L.

MEZŐGAZDASÁGI MUNKAERŐ A mezőgazdasági munkaerőre vonatkozó statisztikai adatokat olyan módszerrel kell felvenni, amely lehetővé teszi a különböző munkaerő-kategóriák és -osztályok adatainak (például életkor, munkaidő) táblázatos formában történő egybevetését egymással és/vagy bármilyen más összeírási jellemzővel. Ez azt jelenti, hogy az üzemben mezőgazdasági munkát végző valamennyi személyt a kategóriájához tartozó összes osztályba be kell sorolni. Egy személy adatait csak egyszer kell felvenni, vagyis ha egy személy több szerepet tölt be az adott üzemben, például ő a gazdálkodó házastársa és egyben az irányító is, a rá vonatkozó adatokat nem kell kétszer felvenni. Az adatokat a kategóriák sorrendjének megfelelően kell összegyűjteni, vagyis először mint gazdálkodóra, aztán mint irányítóra, aztán mint házastársra, majd pedig mint más családtagra vonatkozó adatokként. A társas üzemet (lásd a B/1 b) pontot) úgy kell tekinteni, mint amelyen nem dolgozik családi munkaerő. Ennek következtében a társas üzem esetében a „házastárs” (rendszerint L/2) és a „más családtagok” (rendszerint L/3 a) és L/3 b)) tételhez tartozó adatokat az L/4 tételnél kell feltüntetni. Az olyan üzemek esetében, ahol a gazdálkodó jogi személy, a „gazdálkodó” (L/1), a „házastárs” (L/2) és a „más családtagok” (L/3 a) és L/3 b)) tételt nem kell kitölteni. Az irányító az L/1 (a) pontban szerepel és nem családi munkaerőnek tekintendő. Ha az irányító házastársa, illetve családtagjai az üzemben rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végeznek, az L/4 tételnél, ha az üzemben nem rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végeznek, akkor az L/5 és az L/6 tételnél kell őket nyilvántartásba venni. L/1–L/6 Az üzem mezőgazdasági munkaereje I. Minden olyan személy, aki tankötelezettségének már eleget tett (az iskolaköteles kort meghaladott életkorú személy) és a felmérés tárgyát képező üzemben az összeírás napját megelőző 12 hónap folyamán mezőgazdasági munkát végzett. Az alábbiakat nyilvántartásba kell venni, de nem számítanak az „üzem teljes mezőgazdasági munkaerejébe”: — az egyéni gazdálkodó, aki nem végez munkát az üzemben, — az egyéni gazdálkodó házastársa, aki nem végez munkát az üzemben. A társas üzem azon tagjai, akik nem vesznek részt az üzem mezőgazdasági munkájában, nem kerülnek be a felmérésbe. A megfigyelési időszak lehet 12 hónapnál rövidebb, ha a megadott adatok 12 hónapra vonatkoznak. Minden nyugdíjkorhatárt elért személyt, aki folytatja munkáját az üzemben, szerepeltetni kell a mezőgazdasági munkaerő kategóriában.



