesztése, az e megállapodásban foglaltaknak megfelelően,

b) az érintett termékre kivetett vámtételnek a többi WTO-tagra kivetett vámokat meg nem haladó mértékben történő növelése, és

c) az érintett termékre vámkontingensek bevezetése.

4. Az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, amennyiben Közép-Afrika egy vagy több aláíró államából származó terméket olyan nagy mennyiségben és olyan feltételek mellett importálnak az Európai Unió egy vagy több legkülső régiójába, hogy az ilyen behozatal a (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett helyzetek egyikéhez vezet, vagy azzal fenyeget, az EK fél az érintett legkülső régióra vagy régiókra vonatkozó felügyeleti vagy védintézkedéseket hozhat a (6)–(9) bekezdésben meghatározott eljárásoknak megfelelően.

5.

a) Az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, amennyiben az EK féltől származó terméket olyan nagy mennyiségben és olyan feltételek mellett importálnak Közép-Afrika aláíró államainak egyikébe, hogy az ilyen behozatal a (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett helyzetek egyikéhez vezet, vagy azzal fenyeget, Közép-Afrika ezen aláíró állama a területére korlátozott felügyeleti vagy védintézkedéseket hozhat, a (6)–(9) bekezdésben meghatározott eljárásoknak megfelelően.

b) Közép-Afrika aláíró államainak egyike védintézkedéseket vezethet be, ha az EK féltől származó valamely terméket a vámcsökkentést követően olyan nagy mennyiségben és olyan feltételek mellett importálnak a területére, hogy az ilyen behozatal a hasonló vagy közvetlenül versengő terméket előállító, fiatal iparág zavarát okozza, vagy annak okozásával fenyeget. Ezt a záradékot e megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított tizenöt évig kell alkalmazni. A meghozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük a (6)–(9) bekezdés rendelkezéseivel.

6.

a) Az e cikkben említett védintézkedések csak a (2), (4) és (5) bekezdésében meghatározott komoly kár, illetve zavarok felszámolásához vagy megakadályozásához szükséges ideig maradnak fenn.

b) Az e cikkben említett védintézkedések alkalmazásának időtartama nem haladja meg a két évet. A védintézkedések előírását szükségessé tevő körülmények tartós fennállása esetén az ilyen intézkedések időtartama legfeljebb további két évvel hosszabbítható meg. Amennyiben Közép-Afrika aláíró államai, illetve Közép-Afrika aláíró államainak egyike védintézkedést alkalmaz, vagy amennyiben az EK fél egy vagy több legkülső régiójának területére korlátozott védintézkedést hoz, az ilyen intézkedések mindemellett négy évnél nem hosszabb időtartamra hozhatók meg, továbbá a védintézkedések előírását szükségessé tevő körülmények tartós fennállása esetén legfeljebb további négy évvel hosszabbíthatók meg.

c) Az e cikkben említett, egy évnél hosszabb időtartamra szóló védintézkedésekhez egyértelmű ütemtervet kell megállapítani annak érdekében, hogy azokat a meghatározott időtartam végéig fokozatosan eltöröljék.

d) Az e cikkben említett védintézkedések közül egyik sem alkalmazható olyan termékre, amely korábban – az intézkedés lejáratának időpontjától számított legalább egy évig – ilyen intézkedés tárgyát képezte.

7. Az (1)-(6) bekezdések végrehajtására a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

a) Ha a felek egyikének véleménye szerint a (2), (4) és/vagy (5) bekezdésben meghatározott körülmények valamelyike áll fenn, annak eldöntését haladéktalanul a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elé utalja.

b) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság ajánlásokat tehet az előállt körülmények rendezésére. Ha a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság nem tett ajánlásokat a körülmények rendezésére, vagy ha ennek a bizottságnak az értesítését követő harminc napon belül nem született kielégítő megoldás, az importáló fél e cikknek megfelelően a körülmények rendezésére alkalmas intézkedéseket fogadhat el.

c) Az e cikkben előírt bármely intézkedés meghozatala előtt, illetve a (8) bekezdésében előírt esetekben, amint lehetséges, az érintett Fél a helyzet teljes vizsgálatához szükséges valamennyi információról tájékoztatja a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot annak érdekében, hogy az érintett felek elfogadható megoldást találjanak.

d) A védintézkedések kiválasztásakor azokat kell előtérbe helyezni, amelyek lehetővé teszik a felmerült probléma hatékony és gyors kijavítását, ugyanakkor a lehető legkevésbé zavarják ennek a megállapodásnak a működését.

e) Az e cikknek megfelelően hozott bármely védintézkedésről haladéktalanul értesíteni kell a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot, és ez az intézkedés a bizottságon belül időszakos konzultáció tárgyát képezi, különösen az eltörlését előirányzó menetrend megállapítása érdekében, ha azt a körülmények már lehetővé teszik.

8. Amennyiben kivételes körülmények azonnali intézkedések meghozatalát követelik meg, az érintett importáló fél – függetlenül attól, hogy az EK félről, Közép-Afrika aláíró államairól, vagy Közép-Afrika aláíró államainak egyikéről van szó – az esetnek megfelelően ideiglenes alapon a (3), (4) és/vagy (5) bekezdésben előírt intézkedéseket hozhat anélkül, hogy megfelelne a (7) bekezdésben foglalt követelményeknek. Ilyen intézkedés legfeljebb 180 napra hozható abban az esetben, ha az intézkedéseket az EK fél hozza, és 200 napra hozható abban az esetben, ha az intézkedéseket Közép-Afrika aláíró államai hozzák, vagy Közép-Afrika aláíró államainak egyike hozza, illetve abban az esetben, ha az EK fél intézkedései egy vagy több érintett legkülső régióra korlátozódnak. Ezeknek az ideiglenes intézkedéseknek az időtartamát le kell vonni az intézkedések, valamint bármely meghosszabbítás (6) bekezdésben meghatározott időtartamából. Ezen ideiglenes intézkedések meghozatalakor minden részes fél érdekeit figyelembe kell venni. Az érintett importáló fél tájékoztatja a másik érintett felet, és a kérdéskör vizsgálata érdekében haladéktalanul a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsághoz fordul.

9. Ha egy importáló fél valamely termék behozatalát olyan igazgatási eljárás alá veti, amely az e cikkben említett problémákat előidézni képes áruforgalomra vonatkozó mielőbbi információszolgáltatásra irányul, arról késedelem nélkül tájékoztatja a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot.

10. A WTO-megállapodásra nem lehet hivatkozni annak megakadályozása érdekében, hogy az egyik Fél az e cikk rendelkezéseinek megfelelő védintézkedéseket fogadjon el.







3. FEJEZET

Vámeljárás és a kereskedelem könnyítése

32. cikk

Célkitűzések

1. A felek elismerik a vámok, valamint a kereskedelem könnyítésének jelentőségét a világkereskedelem fejlődő környezetében. A felek megállapodnak abban, hogy megerősítik az e területen folytatott együttműködésüket annak biztosítása érdekében, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások, valamint az érintett vámigazgatási szervek adminisztratív kapacitásai eleget tegyenek a kereskedelem hatékony ellenőrzése és könnyítése területén kitűzött céloknak, és hozzájáruljanak a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országok fejlődésének és regionális integrációjának előmozdításához.

2. A felek megállapodnak abban, hogy a közpolitika törvényes célkitűzéseit, beleértve a biztonságra, valamint a csalás megelőzésére irányuló célkitűzéseket, semmilyen módon nem veszélyeztetik.

