02011R1178 — HU — 02.09.2018 — 007.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B A BIZOTTSÁG 1178/2011/EU RENDELETE (2011. november 3.) a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 311, 2011.11.25., 1. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

A BIZOTTSÁG 1178/2011/EU RENDELETE

(2011. november 3.)

a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)







1. cikk

Hatály

Ez a rendelet részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

1. a pilóták szakszolgálati engedélyeinek különböző jogosításai, az e szakszolgálati engedélyek kibocsátására, fenntartására, módosítására, korlátozására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, a szakszolgálati engedélyek jogosultjainak jogosultságai és kötelezettségei, a meglévő nemzeti pilóta-szakszolgálati engedélyek és nemzeti repülőmérnöki engedélyek pilóta-szakszolgálati engedélyekké való konvertálásának feltételei, valamint a harmadik országok által kibocsátott szakszolgálati engedélyek elfogadásának feltételei;

2. a repülésoktatásért, a repülésszimulációs oktatásért vagy a pilóták ismereteinek felméréséért felelős személyek képesítése;

3. a pilóták különféle orvosi minősítései, az ezen orvosi minősítések kiadására, fenntartására, módosítására, korlátozására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, az orvosi minősítések birtokosainak jogosultságai és kötelezettségei, valamint a nemzeti orvosi minősítéseknek általánosan elismert orvosi minősítésekké való konvertálásának feltételei;

4. a repülőorvos-szakértők képesítése, valamint annak feltételei, hogy egy háziorvos repülőorvos-szakértőként járhasson el;

5. a légiutas-kísérő személyzet tagjainak rendszeres repülőorvosi vizsgálata, valamint az e vizsgálat elvégzéséért felelős személyek képesítése;

▼M1

6. a légiutas-kísérő személyzet tanúsítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, korlátozására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a légiutas-kísérői tanúsítványok birtokosainak jogosultságai és kötelezettségei;

7. a polgári légi közlekedésben érintett repülőgép-személyzet képesítésében és repülőorvos-szakértői vizsgálatában részt vevő pilótaképző szervezetek és repülőorvosi központok engedélyeinek kiadására, fenntartására, módosítására, korlátozására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;

8. a repülésszimulációs oktatóeszközök bizonyítványaira, valamint az ilyen eszközöket működtető és alkalmazó szervezetekre vonatkozó követelmények;

9. a tagállamok, az Ügynökség és a szervezetek által az igazgatási és irányítási rendszerrel kapcsolatban az (1)–(8) bekezdéssel összefüggésben teljesítendő követelmények.

▼B

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1. „FCL rész szerinti engedély” : az I. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelő, repülőszemélyzeti szakszolgálati engedély;

2. „JAR” : a Társult Légügyi Hatóság által elfogadott, 2009. június 30-án hatályos egységes légügyi előírás;

3. „könnyű légi járműre érvényes pilóta-szakszolgálati engedély (light aircraft pilot licence, LAPL)” : a szabadidős célú üzemben tartásban részt vevő pilótáknak a 216/2008/EK rendelet 7. cikke szerinti szakszolgálati engedélye;

4. „a JAR-oknak megfelelő engedély” : a JAR-okat átültető nemzeti szabályozás és a nemzeti eljárások szerint, olyan tagállam által kibocsátott pilóta-szakszolgálati engedély és kapcsolódó jogosítások, minősítések, felhatalmazások, illetve képesítések, amelyek átültették a vonatkozó JAR-okat, és amelyeket e JAR-ok kapcsán kölcsönös elismerésre ajánlottak a Társult Légügyi Hatóság rendszerének keretében;

5. „a JAR-oknak nem megfelelő engedély” : egy tagállam által a nemzeti szabályozással összhangban kibocsátott vagy elismert, a vonatkozó JAR-ok kapcsán kölcsönös elismerésre nem ajánlott pilóta-szakszolgálati engedély;

6. „beszámítás” : korábbi tapasztalat vagy képesítés elismerése;

7. „beszámítási jegyzőkönyv” : a korábbi tapasztalat, illetve képesítés elismerésének alátámasztására szolgáló jegyzőkönyv;

8. „konvertálási jegyzőkönyv” : egy engedély FCL rész szerinti engedéllyé való konvertálásának alátámasztására szolgáló jegyzőkönyv;

9. „a JAR-oknak megfelelő pilóta-szakszolgálati orvosi minősítés és repülőorvos-szakértői tanúsítvány” : a JAR-okat átültető nemzeti szabályozás és a nemzeti eljárások szerint, olyan tagállam által kibocsátott tanúsítvány, amely átültette a vonatkozó JAR-okat, és amelyet e JAR-ok kapcsán kölcsönös elismerésre ajánlottak a Társult Légügyi Hatóság rendszerének keretében;