Belgium 18 év Dánia 16 év Németország 15 vagy 16 év Görögország 15 év Spanyolország 16 év Franciaország 16 év Írország 15 év Olaszország 16 év Luxemburg 15 év Hollandia 16 év Ausztria 15 év Portugália 15 év Finnország 16 év Svédország 16 év Egyesült Királyság 16 év ▼A1 Cseh Köztársaság 15 év Észtország 17 év Ciprus 15 év Lettország 18 év Litvánia 16 év Magyarország 16 év Málta 16 év Lengyelország 18 év Szlovénia 15 év Szlovákia 16 év ▼M1 Belgium, Németország és Hollandia oktatási rendszerében bizonyos életkorig kötelező nappali tagozatos oktatásban részt venni, majd ezt további két- vagy hároméves kötelező részidős oktatás (általában gyakorlat) követi. Németországban a szabályozás tartományonként változó. Megjegyzés: A megadott életkorhatárok nem értelmezhetők szigorúan, mivel számos tagállam valójában nem az iskolaköteles kor végét határozza meg, hanem az iskolában eltöltendő évek számát. Ennek megfelelően, ha valaki nem a szokásos életkorban kezdi az iskolát, arra is lehetősége lesz, hogy ne a szokásos életkorban fejezze be tanulmányait. A felmérés tárgyát képező üzemben dolgozó, de harmadik fél által alkalmazott, illetve kölcsönös segítségnyújtási megállapodás alapján dolgozó munkaerő (például mezőgazdasági alvállalkozó vagy szövetkezetek alkalmazottjai) nem kerül be az összeírásba. L/1–L/6 Mezőgazdasági munka I. Minden olyan, a felmérés tárgyát képező üzemben végzett munka, amely hozzájárul a II. mellékletben felsorolt termékek előállításához és a termelőeszközök karbantartásához vagy bizonyos, a termékek előállításából közvetlenül következő tevékenységekhez. II. A „termék előállításához hozzájáruló munka” többek között a következő feladatokat foglalja magában: — szervezés és irányítás (vásárlás és értékesítés, könyvelés stb.), — a földeken végzett munka (szántás, szénagyűjtés, betakarítás stb.), — állattenyésztés (a táp elkészítése és elosztása, fejés, állatgondozás stb.), — az üzemben végzett minden olyan munka, amely az előállított elsődleges mezőgazdasági termékek tárolásával, feldolgozásával és értékesítésre való előkészítésével kapcsolatos (silózás, csomagolás stb.), — karbantartási munkák (épületek, gépek, berendezések stb. karbantartása), — szállítás saját költségen, amennyiben ezt az üzem saját munkaereje végzi, — minden el nem különíthető, nem mezőgazdasági, másodlagos tevékenység. Ez olyan, a mezőgazdasági termeléshez szorosan kapcsolódó tevékenység, amelyet a fő mezőgazdasági tevékenységtől nem lehet különválasztani (például vajkészítés). Nem tartoznak „az üzemben végzett mezőgazdasági munka” kategóriájába a következők: — a gazdálkodó/tagok vagy az irányító(k), illetve családtagjaik saját háztartása számára végzett munka, — bármilyen erdészeti, vadászati, halászati vagy halgazdasági művelet (függetlenül attól, hogy az üzemben történik-e). Nem zárható ki e címszó alól a mezőgazdasági munkás által végzett, korlátozott mennyiségű ilyen munka, ha az külön nem mérhető, — elkülöníthető, nem mezőgazdasági, másodlagos tevékenységek (esetleg mezőgazdasági termékek feldolgozása az üzemben), — bármely elvégzett nem mezőgazdasági tevékenység, — minden olyan egyéb kereső tevékenység (lásd L/7–L/9-ig „Egyéb kereső tevékenységek” és az M/1-es kategória), amelyet a gazdálkodó és/vagy a munkaerő végez. L/1–L/6 Az üzemben ledolgozott munkaidő I. A ténylegesen az üzem mezőgazdasági munkáira fordított munkaidő, a gazdálkodó vagy irányító háztartásában végzett munka kivételével. II. A „teljes munkaidő” a munkaszerződésekre irányadó nemzeti rendelkezések által előírt minimális óraszámot jelenti. Ha ezekben nem szerepel az éves munkaórák száma, akkor minimális óraszámnak az 1 800 órát kell tekinteni (225 munkanap napi 8 órás munkavégzés mellett). L/1 és L/1 a) A gazdálkodó és az üzem irányítója: ezek meghatározása a B/1, illetőleg a B/2 bekezdésben szerepel II. Minden