33. cikk

Vámügyi és közigazgatási együttműködés

1. Az e megállapodás rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása, valamint a 32. cikkben meghatározott célkitűzések hatékony megvalósítása érdekében a felek:

a) információt cserélnek a vámjogszabályokról, szabályozásról és eljárásokról;

b) a behozatali, kiviteli és tranziteljárásokra, valamint a vállalkozói szféra számára hatékony szolgáltatást kínáló eljárásokra vonatkozóan közös kezdeményezéseket dolgoznak ki;

c) együttműködnek a vámeljárások és kereskedelmi eljárások automatizálása tárgyában, és az információcsere területén elfogadják a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) vámadat-modelljét;

d) együttműködnek a segítségnyújtás tervezése és végrehajtása területén annak érdekében, hogy elősegítsék a vámügyi reformokat és a kereskedelem könnyítésének végrehajtását; továbbá

e) ösztönzik a nemzetközi kereskedelemben érintett valamennyi szerv közötti együttműködést.

2. Az (1) bekezdés ellenére a felek vámigazgatási szervei a vámügyekben a kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően kölcsönös közigazgatási jogsegélyt nyújtanak egymásnak. 2008-tól kezdődően a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság konszenzusos úton végrehajtja a vámügyekben a kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló jegyzőkönyv általa szükségesnek ítélt módosításait.

34. cikk

Együttműködési szabályok

1. A felek elismerik a vámügyi és a kereskedelemkönnyítési együttműködésnek az e megállapodás végrehajtása szempontjából fennálló jelentőségét.

2. A 7. cikke rendelkezéseinek megfelelően a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek többek között a következő területeken:

a) korszerű vámtechnikák alkalmazása, beleértve a kockázatok, a kötelező érvényű felvilágosítások, a termékbehozatal és -kivitel egyszerűsített eljárásainak elemzését és kezelését, az utólagos ellenőrzéseket és a vállalati auditálási módszereket;

b) olyan eljárások bevezetése, amelyek a lehetőségekhez mérten tükrözik a vámügyi és kereskedelmi területen alkalmazandó nemzetközi jogi aktusokat és előírásokat, beleértve a vámértékkel kapcsolatos WTO-szabályokat, valamint WCO jogi aktusait és előírásait, nevezetesen a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló, 1973. május 18-án Kiotóban aláírt, 1999. június 26-án Brüsszelben felülvizsgált kiotói egyezményt (felülvizsgált kiotói egyezmény), valamint a világkereskedelem biztonságosabbá tételét és megkönnyítését célzó WCO-előírások keretét;

c) a vámeljárások és kereskedelmi eljárások informatizálása.

35. cikk

Vámügyi és kereskedelmi előírások

1. A felek megállapodnak abban, hogy vámügyi és nemzetközi kereskedelmi tárgyú jogszabályaik, szabályozásuk és eljárásaik a következőkre épülnek:

a) a nemzetközi jogi aktusok és előírások, nevezetesen a felülvizsgált kiotói egyezmény, a világkereskedelem biztonságosabbá tételét és megkönnyítését célzó WCO-előírások kerete, a WCO vámadat-modelljére, valamint a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről („HR”) szóló egyezménye;

b) egységes vámokmány vagy elektronikus megfelelőjének kidolgozása, a behozatali és a kiviteli vámáru-nyilatkozatok létrehozása érdekében;

c) korszerű vámtechnikák, beleértve a kockázatok, a termékbehozatal és -kivitel egyszerűsített eljárásainak elemzését és kezelését, az utólagos ellenőrzést és a vállalati auditálási módszereket. Az eljárásoknak átláthatónak, hatékonynak és egyszerűsítettnek kell lenniük annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők – köztük a kis- és középvállalkozások – számára csökkenjenek a költségek és javuljon az előrejelezhetőség;

d) a termékek behozatalára, kivitelére és tranzitjára vonatkozó követelmények és eljárások területén alkalmazott megkülönböztetésmentesség, bár elismert, hogy objektív kockázatkezelési kritériumoktól függően a szállítmányok eltérő módon kezelhetők;

e) nevezetesen a tarifális besorolásra és a származásra vonatkozó kötelező érvényű felvilágosításokat tartalmazó szabályozások és eljárások;

f) az engedélyezett gazdálkodók számára egyszerűsített eljárások;

g) az információs rendszerek fokozatos fejlesztése, a gazdasági szereplők, a vámigazgatási szervek és más érdekelt szervek közötti elektronikus adatcsere megkönnyítése érdekében;

h) a tranzitműveletek megkönnyítése;

i) olyan szabályok, amelyek biztosítják, hogy a vámszabályozás vagy a nemzetközi kereskedelmi eljárások követelményei elleni kisebb súlyú jogsértéseket sújtó szankciók arányosak és megkülönböztetésmentesek legyenek, és alkalmazásuk ne okozzon indokolatlan késedelmet;

j) a vámügynökök kötelező megkeresési rendszerének időszakos értékelése, a teljesítmények és a hatékonyság javítása, valamint szükség esetén e rendszer megszüntetése érdekében.

2. A termékek feladása előtti kötelező vizsgálati rendszerről az átfogó partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások keretében tárgyalnak.

3. A munkamódszerek javítása, valamint annak érdekében, hogy gondoskodjanak a megkülönböztetésmentesség, az átláthatóság, a hatékonyság, a sértetlenség és a felelősség elvének tiszteletben tartásáról, a felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy:

a) meghozzák a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a vonatkozó nemzetközi ajánlások alapján egyszerűsítsék és egységesítsék a vámhatóságok és a nemzetközi kereskedelemben érintett egyéb intézmények által megkövetelt adatokat és dokumentumokat,

b) a lehetőségekhez mérten egyszerűsítik a termékek vámkezelési, kiadási és kitárolási határidőinek csökkentését célzó adminisztratív követelményeket és alakiságokat;

c) olyan hatékony, gyors és megkülönböztetésmentes eljárásokat hajtanak végre, amelyek biztosítják a vámhatóságok és más igazgatási szervek behozatallal, kivitellel vagy tranzittal kapcsolatos határozatai, végzései és intézkedései elleni jogorvoslati jogot. Ezek az eljárások a kérelmezők számára könnyen elérhetőek, a kapcsolódó költségek pedig méltányosak, és nem haladják meg a kezelésükhöz szükséges költségeket;

d) a vonatkozó nemzetközi egyezmények és nemzetközi jogi aktusok elveinek megfelelő intézkedések alkalmazásával gondoskodnak a lehető legmagasabb szintű sérthetetlenségi előírások fenntartásáról.

36. cikk

Termékek tranzitja

1. A felek gondoskodnak a termékek területükön történő szabad átszállításáról, a tranzithoz leginkább megfelelő útvonal igénybevételével. Az esetleges korlátozásoknak, ellenőrzéseknek vagy követelményeknek megkülönböztetésmentesnek, arányosnak és egységesen alkalmazottnak kell lenniük.

2. A jogos vámellenőrzések elvégzésének sérelme nélkül, a felek a másik Fél területéről származó tranzittermékeknek olyan elbánást biztosítanak, amely nem kevésbé kedvező, mint a hazai piac termékeinek biztosított elbánás, nevezetesen azok kivitele, behozatala és szállítása esetén.

3. A felek vámfelügyelet melletti szállítási rendszereket hoznak létre, amelyek lehetővé teszik, hogy a tranzitra ne kelljen vámokat és egyéb díjakat fizetni, a megfelelő garanciák átadására is figyelemmel.

4. A felek arra törekednek, hogy regionális tranzitra vonatkozó rendelkezéseket mozdítsanak elő és hajtsanak végre.

5. A felek a termékek tranzitjára vonatkozó nemzetközi előírásokra és nemzetközi jogi aktusokra támaszkodnak.

6. A felek a tranzitforgalom megkönnyítése és a határokon átnyúló együttműködés előmozdítása érdekében biztosítják a területükön található valamennyi érintett szerv együttműködését és koordinációját.