10. „a JAR-oknak nem megfelelő pilóta-szakszolgálati orvosi minősítés és repülőorvos-szakértői tanúsítvány” : egy tagállam által a nemzeti szabályozással összhangban kibocsátott vagy elismert, a vonatkozó JAR-ok kapcsán kölcsönös elismerésre nem ajánlott minősítés;

▼M1

11. „a légiutas-kísérő személyzet tagja” : a személyzet megfelelő képzettséggel rendelkező olyan – nem a hajózó személyzethez, és nem a műszaki személyzethez tartozó – tagja, aki az üzemben tartó megbízásából az üzemeltetés során az utasok és a repülés biztonságát szolgáló feladatokat lát el;

12. „repülőgép-személyzet” : a hajózó személyzet és a légiutas-kísérő személyzet;

13. „a JAR-oknak megfelelő engedély, jóváhagyás vagy szervezet” : a JAR-okat átültető nemzeti jogszabályokkal és a vonatkozó JAR-okat átültető tagállam eljárásaival összhangban kibocsátott vagy elismert olyan engedély vagy jóváhagyás, illetve engedéllyel vagy jóváhagyással rendelkező, bejegyzett vagy elismert olyan szervezet, amelyet e JAR-ok kapcsán kölcsönös elismerésre ajánlottak a Társult Légügyi Hatóság rendszerének keretében;

▼M7

14. „elfogadható megfelelési módozatok (AMC)” : az Ügynökség által elfogadott, nem kötelező érvényű előírások, amelyekkel bizonyítható a 216/2008/EK rendeletnek és a rendelet végrehajtási szabályainak való megfelelés;

15. „alternatív megfelelési módozat (AltMoC)” : egy meglévő AMC-re alternatívát kínáló vagy a 216/2008/EK rendeletnek és végrehajtási szabályainak való megfelelésre új módozatokat javasló módozat, amelyhez az Ügynökség nem fogadott el kapcsolódó AMC-t;

16. „jóváhagyott képzési szervezet (ATO)” : olyan szervezet, amely jogosult arra, hogy a 10a. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban kiadott jóváhagyás alapján képzést tartson pilóták számára;

17. „alapvető műszerek kezelésének oktatására használt berendezés (BITD)” : a növendék pilóta valamely repülőgéposztálynak megfelelő szolgálati helyét reprezentáló, földi telepítésű kiképzőeszköz, amely magában foglalhat képernyő alapú műszerfalakat és rugós terhelő mechanizmussal ellátott kormányberendezést, és amely képzési munkaállomásként szolgál legalább a műszeres repülés eljárási aspektusaihoz;

18. „légialkalmassági előírások (CS)” : az Ügynökség által elfogadott műszaki szabványok, amelyek ismertetik a szervezetek által minősítési célból alkalmazható eszközöket;

19. „pilótaoktató (FI)” : az I. melléklet (FCL rész) J. alrészével összhangban légi járművön való oktatásra feljogosított oktató;

20. „repülésszimulációs oktatóeszköz (FSTD)” : olyan pilótaoktató eszköz, amely: a) repülőgépek esetében teljes repülőgép-szimulátor (FFS), repülésoktató eszköz (FTD), repülést és navigációs eljárásokat oktató eszköz (FNPT) vagy alapvető műszerek kezelésének oktatására használt berendezés (BITD); b) helikopterek esetében teljes helikopterszimulátor (FFS), repülésoktató eszköz (FTD) vagy repülést és navigációs eljárásokat oktató eszköz (FNPT);

21. „az FSTD minősítése” : az FSTD műszaki képességeinek a kérdéses FSTD-re vonatkozó légialkalmassági előírásokban meghatározott szintje;

22. a szervezet „székhelye” : a szervezet központja vagy bejegyzett irodája, ahol az elsődleges pénzügyi feladatokat, valamint az e rendeletben említett tevékenységek műveleti irányítását végzik;

23. „alkalmasság-ellenőrzési útmutató (QTG)” : az annak bizonyítására elkészített dokumentum, hogy a repülésszimulációs oktatóeszköz teljesítménye és kezelési jellemzői – az előírt korlátokon belül szimulálva – megfelelnek az adott légi jármű, repülőgéposztály vagy helikoptertípus teljesítményének és kezelési jellemzőinek, és hogy az oktatóeszköz teljesít minden vonatkozó követelményt. Az alkalmasság-ellenőrzési útmutató tartalmazza mind a légi jármű, repülőgéposztály vagy helikoptertípus adatait, mind a repülésszimulációs oktatóeszköznek az értékelés elősegítéséhez használt adatait;

24. „bejelentett képzési szervezet (DTO)” : olyan szervezet, amely jogosult arra, hogy a 10a. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban tett bejelentés alapján képzést tartson pilóták számára;

25. „a DTO oktatási programja” : a DTO által elkészített dokumentum, amely részletesen ismerteti az adott DTO által tartott tanfolyamot.