szükséges információt össze kell gyűjteni minden egyes, gazdálkodóként (L/1) vagy irányítóként (L/1 a)) működő természetes személyről. Amennyiben az üzem társas üzem, az adatokat a gazdálkodónak tekintett személyről (B/1 b)) kell összegyűjteni. Csak a természetes személyek adatait kell felvenni. Ez azt jelenti, hogy ha a gazdálkodó jogi személy, az adatokat csak az irányítóra vonatkozóan kell felvenni. L/2 A gazdálkodó házastársa II. Csak az egyéni gazdálkodó házastársának adatai tartoznak ide, beleértve a gazdaságban munkát nem végző házastársét is. Ha a házastárs tagja egy társas üzemnek, akkor az L/4 kategóriában, ha pedig ő az üzem irányítója, akkor az L/1 a) pontban kell őt feltüntetni. L/3 A gazdálkodó más családtagjai I. Az egyéni gazdálkodó azon családtagjai a házastárs kivételével, akik az üzemben mezőgazdasági munkát végeznek, de nem feltétlenül az üzem területén élnek. II. „A gazdálkodó családtagjai” címszó alatt általában a házastárs, az egyenes ági rokonok (házasság vagy örökbefogadás útján a családba került személyeket is beleértve), illetve a gazdálkodónak vagy házastársának testvérei értendők (lásd B/2 a)), tekintet nélkül arra, hogy ezek a személyek kapnak-e munkabért vagy sem, illetve arra, hogy rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végeznek-e vagy sem. Amennyiben a gazdálkodó valamely családtagja az üzem irányítója, akkor őt az L/1 a) pont alatt kell feltüntetni, ha viszont egy társas üzem tagja, akkor az L/4 pont alatt kell feltüntetni. L/4–L/6 Nem családi munkaerő I. Minden olyan személy a gazdálkodó és családtagjai kivételével, aki a mezőgazdasági üzem számára mezőgazdasági munkát végez, és ezért az üzemtől munkabért kap. II. Ide tartoznak a gazdálkodónak tekintett tag kivételével (lásd B/1 b)) a társas üzem más tagjai, a tagok olyan házastársai és más olyan családtagjai, akik az üzemben mezőgazdasági munkát végeznek. Őket nem családi munkaerőként kell kezelni, tekintet nélkül arra, hogy kapnak-e munkabért vagy sem. L/4 Rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végző, nem családi munkaerő I. Rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végző munkaerő: az a személy, aki a felmérés tárgyát képező üzemben az összeírást megelőző 12 hónap folyamán minden héten mezőgazdasági munkát végzett, tekintet nélkül a munkahét hosszára. Az a személy is ide tartozik, aki ezen időszak egy részében rendszeres munkát végzett, de a következő okok valamelyike miatt nem tudott a teljes időszakban dolgozni: 1. az üzemben folyó termelés speciális körülményei miatt; 2. szabadság, katonai szolgálat, betegség, baleset vagy haláleset miatti távollét miatt; 3. az üzemben való alkalmazásának kezdete vagy megszűnése miatt; 4. az üzemben folyó munka elháríthatatlan külső ok (árvíz, tűzeset stb.) folytán történt teljes leállítása miatt. II. A speciális termelési körülmények között működő üzemekhez (1. pont) tartoznak például azok, amelyek olajbogyó-, szőlő-, vagy szabadföldi zöldség- és gyümölcstermesztésre, illetve legeltetéses szarvasmarha-hizlalásra szakosodtak és csak az év bizonyos hónapjaiban igényelnek munkaerőt. Azok a munkavállalók is a 3. pont alá tartoznak, akik az összeírás napját megelőző 12 hónap folyamán az egyik üzemben abbahagyták a munkát és egy másikon álltak munkába. A rövid távú idénymunkát végző munkavállalót, például a kizárólag zöldség- és gyümölcsbetakarítással foglalkozó munkavállalót nem e pont alatt, hanem az L/5-ös és az L/6-os kategóriákban kell nyilvántartásba venni, ahol a ledolgozott munkanapok számát is fel kell tüntetni. L/5 és L/6 Nem rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végző, nem családi munkaerő I. A „Nem rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végző munkaerő” címszó alá azok a munkavállalók tartoznak, akik az összeírás napját megelőző 12 hónap folyamán az L/4-es