37. cikk

Kapcsolatok az üzleti szférával

A felek megállapodnak abban, hogy:

a) gondoskodnak arról, hogy a jogszabályokra, szabályozásra, eljárásokra és a csatolandó okmányokra, a vámokra és adókra, az illetékekre és egyéb díjakra vonatkozó valamennyi információ nyilvánosan – lehetőleg – elektronikus úton elérhető legyen;

b) a vámügyi és nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó szövegek kidolgozásával kapcsolatban rendszeres egyeztetésekre van szükség az üzleti szférával. E célból a felek megfelelő rendszeres konzultációs mechanizmusokat hoznak létre;

c) valamennyi új vagy módosított jogszabály, eljárás, vám vagy díj közzététele és hatálybalépése között kellő időnek kell eltelnie.

A felek vámigazgatási információkat tesznek közzé többek között az érintett szervek követelményeiről, a beléptető és/vagy kiléptető, valamint a kapcsolattartó, illetve a tájékoztató állomásokon található vámhatóságok eljárásairól, nyitvatartási idejéről és működési eljárásairól;

d) ösztönzik a gazdasági szereplők, valamint a nem önkényes és elérhető eljárások – mint például a WCO által kihirdetett egyetértési megállapodások – igénybevételében érintett vámigazgatási szervek közötti együttműködést;

e) gondoskodnak arról, hogy az igazgatási szervek nemzetközi kereskedelemre vonatkozó követelményei továbbra is megfeleljenek az üzleti szféra igényeinek, kövessék a legjobb gyakorlatokat, és maradjanak a lehető legkevésbé korlátozóak a nemzetközi kereskedelem szempontjából.

38. cikk

Vámérték

1. A felek közötti kölcsönös kereskedelemre alkalmazott vámérték meghatározásának szabályait a GATT 1994 VII. cikke és az 1994. évi GATT VII. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás szabályozza.

2. A felek együttműködnek annak érdekében, hogy a vámértékkel kapcsolatos kérdésekre, azon belül a transzferárakkal összefüggő problémákra is közös megközelítést találjanak.

39. cikk

Regionális integráció Közép-Afrikában

A vámügyi reformok előbbre vitelével és a kereskedelem megkönnyítése érdekében a felek előmozdítják a regionális integrációt, többek között a következőkre vonatkozó egységesített rendelkezések kidolgozásával:

— követelmények,

— dokumentáció,

— benyújtandó adatok,

— eljárások,

— az engedélyezett gazdálkodókat érintő rendszerek,

— a határokon bonyolított eljárások és nyitvatartási idő,

— a tranzitra, a vámfelügyelet melletti szállításra és a garancia átadására vonatkozó követelmények.

Ez valamennyi érintett szerv szoros együttműködését feltételezi, ennek az együttműködésnek a lehetőségekhez mérten a vonatkozó nemzetközi előírásokra kell hivatkoznia.







4. FEJEZET

A kereskedelem technikai akadályai, továbbá az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések

40. cikk

Célkitűzések

E fejezet célkitűzései között szerepel a felek közötti termékkereskedelem megkönnyítése, növelve az egyik fél által alkalmazott műszaki szabályokból, előírásokból és megfelelőség-értékelési eljárásokból származó kereskedelmi akadályok azonosításával, megelőzésével és felszámolásával kapcsolatos kapacitásaikat, valamint fokozva a feleknek a növények, az állatok és a közegészség védelmével kapcsolatos kapacitásait.

41. cikk

Többoldalú kötelezettségek és általános háttér

1. A felek újólag megerősítik a WTO-egyezmény, és különösen az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodás (SPS-megállapodás), valamint a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodás (TBT-megállapodás) értelmében fennálló jogaikat és kötelezettségeiket. A WTO-tagsággal nem rendelkező felek is megerősítik azt a kötelezettségvállalásukat, hogy a felek közötti kapcsolatokat érintő valamennyi kérdést illetően tiszteletben tartják az SPS-megállapodásban és a TBT-megállapodásban kinyilatkoztatott kötelezettségeket.

2. A felek újólag megerősítik, hogy kötelezettséget vállalnak a közegészség javítására Közép-Afrika aláíró államainak területén, nevezetesen azáltal, a 47. cikk értelmében megerősítik a veszélyes anyagok azonosításával kapcsolatos kapacitásukat.

3. Ezek a kötelezettségvállalások, jogok és kötelezettségek irányítják a felek által ennek a fejezetnek a címén megvalósított fellépéseket.

42. cikk

Alkalmazási kör és fogalommeghatározások

1. Ezt a fejezetet a WTO TBT-megállapodásának és SPS-megállapodásának az alkalmazási körébe tartozó intézkedésekre kell alkalmazni.

2. E fejezet alkalmazásában, és eltérő rendelkezés hiányában az SPS- és a TBT-megállapodás, a Codex Alimentarius, a növényvédelemről szóló nemzetközi egyezmény, valamint a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal fogalommeghatározásait kell alkalmazni, többek között az e fejezetben szereplő „termékekre” történő bármely hivatkozás tekintetében.

43. cikk

Illetékes hatóságok

Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések tekintetében az EK fél és Közép-Afrika aláíró államai e fejezetben említett intézkedések alkalmazásában illetékes hatóságait a II. függelék ismerteti.

A felek megfelelő időben tájékoztatják egymást a II. függelékben felsorolt illetékes hatóságokat érintő minden jelentős változásról. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elfogadja a II. függelék minden szükséges módosítását.

44. cikk

Regionalizáció (övezetekre tagolás)

A behozatali feltételek meghatározásakor a felek – a nemzetközi szabványok figyelembe vételével – esettől függően javasolhatnak és azonosíthatnak meghatározott egészségügyi és növény-egészségügyi állapotú övezeteket.

45. cikk

A kereskedelmi feltételek és az információcsere átláthatósága

1. A felek kölcsönösen tájékoztatják egymást a termékek (nevezetesen az állati és/vagy növényi eredetű termékek) behozatalával kapcsolatos jogi és közigazgatási rendelkezéseik bármely módosításáról.

2. A felek ismételten megerősítik a WTO SPS-megállapodásában és a TBT-megállapodásában számukra előírt, arra vonatkozó kötelezettséget, hogy kölcsönösen tájékoztatják egymást a vonatkozó előírások és műszaki szabályok minden olyan módosításáról, amelyet az e megállapodások értelmében létrehozott mechanizmusok váltottak ki.

3. A felek – amennyiben és amikor szükséges – közvetlen információcserét is folytatnak egyéb olyan témákról, amelyek közös megítélésük szerint kereskedelmi kapcsolataik szempontjából potenciális jelentőséggel bírnak.

4. A felek megállapodnak abban, hogy együttműködést folytatnak az állatbetegségek járványügyi felügyelete területén. A növényegészségügy védelmét illetően a felek a másik fél számára ismert és azonnali veszélyt jelentő élősködők megjelenéséről is információt cserélnek.

46. cikk

Regionális integráció

1. A Közép-Afrikai fél kötelezettséget vállal arra, hogy az e megállapodás hatálybalépésétől számított 4 éven belül regionális szinten összehangolja az e fejezet alkalmazási körébe tartozó előírásokat és egyéb intézkedéseket.

2. A felek közötti kereskedelem megkönnyítése érdekében, és a 40. cikknek megfelelően Közép-Afrika aláíró államai megállapodnak abban, hogy össze kell hangolni az EK fél területéről származó termékek behozatalára a kérdéses termékek Közép-Afrika valamely aláíró államába történő beléptetésekor alkalmazandó feltételeket. Ha e megállapodás hatálybalépésekor már léteznek nemzeti behozatali feltételek, és az összehangolt behozatali feltételek bevezetéséig azokat Közép-Afrika aláíró államai annak az elvnek megfelelően alkalmazzák, miszerint az EK fél valamely, Közép-Afrika aláíró államainak egyikében jogszerűen forgalomba hozott terméke jogszerűen forgalomban lehet Közép-Afrika összes többi aláíró államában is, egyéb korlátozás vagy adminisztratív követelmény nélkül.