▼M3

3. cikk

Pilóták szakszolgálati engedélyeinek és orvosi minősítéseinek kibocsátása

(1) E rendelet 8. cikkének sérelme nélkül a 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában, valamint (5) bekezdésében említett légi járművek pilótáinak meg kell felelniük az e rendelet I. és IV. mellékletében foglalt műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak.

(2) Az e rendelet I. mellékletében meghatározott engedélyek jogosultjait megillető jogosultságok sérelme nélkül az e rendelet I. mellékletének B. vagy C. alrészével összhangban kibocsátott pilóta-szakszolgálati engedélyek jogosultjai végrehajthatják a 965/2012/EU rendelet 6. cikkének (4a) bekezdésében említett repüléseket. Mindez nem érinti az utasszállításra vonatkozó bármely további követelmény teljesítését, vagy az e rendelet I. mellékletének B. vagy C. alrészében meghatározott kereskedelmi műveletek végzését.

▼B

4. cikk

Meglévő nemzeti pilóta-szakszolgálati engedélyek

(1) A JAR-oknak megfelelő, egy tagállam által ►M1 az e rendelet alkalmazása ◄ előtt kibocsátott vagy elismert engedélyt úgy kell tekinteni, hogy e rendeletnek megfelelően állították ki. A tagállamok az ilyen engedélyeket legkésőbb ►M1 2018. április 8-ig ◄ az ARA részben meghatározott formátum szerinti engedélyekre cserélik.

(2) Az e rendelet alkalmazásának kezdete előtt egy tagállam által kibocsátott vagy elismert, a JAR-oknak nem megfelelő engedélyt – beleértve minden kapcsolódó jogosítást, minősítést, felhatalmazást, illetve képesítést is – a kibocsátó tagállam FCL rész szerinti engedéllyé konvertálja.

(3) A JAR-oknak nem megfelelő engedélyeknek FCL rész szerinti engedélyekké és kapcsolódó jogosításokká, illetve minősítésekké való konvertálására az alábbiak az irányadók:

a) a II. melléklet rendelkezései; vagy

b) a konvertálási jegyzőkönyvben foglaltak.

(4) A konvertálási jegyzőkönyvet az alábbiak szerint kell kiállítani:

a) a jegyzőkönyvet a pilóta-szakszolgálati engedélyt kibocsátó tagállam állítja ki az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (a továbbiakban: Ügynökség) egyeztetésben;

b) a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, hogy a pilóta-szakszolgálati engedélyeket milyen nemzeti követelmények alapján bocsátották ki;

c) a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, hogy a pilótákat milyen jogosultságokkal ruházták fel;

d) a jegyzőkönyvben meg kell jelölni, hogy az I. melléklet szerinti követelmények közül melyek számítandók be;

e) a jegyzőkönyvben adott esetben fel kell tüntetni az FCL rész szerinti engedélybe foglalandó korlátozásokat, valamint azokat a követelményeket, amelyeket a pilótának teljesítenie kell e korlátozások feloldásához.

(5) A konvertálási jegyzőkönyvbe bele kell foglalni a (4) bekezdés a)–e) pontja szerinti tényállások alátámasztásához szükséges valamennyi dokumentum másolatát, beleértve a vonatkozó nemzeti követelmények és eljárások másolatát is. A konvertálási jegyzőkönyv megfogalmazásakor a tagállamok arra törekednek, hogy a pilóták lehetőség szerint megőrizhessék jelenlegi tevékenységi körüket.

(6) Az (1) és a (3) bekezdés ellenére, az egypilótás nagyteljesítményű komplex légi járműhöz kapcsolódó jogosultságokkal felruházott, osztályjogosítás-oktatói tanúsítással vagy vizsgáztatói tanúsítással rendelkező engedélyesek jogosultságait egypilótás légi járművekre szóló típusjogosítás-oktatói vagy -vizsgáztatói minősítéssé konvertálják.