kategóriában felsoroltaktól eltérő okból nem dolgoztak minden héten a mezőgazdasági üzemben. L/5 és L/6 A nem rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végző, nem családi munkaerő ledolgozott munkanapjainak száma I. A munkanap bármely olyan hosszúságú nap, amiért a munkás egy teljes napi munkabért kap, amely nap folyamán egy teljes munkaidőben foglalkoztatott mezőgazdasági munkavállaló tevékenységének megfelelő munkát végez. A szabadság és a betegszabadság napjai nem számítanak munkanapnak. II. Egy teljes munkanap a teljes munkaidőben foglalkoztatott, rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végző munkavállaló rendes munkanapja. A nem rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végző munkaerő munkaidejét teljes munkanapokba átszámolva kell megadni még akkor is, ha a munkaszerződés a rendszeres munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló munkavállalóénál hosszabb vagy rövidebb munkanapot ír elő. L/7–L/9 Egyéb jövedelemszerző tevékenység I. Minden olyan tevékenység, amely eltér az L kategóriában meghatározott mezőgazdasági munkavégzésre irányuló tevékenységektől, és amelyet javadalmazás fejében végeznek (fizetés, bér, nyereség vagy a nyújtott szolgáltatásnak megfelelő más fizetség, beleértve a természetbeni fizetséget). II. Ide tartozik az a nem mezőgazdasági kereső tevékenység, amelyet az üzem területén (kemping, turistaszállás üzemeltetése stb.), vagy egy másik mezőgazdasági üzem területén végeznek, illetve a nem mezőgazdasági vállalkozásban végzett tevékenység. Ide tartozik a másik mezőgazdasági üzemben végzett mezőgazdasági munka is. Nem tartozik ide az üzem területén végzett, el nem különíthető, nem mezőgazdasági, másodlagos kereső tevékenység. L/7: csak azoknak a gazdálkodóknak az adatait kell felvenni, akik egyben irányítók is. L/8: csak azoknak az üzemeknek az esetében kell felvenni adatokat a házastársakról (azokról is, akik nem vesznek részt az üzem mezőgazdasági munkájában), ahol a gazdálkodó egyéni gazdálkodó. L/9: csak azokról az üzemekről kell adatokat felvenni, amelyek esetében a gazdálkodó egyéni gazdálkodó. Amennyiben a gazdálkodó jogi személy, az irányítókról nem kell információt gyűjteni. I. Az a tevékenység, amelyet a válaszadó fő tevékenységeként nevez meg. II. Rendszerint olyan tevékenység, amely több időt igényel, mint a felmérés tárgyát képező üzemben végzett mezőgazdasági munkavégzésre irányuló tevékenység. Amennyiben a válaszadó ténylegesen nem dolgozik az üzemben, a fentiekben leírt bármilyen kereső tevékenység főfoglalkozásnak tekinthető. I. Annak a válaszadónak bármely egyéb tevékenysége, aki a felmérés tárgyát képező üzemben folyó mezőgazdasági tevékenységet fő tevékenységeként nevezi meg. II. Rendszerint olyan tevékenység, amely kevesebb időt igényel, mint a felmérés tárgyát képező üzemben végzett mezőgazdasági munkavégzésre irányuló tevékenység. L/10 Az L/1–L/6 bekezdésekben nem szereplő, az üzemben a nem közvetlenül az üzem alkalmazásában álló személyek (pl. beszállítók alkalmazottai) által végzett mezőgazdasági munka teljes munkaidős foglalkoztatás szerint számított munkanapjainak száma I. Minden olyan mezőgazdasági munka (lásd az L/1–L/6 „Mezőgazdasági munka” kategóriák alatti megjegyzéseket), amelyet az üzemben az üzem számára olyan személy végez, aki nem áll közvetlenül az üzem alkalmazásában, hanem vagy önálló vállalkozóként működik, vagy egy harmadik fél – például beszállító vagy szövetkezet – alkalmazottja. A ledolgozott munkaórák számát a teljes munkaidős foglalkoztatás szerint számított napokban illetve hetekben kell megadni. II. Ide tartoznak azoknak a személyeknek a munkanapjai is, akik más személy vagy cég megbízásából végeznek munkát a felmérés tárgyát képező üzemben. Nem tartozik ide a mezőgazdasági könyvelő cégek által végzett munka és az ingyenes kölcsönös segítségnyújtás.