47. cikk

Kapacitásfejlesztés és technikai segítségnyújtás

A 7. cikkrendelkezéseinek megfelelően a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek többek között a következő területeken:

a) Az I. függelék A. pontjában említett termékek vonatkozásában a felek megállapodnak abban, hogy – e megállapodás célkitűzéseinek megfelelően, és a Közép-Afrika aláíró államai közötti kereskedelem megkönnyítésének céljából – együttműködnek a Közép-Afrika aláíró államain belüli regionális integráció és az ellenőrzési kapacitások erősítése érdekében.

b) Az I. függelék B. pontjában említett termékek vonatkozásában a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek termékeik versenyképességének és minőségének javítása érdekében.







5. FEJEZET

Erdészeti irányítás, valamint a fa és az erdészeti termékek kereskedelme

48. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában és eltérő rendelkezés hiányában az „erdészeti termékek” megjelölés magában foglalja az erdészeti melléktermékeket és azok származékos termékeit is.

49. cikk

Alkalmazási kör

E fejezet rendelkezéseit a Közép-Afrikából származó fa és erdészeti termékek kereskedelmére, valamint azokkal az erdőkkel való fenntartható gazdálkodásra kell alkalmazni, amelyekből ezeket a termékeket kitermelik.

50. cikk

A fa és erdészeti melléktermékek, valamint azok származékos termékeinek kereskedelme

1. A felek együttműködnek annak érdekében, hogy megkönnyítsék az EK fél és a Közép-Afrikai fél között az objektív módon ellenőrizhető és a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez hozzájáruló legális forrásokból származó fa és erdészeti termékek kereskedelmét. A felek egyetértenek abban, hogy:

a) olyan intézkedéseket hajtanak végre, amelyek célja az erdészeti termékek eredetével kapcsolatban a piac bizalmának javítása, nevezetesen azok legális és/vagy fenntartható eredete tekintetében. Ezek az intézkedések magukban foglalhatnak a Közép-Afrika országai között, valamint a Közép-Afrikai fél és az EK fél között eladott fa és erdészeti termékek nyomon követhetőségének javítását célzó rendszereket;

b) az ellenőrzési lánctól független ellenőrzési és felügyeleti rendszert állítanak fel.

2. A felek felkutatják azokat a lehetőségeket, amelyekkel az EK fél piacán javíthatók a Közép-Afrikából származó, legális vagy fenntartható eredetű fával és erdészeti termékekkel kapcsolatos kereskedelmi lehetőségek. Ezek az intézkedések magukban foglalhatnak többek között közbeszerzési vonatkozású megerősített politikákat, a fogyasztók tudatosságának erősítését célzó intézkedéseket, az erdészeti termékek Közép-Afrikában történő feldolgozásának előmozdítását célzó intézkedéseket, valamint a magánszektor gazdasági szereplőinek bevonásával lebonyolítandó tevékenységeket és kezdeményezéseket.

3. A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy az e fejezet alkalmazási körébe tartozó területen megkülönböztetésmentes politikákat és/vagy jogszabályokat dolgoznak ki; a felek ugyanígy kötelezettséget vállalnak arra, hogy biztosítják e politikák és/vagy jogszabályok hatékony és megkülönböztetésmentes alkalmazását és végrehajtását, és mindezt a WTO rendelkezéseinek megfelelően teszik.

51. cikk

Regionális integráció

1. A Közép-Afrikai fél kötelezettséget vállal arra, hogy a Közép-Afrikából származó fa és erdészeti termékek kereskedelmére irányadó regionális keretet alakít ki és hajt végre, beleértve azokat a megfelelő jogszabályokat és együttműködési mechanizmusokat, amelyek hozzájárulnak a hatékony alkalmazáshoz és végrehajtáshoz.

2. A Közép-Afrikai fél az alkalmazással megbízott közép-afrikai illetékes hatóságok közötti együttműködéshez előírásokat és/vagy iránymutatásokat dolgoz ki annak biztosítása érdekében, hogy a közép-afrikai fa és erdészeti termékek régiók közötti kereskedelme objektív módon ellenőrizhető legális forrásokból származzon.

52. cikk

Kapacitások erősítése és technikai segítségnyújtás

A 7. cikk rendelkezéseinek megfelelően a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek többek között a következő területeken:

a) megkönnyítik a segítségnyújtást az e területen folytatott regionális integráció megerősítése érdekében, nevezetesen a Közép-Afrika erdőinek megőrzéséről és az azokkal való fenntartható gazdálkodásról szóló szerződés (COMIFAC) és a kistérségi konvergenciaterv végrehajtását, valamint annak érdekében, hogy megteremtik a kapacitásokat az e fejezetben vállalt kötelezettségek végrehajtásához;

b) olyan, kereskedelmi célú állami és magán kezdeményezéseket támogatnak, nevezetesen az EK fél piacára irányuló kivitel tekintetében, amelyek az objektív módon ellenőrizhető és a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez hozzájáruló, legális forrásokból származó közép-afrikai fa és erdészeti termékek helyben történő feldolgozását célozzák.

53. cikk

Egyéb megállapodások

E fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül, a fa és erdészeti termékek kereskedelmét a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezménynek (CITES) megfelelő módon azok az esetleges önkéntes partnerségi megállapodások szabályozzák, amelyekhez az Európai Unió FLEGT (Forest law enforcement, gouvernance and trade; az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtására, a kormányzásra és kereskedelemre irányuló) cselekvési terve keretében Közép-Afrika aláíró államai egyénileg vagy együttesen csatlakoznak, az Európai Közösséggel együtt.







IV. CÍM

LETELEPEDÉS, SZOLGÁLTATÁSOK KERESKEDELME ÉS ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM

54. cikk

Keret

1. A felek újólag megerősítik a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény keretében vállalt kötelezettségeiket.

2. A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy e megállapodás hatályát legkésőbb 2009. január 1-jéig kiterjesztik, tárgyalásokat folytatva a letelepedés és a szolgáltatások kereskedelmének fokozatos, aszimmetrikus és kölcsönös liberalizációjához szükséges rendelkezésekről.

55. cikk

Együttműködés

Elismerve, hogy a kereskedelmi kapacitások erősítése támogathatja a gazdasági tevékenységek fejlesztését, különösen a szolgáltatási ágazatokban, és megerősítheti szabályozási keretüket, a felek újólag megerősítik a cotonou-i megállapodás, és különösen a 34–39., a 41–43., 45. és a 74–78. cikk keretében vállalat kötelezettségeiket.







V. CÍM

A KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK







1. FEJEZET

Folyó fizetési műveletek és tőkemozgások

56. cikk

Tárgyalások folytatása a folyó fizetési műveletek és a tőkemozgások területén

1. A felek elismerik annak szükségességét, hogy biztosítani kell azt, hogy a termékek és szolgáltatások kereskedelmének liberalizációjához, valamint az egyik fél által a másik Fél területén végrehajtott befektetésekhez szükséges pénzeszközök határokon átnyúló áramlását egyik Fél se korlátozza vagy akadályozza. Az ilyen eljárás ellentétes lenne a liberalizáció célkitűzéseivel, mivel a kereskedelem, illetve a befektetés, bár önmagukban engedélyezettek, nem tennék lehetővé a külföldről teljesített kifizetést vagy finanszírozást.