(7) Egy tagállam az alábbi feltételekkel hatalmazhat fel egy növendék pilótát arra, hogy korlátozott jogosultságokat felügyelet nélkül gyakoroljon még azelőtt, hogy az LAPL kibocsátásához szükséges valamennyi követelményt teljesítette volna:

a) a jogosultságok az ország területére vagy annak egy részére korlátozódnak;

b) a jogosultságok korlátozott földrajzi területre, legfeljebb 2 000 kg felszállási tömeggel rendelkező, egymotoros, dugattyús repülőgépekre korlátozódnak, és nem terjednek ki utas szállítására;

c) a felhatalmazást az oktató által a tagállam elméleti biztonsági kockázatértékelése nyomán végzett egyéni biztonsági kockázatértékelés alapján adják meg;

d) a tagállam hároméves időközönként időszakos jelentést terjeszt a Bizottság és az Ügynökség felé.

▼M3

(8) 2019. április 8-ig a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy repülőgépekkel való, műszeres repülési szabályok szerinti repülésre szóló korlátozott jogosultságokat biztosítsanak egy pilóta számára még azt megelőzően, hogy a pilóta teljesítette volna a műszerjogosítás megszerzéséhez szükséges, e rendelet szerinti összes követelményt, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek:

a) a tagállamok csak akkor adhatnak ki ilyen engedélyt, ha azt olyan konkrét helyi igény indokolja, amelyet az e rendelet szerinti jogosítások révén nem lehet kielégíteni;

b) az engedélyben foglalt jogosultságok mértékét a tagállam által végzett repülésbiztonsági kockázatelemzés alapján kell meghatározni, figyelembe véve a pilóta által teljesítendő kompetenciaszinthez szükséges képzés terjedelmét;

c) az engedélyben foglalt jogosultságok az adott tagállam nemzeti légterére vagy annak egy részére korlátozódnak;

d) az engedélyeket olyan kérelmezők részére lehet kiadni, akik a tagállam által előírtak szerint képesítéssel rendelkező oktató felügyelete mellett megfelelő képzést teljesítettek, és képesítéssel rendelkező vizsgáztató előtt számot adtak az előírt kompetenciákról;

e) a tagállam tájékoztatja a Bizottságot, az EASA-t és a többi tagállamot az engedély sajátosságairól, és ezen belül az engedély kiadásának indokáról és a repülésbiztonsági kockázatelemzésről.

f) a tagállamok nyomon követik az engedélyhez kapcsolódó tevékenységeket, hogy így biztosítsák a megfelelő biztonsági szintet, és meghozhassák a szükséges intézkedéseket, amennyiben fokozott kockázatok vagy biztonsági aggály merül fel;

g) a tagállamok az engedély végrehajtásához kapcsolódó repülésbiztonsági szempontokat felülvizsgálják, és erről legkésőbb 2017. április 8-án jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz.

▼M6

(9) A 2018. augusztus 19. előtt kiállított engedélyek esetében a tagállamoknak legkésőbb 2022. december 31-ig meg kell felelniük az (EU) 2018/1065 bizottsági rendelettel ( 1 ) módosított ARA.FCL.200. a) pont második bekezdésében meghatározott követelményeknek.

▼M5

4a. cikk

Teljesítményalapú navigációs jogosultságokkal bővített IR-jogosultságok

(1) A pilóták csak azután repülhetnek teljesítményalapú navigációs (PBN) eljárások szerint, miután PBN-jogosultságokat szereztek, és az ezekre vonatkozó igazolást a műszerjogosításukba (IR) bejegyezték.

(2) A pilóta akkor kaphat PBN-jogosultságokat, ha eleget tesz minden alábbi követelménynek:

a) a pilóta az I. melléklet (FCL rész) FCL.615 pontjának megfelelően sikeresen elvégezte a teljesítményalapú navigációval bővített elméleti tanfolyamot;

b) a pilóta az I. melléklet (FCL rész) FCL.615 pontjának megfelelően sikeresen elvégezte a teljesítményalapú navigációval bővített repülési képzést;

c) a pilóta vagy az I. melléklet (FCL rész) 7. függelékének megfelelően sikeres jártassági vizsgát tett, vagy az I. melléklet (FCL rész) 9. függelékének megfelelően sikeres jártassági vizsgát tett, illetve sikeresen megfelelt a készségellenőrzésen.