2. E célkitűzés elérése érdekében a felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy 2009. január 1-jéig lezárják a tárgyalásokat egy sor olyan témával kapcsolatban, amelyek nevezetesen a következő kérdésekre vonatkoznak:

a) a termékek és szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatos pénzeszközök áramlásának, az ún. „folyó fizetési műveleteknek” a liberalizációja;

b) a „befektetésekhez” kapcsolódó pénzeszközök áramlásának, az ún. „befektetéssel kapcsolatos tőkemozgásoknak” a liberalizációja, beleértve a befektetések és a nyereségek hazatelepítését;

c) olyan védzáradék, amely komoly pénzügyi nehézségek vagy a fizetési mérleg komoly nehézségei miatt lehetővé teszi a tőke szabad mozgásától való rövid távú eltérést;

d) a befektetésekre vonatkozó tőkemozgásokétól eltérő tőkemozgások liberalizációját előíró fejlesztési záradék.







2. FEJEZET

Verseny

57. cikk

Tárgyalások folytatása a verseny területén

1. A felek elismerik a szabad és torzulásmentes verseny jelentőségét kereskedelmi kapcsolataikban, valamint azt, hogy bizonyos versenyellenes magatartások korlátozhatják a felek közötti kereskedelmet, és ezáltal akadályozhatják e megállapodás célkitűzéseinek teljesítését.

2. A felek következésképp elfogadják, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás keretében tárgyalásokba bocsátkoznak a verseny területére vonatkozó fejezettel kapcsolatban, amely különösen a következő elemeket tartalmazza:

a) az e megállapodás megfelelő működésével összeegyeztethetetlennek tekintett versenyellenes magatartások, amennyiben azok érinthetik a felek közötti kereskedelmet;

b) a versenypolitikák és -szabályok Közép-Afrikán belüli regionális szintű hatékony végrehajtására vonatkozó rendelkezések, amelyek keretbe foglalják a (2) bekezdés a) pontjának megfelelően azonosított versenyellenes magatartásokat;

c) a független szakértők technikai segítségnyújtására vonatkozó rendelkezések annak érdekében, hogy biztosítható legyen az e fejezet célkitűzéseinek megvalósítása, valamint a versenypolitikák Közép-Afrikán belüli regionális szintű hatékony alkalmazása.

3. A tárgyalások kétlépéses megközelítésen alapulnak, amelynek célja, hogy előbb Közép-Afrika regionális integrációjának összefüggésében, egy közösen meghatározott átmeneti időszakot követően pedig kétoldalú szinten alkalmazza a szabályokat.

4. A versenyről szóló fejezettel kapcsolatos tárgyalások 2009. január 1-jéig lezárulnak.







3. FEJEZET

Szellemi tulajdon

58. cikk

Tárgyalások folytatása a szellemi tulajdon területén

1. A felek újólag megerősítik a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásból (TRIPS) származó jogaikat és kötelezettségeiket, továbbá elismerik annak szükségességét, hogy a nemzetközi előírásoknak megfelelően, a kétoldalú kereskedelem torzulásainak mérséklése és a kereskedelmi akadályok csökkentése érdekében biztosítani kell a szellemi, az ipari és a kereskedelmi tulajdonjogok, valamint a TRIPS-ben foglalt egyéb jogok megfelelő oltalmának szintjét.

2. A Szellemi Tulajdon Afrikai Szervezetére (OAPI) ruházott hatáskörök tiszteletben tartására is figyelemmel, a felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy 2009. január 1-jéig lezárják a tárgyalásokat a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kötelezettségvállalások soráról.

3. A felek megállapodnak abban is, hogy megerősítik a szellemi tulajdonjogok területén folytatott együttműködésüket. Egy ilyen együttműködésnek azt kell céloznia, hogy támogassa mindegyik Fél kötelezettségvállalásainak végrehajtását, és az ilyen együttműködést nevezetesen a következő területekre kell kiterjeszteni:

a) a közép-afrikai regionális integrációs kezdeményezések megerősítése a szabályozási regionális kapacitás, valamint a regionális törvények és szabályok javítása érdekében;

b) a jogosultak említett jogokkal való visszaéléseinek, valamint az említett jogok versenytársak általi megsértésének megakadályozása;

c) támogatás a szellemi tulajdonjogok oltalmát és alkalmazását célzó közép-afrikai nemzeti törvények és szabályok kidolgozásában.

4. A tárgyalások kétlépéses megközelítésen alapulnak, amelynek célja, hogy előbb Közép-Afrika regionális integrációjának összefüggésében, egy közösen meghatározott átmeneti időszakot követően pedig kétoldalú szinten alkalmazza a szabályokat.

5. A tárgyalások során indokolt figyelembe venni Közép-Afrika aláíró államainak fejlődésbeli eltérését.







4. FEJEZET

Közbeszerzés

59. cikk

Tárgyalások folytatása a közbeszerzés területén

1. A felek felismerik, hogy az ajánlati felhívásokra vonatkozó átlátható és versenyképes szabályok hozzájárulnak a gazdasági fejlődéshez. Ennélfogva megállapodnak abban, hogy a (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelően, fejlődésbeli különbségeik elismerése mellett, tárgyalásokat folytatnak közbeszerzésük fokozatos és kölcsönös megnyitásáról.

2. E célkitűzés elérése érdekében a felek 2009. január 1-jéig lezárják a tárgyalásokat egy sor olyan esetleges közbeszerzési kötelezettségvállalással kapcsolatban, amelyek nevezetesen a következő kérdésekre vonatkoznak:

a) átlátható és megkülönböztetésmentes szabályok, alkalmazandó eljárások és elvek;

b) a lefedett termékek listája, valamint az alkalmazott küszöbértékek;

c) hatékony kifogásolási eljárások;

d) az e kötelezettségvállalások végrehajtásával kapcsolatos kapacitások támogatását célzó intézkedések, beleértve az információs technológiák kínálta lehetőségek kihasználását.

3. A tárgyalások kétlépéses megközelítésen alapulnak, amelynek célja, hogy előbb Közép-Afrika regionális integrációjának összefüggésében, egy közösen meghatározott átmeneti időszakot követően pedig kétoldalú szinten alkalmazza a szabályokat.

4. E tárgyalások során az EK fél figyelembe veszi Közép-Afrika aláíró államainak fejlesztési, pénzügyi és kereskedelmi szükségleteit, ami a különleges és megkülönböztetett elbánás érdekében a következő intézkedések formájában fejeződhet ki:

a) Szükség esetén megfelelő végrehajtási időszakok annak érdekében, hogy a közbeszerzési tárgyú kormányzati intézkedések összhangba kerüljenek valamennyi egyedi eljárási kötelezettséggel.

b) Átmeneti intézkedések, mint például kedvezményes árakra vonatkozó programok, illetve ellentételezési intézkedések elfogadása vagy fenntartása egy megszüntetési menetrenddel összhangban.







5. FEJEZET

Fenntartható fejlődés

60. cikk

Tárgyalások folytatása a fenntartható fejlődés területén

1. A felek felismerik, hogy a fenntartható fejlődés a gazdasági partnerségi megállapodás általános célkitűzése. Ennélfogva megállapodnak abban, hogy a fenntarthatóságra vonatkozó megfontolásokat a gazdasági partnerségi megállapodás mindegyik címében kifejezésre juttatják, valamint környezetvédelmi és társadalmi kérdéseket tárgyaló külön fejezeteket dolgoznak ki.

2. E célkitűzés elérése érdekében a felek 2009. január 1-jéig lezárják a tárgyalásokat egy sor, a fenntartható fejlődést érintő kötelezettségvállalással kapcsolatban, amelyek nevezetesen a következő kérdésekre vonatkoznak:

a) védelmi szint és szabályozandó jog;

b) Közép-Afrikán belüli regionális integráció, valamint a környezetvédelmi tárgyú és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet nemzetközi előírásainak alkalmazása, és a tisztességes munka előmozdítása;

c) a védelmi szintek fenntartása;

d) konzultációs és nyomon követési eljárások.

3. E tárgyalások során az EK fél figyelembe veszi Közép-Afrika aláíró államainak fejlesztési szükségleteit, ami az e területen folytatott együttműködéssel kapcsolatos rendelkezések formájában fejeződhet ki.







6. FEJEZET

Személyes adatok védelme

61. cikk

Általános célkitűzés

A felek, felismerve:

a) a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak védelmével, nevezetesen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában a magánélet védelmével kapcsolatos közös érdeküket,

b) a hatékony adatvédelmi rendszerek alkalmazásának jelentőségét a fogyasztók érdekeinek védelme, a befektetők bizalmának megerősítése és a személyes adatok határokon átnyúló áramlásának megkönnyítése érdekében,

c) a személyes adatok átlátható és méltányos módon, az érintett személyek jogainak tiszteletben tartása mellett történő gyűjtésének és feldolgozásának szükségességét, megállapodnak abban, hogy megfelelő jogi és szabályozási rendszereket, valamint az azok működéséhez szükséges közigazgatási kapacitásokat, azon belül független ellenőrző hatóságokat hoznak létre annak érdekében, hogy a személyes adatok feldolgozása terén az egyének számára megfelelő védelmet biztosítsanak, amelynek eleget kell tennie a legmagasabb szintű nemzetközi előírásoknak ( 4 ).

62. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

a) „személyes adat”: azonosított vagy azonosítható egyénre (érintett egyénre) vonatkozó bármely információ;

b) „személyes adatok feldolgozása”: a személyes adatokon automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletsor, mint a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy visszaállítás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, nyilvánosságra hozatal, összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés, valamint a személyes adatok országhatárokat átlépő továbbítása;

c) „adatkezelő”: az a természetes vagy jogi személy, hatóság vagy bármely más szervezet, amely meghatározza a személyes adatok feldolgozásának céljait és módját.

63. cikk

Általános elvek és szabályok

A felek megállapodnak abban, hogy a létrehozandó jogi és szabályozási rendszereknek és közigazgatási kapacitásoknak legalább a következő alapelveken és végrehajtás ellenőrzését célzó mechanizmusokon kell alapulnia:

a) Alapelvek

i. a célhoz kötöttség elve – az adatokat adott cél érdekében kell feldolgozni, és azokat csak akkor lehet később felhasználni vagy közölni, amennyiben az nem összeegyeztethetetlen a továbbítás céljával. Az ezen elv alóli kivételek kizárólag azok, amelyeket jogszabályok írnak elő a demokratikus társadalomban az alapvető közös érdekek védelmére;

ii. adatminőség, valamint az arányosság elve – az adatoknak pontosnak, és szükség esetén naprakésznek kell lenniük. Az adatoknak megfelelőnek, helytállónak és nem túlzott mértékűnek kell lenniük azon célok tekintetében, amelyeknek továbbításuk vagy későbbi feldolgozásuk alá van rendelve;

iii. az átláthatóság elve – az egyéneket tájékoztatni kell a feldolgozás céljáról és a harmadik országbeli adatkezelő azonosságáról, valamint minden olyan egyéb információról, amely lehetővé teszi a méltányosság elvének biztosítását. Az ezen elv alóli kivételek kizárólag azok, amelyeket jogszabályok írnak elő a demokratikus társadalomban az alapvető közös érdekek védelmére;

iv. a biztonság elve – az adatkezelő meghozza a feldolgozás jelentette kockázatok szempontjából megfelelő biztonságtechnikai és szervezeti intézkedéseket. Az adatkezelő felügyelete alatt eljáró személy, beleértve az adatfeldolgozót is, az adatkezelőtől kapott erre vonatkozó utasítás hiányában az adatokat nem dolgozhatja fel;

v. hozzáférési, helyesbítési és kifogásolási jog – az érintett személynek jogosultságot kell biztosítani arra, hogy a feldolgozás tárgyát képező, rá vonatkozó valamennyi adat másolatát kérelmezhesse, valamint arra, hogy ezeket az adatokat helyesbíthesse, ha számára úgy tűnik, hogy azok pontatlanok. Bizonyos helyzetekben lehetőséget kell biztosítani számára a rá vonatkozó adatok feldolgozásának kifogásolására. Az ezen elv alóli kivételek kizárólag azok, amelyeket jogszabályok írnak elő a demokratikus társadalomban az alapvető közös érdekek védelmére;

vi. a későbbi adattovábbítás korlátozásai – elvben az adatok eredeti címzettje által végzett bármely későbbi személyesadat-továbbítás csak abban az esetben engedélyezett, ha a másik címzettre (azaz a későbbi továbbítás címzettjére) is vonatkoznak a megfelelő védelem szintjét biztosító szabályok;

vii. különleges adatok – a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra és a szexuális életre, a bűncselekményekre, a büntetőítéletekre, illetve a biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatok feldolgozása esetén további védelmi intézkedéseket kell előírni.

b) A végrehajtás ellenőrzését célzó mechanizmusok

Megfelelő mechanizmusokat kell bevezetni annak érdekében, hogy biztosítható legyen a következő célkitűzések megvalósítása:

i. garantálni kell a szabályok betartásának megfelelő szintjét, mégpedig azáltal, hogy az adatkezelőkben tudatosítják a kötelezettségeiket, és az érintett egyénekben a jogaikat és azok gyakorlásának módját, hatékony és visszatartó erejű szankciók előírásával, valamint független hatóságok, ellenőrök és adatvédelmi tisztviselők általi ellenőrzési rendszerek bevezetésével;

ii. támogatást és segítséget kell nyújtani az érintett egyéneknek jogaik gyakorlása során, és lehetőséget kell biztosítani a számukra, hogy e jogokat gyorsan és hatékonyan, nem túlzott költség árán, adott esetben a panaszok független vizsgálatát előíró, megfelelő intézményi mechanizmus útján tartathassák tiszteletben;

iii. a szabályok betartásának elmulasztása esetén a károsult fél számára megfelelő elégtételt kell biztosítani, valamint szükség esetén szankciók alkalmazását és kártérítés fizetését kell előírni.

64. cikk

A nemzetközi kötelezettségvállalásokkal fennálló összhang

1. A felek a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságon keresztül kölcsönösen tájékoztatják egymást a többoldalú kötelezettségvállalásokról és a harmadik országokkal esetlegesen kötendő megállapodásokról, illetve minden olyan kötelezettségről, amelyet esetlegesen be kell tartaniuk, és amely e fejezet végrehajtása szempontjából releváns lehet, valamint különösen a személyes adatok feldolgozását – mint például a személyes adatok harmadik személyek általi gyűjtését, tárolását, hozzáférését vagy azoknak történő továbbítását – előíró bármely megállapodásról.

2. A felek konzultációt kérhetnek minden esetlegesen felmerülő kérdés kezelésére.

65. cikk

Együttműködés

A felek felismerik a megfelelő jogalkotási, igazságügyi és intézményi keretek kialakításának megkönnyítése, valamint a személyes adatok megfelelő védelmi szintjének biztosítása érdekében folytatott együttműködés jelentőségét, az e fejezetben foglalt célkitűzésekkel összhangban.







VI. CÍM

VITÁK MEGELŐZÉSE ÉS RENDEZÉSE







1. FEJEZET

Célkitűzés és alkalmazási kör

66. cikk

Célkitűzés

Az e cím célja, hogy megelőzze és rendezze a felek között esetlegesen felmerülő vitákat, annak érdekében, hogy – a lehetőségekhez mérten – kölcsönösen kielégítő megoldás szülessen.

67. cikk

Alkalmazási kör

1. Ezt a címet ennek a megállapodásnak az értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó bármely vita rendezésére alkalmazni kell, az ettől kifejezetten eltérő rendelkezések hiányában.