(3) A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett követelményeket teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a képzés keretében vagy a PBN-műveletekben való jártasság révén megszerzett kompetencia egyenértékű a (2) bekezdés a) és a b) pontjában említett képzéseken megszerezhető kompetenciával, és a pilóta a (2) bekezdés c) pontjában említett készségellenőrzésen vagy jártassági vizsgán hitelt érdemlően bizonyította kompetenciáját a vizsgáztatónak.

(4) A teljesítményalapú navigáció terén szerzett kompetencia sikeres bizonyítását a (2) bekezdés c) pontjában említett jártassági vizsga vagy készségellenőrzés után be kell vezetni a repülési naplóba vagy az azzal egyenértékű nyilvántartásba, és alá kell íratni a vizsgát vagy ellenőrzést levezető vizsgáztatóval.

(5) 2020. augusztus 25-ig a PBN-jogosultságokkal nem bővített műszerjogosítással rendelkező pilóták csak PBN-jogosultságot nem igénylő útvonalakon és megközelítésekkel repülhetnek, és műszerjogosításuk megújításához sem szükséges teljesítményalapú navigációval összefüggő feltétel; ezen időpontot követően azonban már minden műszerjogosítás esetében előírás, hogy PBN-jogosultságokkal is rendelkezni kell.

▼B

5. cikk

Meglévő pilóta-szakszolgálati orvosi minősítések és repülőorvos-szakértői tanúsítványok

(1) A JAR-oknak megfelelő, egy tagállam által e rendelet alkalmazásának kezdete előtt kibocsátott vagy elismert pilóta-szakszolgálati orvosi minősítést, illetve repülőorvos-szakértői tanúsítványt úgy kell tekinteni, hogy e rendeletnek megfelelően állították ki.

(2) A tagállamok a pilóta-szakszolgálati orvosi minősítéseket és a repülőorvos-szakértői tanúsítványokat legkésőbb 2017. április 8-ig az ARA részben meghatározott formátum szerinti tanúsítványokra cserélik.

(3) A JAR-oknak nem megfelelő, egy tagállam által e rendelet alkalmazásának kezdete előtt kibocsátott vagy elismert pilóta-szakszolgálati orvosi minősítés, illetve repülőorvos-szakértői tanúsítvány a soron következő meghosszabbításáig, de legkésőbb 2017. április 8-ig érvényes.

(4) Az (1) és a (2) bekezdésben említett minősítések meghosszabbítására a IV. mellékletben előírtaknak megfelelően kerül sor.

6. cikk

Berepülési képesítések konvertálása

(1) Azon pilóták esetében, akik e rendelet alkalmazásának kezdete előtt az 1702/2003/EK rendelet ( 2 ) melléklete szerinti, 1. és 2. kategóriájú repülési teszteket végeztek, illetőleg berepülőpilótákat oktattak, a berepülési képesítéseket e rendelet I. mellékletének megfelelően berepülőjogosítássá és – adott esetben – berepülésoktatói tanúsítássá konvertálja az a tagállam, amelyik a berepülői képesítéseket kibocsátotta.

(2) A konvertálásra egy, a 4. cikk (4) és (5) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő konvertálási jelentés megállapításai alapján kerül sor.

7. cikk

Meglévő nemzeti fedélzeti mérnöki engedélyek

(1) A Chicagói Egyezmény 1. mellékletének megfelelően kibocsátott fedélzeti mérnöki engedély FCL rész szerinti engedéllyé való konvertálását az engedély jogosultja a kibocsátó tagállamtól igényelheti.

(2) A fedélzeti mérnöki engedélyek FCL rész szerinti engedéllyé történő konvertálására egy, a 4. cikk (4) és (5) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő konvertálási jelentés alapján kerül sor.

(3) Repülőgépre szóló légitársasági pilóta-szakszolgálati engedély (airline transport pilot licence, ATPL) igénylése esetén meg kell tartani az I. melléklet FCL.510.A pontja c) bekezdésének 2. pontjában a beszámításra vonatkozóan előírtakat.

8. cikk

A harmadik országok által kibocsátott engedélyek elfogadásának feltételei

▼M4

(1) A 216/2008/EK rendelet 12. cikkének sérelme nélkül, az Unió és az adott harmadik országok között létrejött, a pilóták engedélyezésére kiterjedő megállapodás hiányában a tagállamok e rendelet III. mellékletének rendelkezéseivel összhangban fogadhatják el a harmadik országok által kibocsátott engedélyeket, jogosításokat és tanúsításokat, valamint a harmadik országok által vagy nevében kibocsátott kapcsolódó orvosi minősítéseket.