2. Az (1) bekezdés ellenére a cotonou-i megállapodás 98. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni a fejlesztési együttműködés finanszírozására vonatkozó vita esetén, a cotonou-i megállapodásban meghatározottak szerint.







2. FEJEZET

Konzultációk és közvetítés

68. cikk

Konzultációk

1. A felek arra törekednek, hogy az e megállapodással kapcsolatos vitákat jóhiszeműen folytatott konzultációk útján oldják meg annak érdekében, hogy kölcsönösen kielégítő megoldásra jussanak.

2. A konzultációk kezdeményezésére törekvő Fél ezt úgy teszi, hogy írásbeli kérelmet nyújt be a másik Félnek, annak másolatát a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak nyújtja be, pontosítva a kérdéses intézkedést és a megállapodás azon rendelkezéseit, amelyekkel az említett intézkedés véleménye szerint nincs összhangban.

3. A konzultációk megkezdésére a kérelem benyújtásának időpontjától számított 40 napon belül kerül sor. A konzultációk a kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 napon belül tekintendők lezártnak, ha a két Fél nem állapodik meg abban, hogy azokat hosszabb ideig folytatja. A konzultációk során cserélt információk bizalmasak maradnak.

4. Sürgős, nevezetesen romlandó vagy szezonális árukat érintő esetekben a konzultációk megkezdésére a kérelem benyújtásának időpontjától számított 15 napon belül kerül sor, és azok a kérelem benyújtásának időpontjától számított 30 napon belül tekintendők lezártnak.

5. Amennyiben a konzultációk megkezdésére a (3) vagy a (4) bekezdésben előírt határidőn belül nem kerül sor, vagy amennyiben a konzultációk kölcsönösen kielégítő megoldáson alapuló egyezség nélkül zárulnak le, a panaszos fél a 70. cikkel összhangban jogosult választottbírói testület létrehozását kérni.

69. cikk

Közvetítés

1. Amennyiben a konzultációk nem vezetnek kölcsönösen kielégítő megoldáshoz, a felek közös megegyezéssel közvetítőhöz fordulhatnak. Ha a felek másként nem döntenek, a közvetítés feladata a konzultációs kérelemben ismertetett kérdés rendezése.

2. Ha a vitában álló felek a közvetítésre irányuló kérelem benyújtásától számított 15 napon belül nem állapodnak meg a közvetítő személyében, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a 85. cikkben említett listán szereplő, és a felek állampolgárai közé nem tartozó személyek közül sorshúzás útján jelöl ki közvetítőt. A kiválasztásra a közvetítési kérelem benyújtásától számított 20 napon belül kerül sor mindegyik Fél egy képviselőjének jelenlétében. A közvetítő legkésőbb a kijelölését követő 30 napon belül összehívja a felek értekezletét. A közvetítő mindegyik Fél indítványait legkésőbb az értekezlet előtt 15 nappal kézhez veszi, és véleményét legkésőbb a kijelölését követő 45 napon belül tudatja.

3. A véleményében a közvetítő az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban lévő ajánlásokat tehet a vita rendezésére. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.

4. A felek megállapodhatnak abban, hogy módosítják a (2) bekezdésben említett határidőket. A közvetítő is dönthet arról, hogy ezeket a határidőket valamelyik Fél kérelmére vagy saját kezdeményezésére, az érdekelt Felet érintő különleges nehézségektől vagy az ügy bonyolultságától függően módosítja.

5. A közvetítési eljárások, és különösen a felek által ezen eljárások során kicserélt információk és képviselt álláspontok bizalmasak maradnak.







3. FEJEZET

Vitarendezési eljárások







I. szakasz

Választottbírósági eljárás

70. cikk

A választottbírósági eljárás megindítása

1. Amennyiben a felek a közöttük fennálló vitát a 68. cikkben előírt konzultáció, illetve adott esetben a 69. cikkben említett közvetítés igénybevételét követően nem rendezik, a panaszos fél választottbírói testület létrehozását kérheti.

2. A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félnek és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak. Kérelmében a panaszos fél pontosan meghatározza a vitatott intézkedéseket, és megmagyarázza, hogy ezek az intézkedések milyen okból kifolyólag sértik a jelen megállapodás rendelkezéseket.

71. cikk

Választottbírói testület létrehozása

1. Egy választottbírói testület három választottbírából áll.

2. A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelem benyújtását követő 10 napon belül a felek egyeztetést folytatnak annak érdekében, hogy megállapodjanak a választottbírói testület összetételéről.

3. Amennyiben a felek a választottbírói testület összetételét illetően – a (2) bekezdésben előírt határidőn belül – nem jutnak megállapodásra, mindegyik Fél kérheti a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnökétől vagy képviselőjétől, hogy a választottbírói testület három tagját sorshúzás útján válassza ki a 85. cikk értelmében megállapított listából, e tagok egyikének a panaszos fél által kijelölt személyek között, egy másik tagnak a bepanaszolt fél által kijelölt személyek között, a harmadik tagnak pedig a két Fél által az üléseken való elnökölésre kijelölt személyek között kell szerepelnie. Ha a felek megállapodnak a testület egy vagy több tagjának kiválasztásában, a fennmaradó tagot vagy tagokat ugyanazon eljárás alapján választják ki.

4. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke vagy képviselője a (3) bekezdésben említett, az egyik vagy a másik Féltől származó kérelemtől számított öt napon belül választja ki a választottbírákat mindegyik Fél egy képviselőjének jelenlétében.

5. A választottbírói testület megalakításának időpontja az az időpont, amikor a három választottbíró kiválasztottnak tekintendő.

72. cikk

A választottbírói testület időközi jelentése

A választottbírói testület a leíró szakaszokat, valamint a testület megállapításait és következtetéseit egyaránt tartalmazó időközi jelentést ad át a feleknek, főszabályként legkésőbb a testület megalakításától számított 120 napon belül. A testület időközi jelentésének átadását követő tizenöt napon belül mindegyik Félnek jogában áll, hogy az időközi jelentés konkrét szempontjaira vonatkozóan írásbeli észrevételeket terjesszen a testület elé.

73. cikk

A választottbírói testület határozata

1. A választottbírói testület az általa hozott határozatot legkésőbb a testület megalakításától számított 150 napon belül átadja a feleknek és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak. Ha úgy ítéli meg, hogy ez a határidő nem tartható, a testület elnöke erről írásban tájékoztatja a feleket és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot, pontosan meghatározva a késedelem okait és azt az időpontot, amikor a testület várhatóan befejezi munkáját. A választottbíróság határozatát semmilyen körülmények között sem hozhatja meg a választottbírói testület megalakításától számított 180 napon túl.

2. Sürgős esetekben, beleértve azokat, amikor romlandó vagy szezonális árukról van szó, a testület igyekszik a megalakítását követő 75 napon belül meghozni határozatát. Egyetlen esetben sem hozhatja meg határozatát a megalakításának időpontját követő több mint 90 napon túl. A megalakítását követő tíz napon belül a testület előzetes határozatot hozhat azt a kérdést illetően, hogy az ügyet sürgősnek ítéli-e.

3. A választottbírói testülettől mindegyik Fél kérheti, hogy tegyen ajánlásokat arra vonatkozóan, hogy a bepanaszolt fél hogyan valósíthatja meg a megfelelést.







II. szakasz

Megfelelés

74. cikk

A választottbírói testület határozatának való megfelelés

Mindegyik Fél, illetve adott esetben Közép-Afrika aláíró államai meghozzák mindazokat az intézkedéseket, amelyek a testület határozatának végrehajtásához szükségesek, a feleknek törekedniük kell arra, hogy megállapodjanak a határozat végrehajtásának határidejéről.