▼B

(2) Amennyiben az FCL rész szerinti engedély kérelmezője már rendelkezik azzal egyenértékű, egy harmadik ország által a Chicagói Egyezmény 1. mellékletének megfelelően kibocsátott engedéllyel, jogosítással vagy minősítéssel, a kérelmezőnek teljesítenie kell az e rendelet I. mellékletében foglalt követelmények összességét, azzal az eltéréssel, hogy az oktatás időtartamára, az oktatási alkalmak számára és az egyes képzési óraszámokra vonatkozó követelmények mérsékelhetőek.

(3) A kérelmezőnek beszámításra kerülő ismereteket egy jóváhagyott képzési szervezet ajánlása nyomán az a tagállam határozza meg, amelynél a pilóta az engedélyt igényelte.

(4) Harmadik ország által vagy nevében a Chicagói Egyezmény 1. mellékletének megfelelően kibocsátott ATPL esetében, amennyiben annak jogosultja megszerezte az adott légijármű-kategóriára szóló ATPL kibocsátásához az I. melléklet F. alrészében megkövetelt tapasztalatot, teljes egészében beszámítható az elméleti vizsgára és a jártassági vizsgára bocsátás előzetes tanfolyamvégzési követelményeinek teljesítése, feltéve, hogy a harmadik országbeli engedély az ATPL-jártassági vizsgán használt légi járműre érvényes típusjogosítást tartalmaz.

(5) Az FCL rész szerinti engedélyek jogosultjai részére kibocsáthatóak azok a repülőgép-, illetve helikopter-típusjogosítások, amelyekre nézve teljesülnek e jogosultságoknak egy harmadik ország által megállapított kibocsátási követelményei. Ezek a jogosultságok a szóban forgó harmadik országban lajstromozott légi járművekre korlátozódnak. Ez a korlátozás feloldható, amennyiben a pilóta eleget tesz a III. melléklet C.1. pontja szerinti követelményeknek.

9. cikk

E rendelet alkalmazásának kezdete előtt megkezdett képzés beszámítása

(1) Az FCL rész szerinti engedélyeknek az I. melléklet szerinti kibocsátása céljából teljes egészében beszámításra kerül minden olyan képzés, amelyet e rendelet alkalmazásának kezdete előtt az Egyesült Repülési Hatóság követelményeivel és eljárásaival összhangban, a vonatkozó JAR-ok kapcsán a Társult Légügyi Hatóság rendszere keretében kölcsönös elismerésre ajánlott tagállam felügyelete alatt kezdtek meg, feltéve, hogy a képzés és a vizsgáztatás legkésőbb 2016. április 8-ig befejeződik.

(2) Az e rendelet alkalmazásának kezdete előtt a Chicagói Egyezmény 1. mellékletével összhangban megkezdett képzéseknek az FCL rész szerinti engedélyek kibocsátása céljából történő beszámítására egy, a tagállam által az Ügynökséggel egyeztetésben készített beszámítási jegyzőkönyv alapján kerül sor.

(3) A beszámítási jegyzőkönyvben ismertetni kell a képzés tartalmát, továbbá meg kell jelölni az FCL rész szerinti engedéllyel kapcsolatban beszámításra kerülő követelményeket és adott esetben azokat a követelményeket, amelyeket a kérelmezőknek az FCL rész szerinti engedély megszerzéséhez teljesíteniük kell. A jegyzőkönyvnek másolatot kell tartalmaznia a képzés tartalmának bizonyításához szükséges valamennyi dokumentumról, valamint a képzés megkezdésére irányadó nemzeti követelményekről és eljárásokról.

▼M2

9a. cikk

Típusminősítő képzések és üzemeltetési alkalmassági adatok

(1) Amennyiben e rendelet mellékletei a 748/2012/EU rendelettel összhangban összeállított üzemeltetési alkalmassági adatokra hivatkoznak, de ezek az adatok a kérdéses légijármű-típus esetében nem érhetőek el, a típusminősítő tanfolyamra jelentkezőknek kizárólag az 1178/2011/EU rendelet mellékleteiben szereplő rendelkezéseknek kell eleget tenniük.

(2) Azon típusminősítő képzéseknek, amelyeket az adott légijármű-típus kapcsán a 748/2012/EU rendelettel összhangban megállapított üzemeltetési alkalmassági adatok között szereplő, a pilóták típusminősítő képzéséhez tartozó minimális tanterv jóváhagyását megelőzően hagytak jóvá, legkésőbb 2017. december 18-ig vagy az üzemeltetési alkalmassági adatok jóváhagyásától számított két éven belül ki kell terjedniük a kötelező képzési elemekre.

▼B

10. cikk

A katonai szolgálat során szerzett pilóta-szakszolgálati engedély beszámítása

(1) A katonai pilóta-szakszolgálati engedélyek jogosultjai attól a tagállamtól igényelhetnek FCL rész szerinti engedélyt, amelyben katonai szolgálatot teljesítettek.

(2) A katonai szolgálat során szerzett ismereteknek, tapasztalatnak és jártasságnak az I. melléklet szerinti vonatkozó követelmények teljesítése céljából történő beszámítására egy, a tagállam által az Ügynökséggel egyeztetésben készített beszámítási jegyzőkönyv megállapításai alapján kerül sor.

(3) A beszámítási jegyzőkönyvet az alábbiak szerint kell kiállítani:

a) a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, hogy a katonai engedélyeket, jogosításokat, minősítéseket, felhatalmazásokat, illetve képesítéseket milyen nemzeti követelmények alapján bocsátották ki;

b) a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni, hogy a pilótákat milyen jogosultságokkal ruházták fel;

c) a jegyzőkönyvben meg kell jelölni, hogy az I. melléklet szerinti követelmények közül melyek számítandók be;

d) a jegyzőkönyvben adott esetben fel kell tüntetni az FCL rész szerinti engedélybe foglalandó korlátozásokat, valamint azokat a követelményeket, amelyeket a pilótáknak teljesíteniük kell e korlátozások feloldásához;

e) a jegyzőkönyvbe bele kell foglalni a fenti tényállások alátámasztásához szükséges valamennyi dokumentumot, és csatolni kell a vonatkozó nemzeti követelmények és eljárások másolatát.

▼M1

10a. cikk

Pilótaképző szervezetek

▼M7

(1) A szervezetek a 216/2008/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban csak akkor jogosultak képzést tartani a 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemeltetésében részt vevő pilótáknak, ha az illetékes hatóság jóváhagyást ad ki az említett szervezetek számára, amelyben megerősíti, hogy ezek eleget tesznek a 216/2008/EK rendelet III. mellékletében meghatározott alapkövetelményeknek és az e rendelet VII. mellékletében foglalt követelményeknek.

A 216/2008/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésétől és e bekezdés első albekezdésétől eltérve a szervezetek azonban ilyen jóváhagyás hiányában is jogosultak az e rendelet VIII. mellékletének DTO.GEN.110 pontjában nyújtott képzés megtartására, amennyiben az említett melléklet DTO.GEN.115 pontjában foglalt követelményekkel összhangban bejelentést tettek az illetékes hatóság számára, és – amennyiben az említett melléklet DTO.GEN.230 pontjának c) pontja ezt előírja – az illetékes hatóság jóváhagyta az oktatási programot.

▼M1

(2) Azokat a pilótaképző szervezeteket, amelyek a JAR-oknak megfelelő, a tagállamok valamelyike által e rendelet alkalmazásának kezdete előtt kibocsátott vagy elismert engedéllyel rendelkeznek úgy kell tekinteni, hogy e rendeletnek megfelelően kiállított engedéllyel rendelkeznek.

Ilyen esetben a szóban forgó szervezet jogosultságai a tagállam által kiadott jóváhagyásban szereplő jogosultságokra korlátozódnak.

A 2. cikk sérelme nélkül a pilótaképző szervezetek a VII. mellékletnek való megfelelés érdekében legkésőbb 2014. április 8-ig módosítják irányítási rendszereiket, képzési programjaikat, eljárásaikat és kézikönyveiket.

▼M7

(3) A JAR-oknak megfelelő képző szervezetek számára engedélyezni kell, hogy 2019. április 8-ig a VII. és VIII. melléklet rendelkezéseinek való megfelelés nélkül nyújtsanak FCL rész szerinti magánpilóta-szakszolgálati engedélyek, hozzájuk kapcsolódó – a nyilvántartásban szereplő – jogosítások, valamint könnyű légi járműre érvényes pilóta-szakszolgálati engedélyek (LAPL) megszerzésére irányuló képzést, feltéve, hogy 2015. április 8. előtt vették őket nyilvántartásba.

▼M1

(4) A (2) bekezdés első albekezdésében említett engedélyeket a tagállamok legkésőbb 2017. április 8-ig a VI. mellékletben meghatározott formátum szerinti engedélyekre cserélik.

▼M5

(5) A pilótaképző szervezeteknek legkésőbb 2020. augusztus 25-re biztosítaniuk kell, hogy az általuk kínált műszerjogosítási tanfolyam az I. mellékletben (FCL rész) szereplő követelményeknek megfelelő, teljesítményalapú navigációs jogosultságokra vonatkozó képzést is tartalmazzon.