75. cikk

A megfelelés ésszerű határideje

1. Legkésőbb harminc nappal azt követően, hogy a felek értesültek a testület határozatáról, a bepanaszolt fél írásban értesíti a panaszos felet és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot a megfeleléshez szükséges határidőről („ésszerű időtartam”).

2. A felek közötti arra vonatkozó egyetértés hiányában, hogy mi minősül a testület határozatának való megfeleléshez szükséges ésszerű időtartamnak, a panaszos fél a bepanaszolt fél által az (1) bekezdés értelmében tett értesítéstől számított 20 napon belül írásban kéri a testülettől az ésszerű időtartam meghatározását. Erről a kérelemről a másik fél és a gazdasági partnerséggel foglalkozó bizottság egyszerre kap tájékoztatást. A testület határozatát a kérelem benyújtását követő 30 napon belül hozza a felek és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tudomására.

3. Az ésszerű időtartam meghatározásához a testület figyelembe veszi azt az időtartamot, amelyre a bepanaszolt félnek, illetve adott esetben Közép-Afrika aláíró államainak rendes körülmények között szüksége lenne olyan jogalkotási vagy közigazgatási intézkedések meghozatalához, amelyek hasonlóak azokhoz, amelyeket a bepanaszolt fél, illetve adott esetben Közép-Afrika aláíró államai szükségesnek ítél(nek) a megfelelés biztosításához. A testület figyelembe veheti a kapacitások olyan kimutatható korlátozásait, amelyek befolyásolhatják a szükséges intézkedések bepanaszolt fél általi elfogadását.

4. Amennyiben az eredeti testület vagy annak bizonyos tagjai nem tudnak ismételten összeülni, a 71. cikk eljárásait kell alkalmazni. A határozathozatali határidő a jelen megállapodás (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 nap.

5. Az ésszerű időtartam a felek között kölcsönös megegyezés útján meghosszabbítható.

76. cikk

A választottbírói testület határozatának való megfelelést célzó intézkedések felülvizsgálata

1. A bepanaszolt fél az ésszerű határidő lejárta előtt értesíti a másik felet és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírósági határozatnak való megfelelés érdekében hozott.

2. Az (1) bekezdés értelmében bejelentett intézkedéseknek az e megállapodásban említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségére vonatkozóan a felek közötti egyetértés hiányában a panaszos fél írásban kérheti a testülettől, hogy hozzon határozatot a kérdésről. A kérelem pontosan meghatározza a vitatott egyedi intézkedéseket, és magyarázatot ad arra, hogy azok milyen okból kifolyólag nem egyeztethetők össze ennek a megállapodásnak a rendelkezéseivel. A testület a határozatát a kérelem benyújtását követő 90 napon belül hozza nyilvánosságra. Sürgős esetekben, beleértve azokat, amikor romlandó vagy szezonális árukról van szó, a testület a kérelem benyújtását követő 45 napon belül hozza meg határozatát.

3. Amennyiben az eredeti testület vagy annak bizonyos tagjai nem tudnak ismételten összeülni, a 71. cikkben előírt eljárásokat kell alkalmazni. A határozatról szóló értesítés határideje a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 105 nap.

77. cikk

Átmeneti intézkedések a megfelelés hiánya esetén

1. Ha a bepanaszolt fél az ésszerű időtartam lejárta előtt nem tesz értesítést azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület határozatának való megfelelés érdekében hozott, illetve ha ez utóbbi úgy határoz, hogy a 76. cikk (1) bekezdése értelmében bejelentett intézkedések összeegyeztethetetlenek az említett fél e megállapodás szerinti kötelezettségeivel, a bepanaszolt fél, vagy adott esetben Közép-Afrika érintett aláíró állama, ha arra a panaszos fél felkéri, köteles annak ideiglenes kártérítési ajánlatot tenni. Ez a kártérítés magában foglalhat pénzbeli kártérítést, vagy abból állhat. Mindazonáltal e megállapodás egyetlen rendelkezése sem kötelezi a bepanaszolt felet, illetve adott esetben Közép-Afrika érintett aláíró államát arra, hogy pénzbeli kártérítést ajánljon.

2. Amennyiben a felek az ésszerű időtartam végétől vagy a választottbírói testületnek a 76. cikkben említett olyan határozatától számított 30 napon belül nem állapodnak meg kártérítésről, amely határozat szerint a meghozott megfelelési intézkedések összeegyeztethetetlenek e megállapodás rendelkezéseivel, a panaszos fél a másik fél értesítését követően jogosult a megfelelő intézkedések meghozatalára. Ezeket az intézkedéseket a panaszos fél, illetve adott esetben Közép-Afrika érintett aláíró állama fogadhatja el.

3. A szóban forgó intézkedések elfogadásakor a panaszos fél, illetve adott esetben Közép-Afrika érintett aláíró állama a jogsértéssel arányos, olyan intézkedések kiválasztására törekszik, amelyek a legkevésbé befolyásolják e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását, valamint figyelembe veszi az intézkedéseknek a bepanaszolt fél és Közép-Afrika különböző aláíró államainak gazdaságára gyakorolt hatását.

4. Az EK fél mértékletességről tesz tanúbizonyságot a kártérítés kérelmezésekor, illetve a megfelelő intézkedések az (1) és (2) bekezdéssel összhangban történő elfogadásakor.

5. A kártérítés, illetve a megfelelő intézkedések ideiglenesek, és azokat csak addig kell alkalmazni, amíg az e megállapodás rendelkezéseit sértőként elismert intézkedést visszavonják, vagy úgy módosítják, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelővé váljon, illetve addig, amíg a felek meg nem állapodnak a közöttük fennálló vita rendezéséről.

78. cikk

A megfelelő intézkedések elfogadását követő megfelelési intézkedések vizsgálata

1. A bepanaszolt fél értesíti a másik felet és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület határozatának való megfelelés érdekében hozott, és az említett értesítésében felkéri arra, hogy a panaszos fél, illetve adott esetben Közép-Afrika érintett aláíró állama szüntesse meg a megfelelő intézkedések alkalmazását.

2. Ha a feleknek az értesítés benyújtását követő 30 napon belül nem sikerül megállapodniuk az értesítés tárgyát képező intézkedéseknek az e megállapodás rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségéről, a panaszos fél írásban kéri a választottbírói testülettől, hogy hozzon határozatot a kérdésről. A kérelemről a másik fél és a gazdasági partnerséggel foglalkozó bizottság értesítést kap. A választottbírói testület határozatáról a felek és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a kérelem benyújtását követő 45 napon belül kap tájékoztatást. Ha a választottbírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében hozott valamely intézkedés nem felel meg az e megállapodásban foglalt rendelkezéseknek, eldönti, hogy a panaszos fél, illetve adott esetben Közép-Afrika érintett aláíró állama folytathatja-e a megfelelő intézkedések alkalmazását. Ha a választottbírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében hozott valamely intézkedés megfelel a jelen megállapodásban foglalt rendelkezéseknek, a megfelelő intézkedéseket megszüntetik.

3. Amennyiben az eredeti választottbírói testületnek vagy a testület bizonyos tagjainak nincs lehetősége ismételten összeülni, a 71. cikk eljárásait kell alkalmazni. A határozatról szóló értesítés határideje a jelen cikk (2) bekezdésében említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 nap.







III. szakasz

Közös rendelkezések

79. cikk

Kölcsönösen kielégítő megoldás

E cím keretében a felek bármikor megállapodhatnak valamely vita kölcsönösen kielégítő megoldásáról. Az ilyen megoldásra vonatkozó megegyezésükről értesítik a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot. Kölcsönösen kielégítő megoldás elfogadásakor az eljárást le kell zárni.

80. cikk

Eljárási szabályzat és magatartási kódex

1. A 3. fejezetben előírt vitarendezési eljárásokat a gaz