▼M1

10b. cikk

Repülésszimulációs oktatóeszközök

(1) A pilóták képzéséhez, vizsgáztatásához és ellenőrzéséhez alkalmazott repülésszimulációs oktatóeszközöknek (a berepülések oktatására kifejlesztett oktatóeszközök kivételével) eleget kell tenniük a VI. és VII. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak, és megfelelő bizonyítvánnyal kell rendelkezniük.

(2) A JAR-oknak megfelelő repülésszimulációs oktatóeszközök számára e rendelet alkalmazásának kezdete előtt kibocsátott vagy elismert bizonyítványokat úgy kell tekinteni, hogy e rendeletnek megfelelően bocsátották ki őket.

(3) A (2) bekezdésben említett bizonyítványokat a tagállamok legkésőbb 2017. április 8-ig a VI. mellékletben meghatározott formátum szerinti bizonyítványokra cserélik.

10c. cikk

Repülőorvosi központok

(1) A repülőorvosi központoknak eleget kell tenniük a VI. és VII. mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak, és megfelelő engedéllyel kell rendelkezniük.

(2) A JAR-oknak megfelelő repülőorvosi központok számára a tagállamok valamelyike által e rendelet alkalmazásának kezdete előtt kibocsátott vagy elismert jóváhagyást úgy kell tekinteni, hogy azt e rendeletnek megfelelően állították ki.

A repülőorvosi központok a VII. mellékletnek való megfelelés érdekében legkésőbb 2014. április 8-ig módosítják irányítási rendszereiket, képzési programjaikat, eljárásaikat és kézikönyveiket.

(3) A (2) bekezdés első albekezdésében említett, a repülőorvosi központok számára kiadott jóváhagyásokat a tagállamok legkésőbb 2017. április 8-ig a VI. mellékletben meghatározott formátum szerinti engedélyekre cserélik.

▼B

11. cikk

A légiutas-kísérő személyzet egészségügyi alkalmassága

(1) A 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek üzemeltetésében részt vevő légiutas-kísérő személyzet tagjainak meg kell felelniük a IV. mellékletben foglalt műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak.

(2) A légiutas-kísérő személyzet tagjainak a 3922/91/EGK tanácsi rendelettel ( 3 ) összhangban elvégzett és e rendelet alkalmazásának kezdetén még érvényes orvosi vagy repülőorvos-szakértői vizsgálatai vagy értékelései e rendeletnek megfelelően érvényesnek tekintendők az alábbiak közül a korábbi időpontig:

a) az illetékes hatóság által a 3922/91/EGK rendelettel összhangban megállapított érvényességi idő végéig; illetőleg

b) a IV. melléklet MED.C.005 pontjában előírt érvényességi idő végéig.

Az érvényességi időt a legutóbbi orvosi vagy repülőorvos-szakértői vizsgálat időpontjától kell számítani.

Az érvényességi időn túl minden újabb repülőorvos-szakértői vizsgálatra a IV. mellékletnek megfelelően kerül sor.

▼M1

11a. cikk

A légiutas-kísérő személyzet tagjainak képzettsége és a kapcsolódó tanúsítványok

(1) A 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművek által végrehajtott kereskedelmi célú repülésekben részt vevő légiutas-kísérő személyzet tagjainak a VI. mellékletben foglalt műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak megfelelő képzettséggel, és az ahhoz kapcsolódó tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.

(2) A légiutas-kísérő személyzet azon tagjait, akik e rendelet alkalmazását megelőzően a biztonsági oktatáson való részvételre vonatkozó, a 3922/91/EGK rendelet („EU-OPS”) szerinti igazolással rendelkeznek:

a) úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek e rendeletnek, feltéve, hogy teljesítik az EU-OPS képzésre, ellenőrzésre és közelmúltbeli gyakorlatra vonatkozó követelményeit; vagy

b) amennyiben nem teljesítik az EU-OPS képzésre, ellenőrzésre és közelmúltbeli gyakorlatra vonatkozó követelményeit, csak az összes előírt képzést és ellenőrzést követően lehet úgy tekinteni, hogy megfelelnek e rendeletnek; vagy

c) amennyiben több mint 5 éve nem vettek részt légi jármű által végzett kereskedelmi célú repülésben, az V. mellékletben előírtaknak megfelelően csak a teljes alapképzési tanfolyam elvégzése és a kapcsolódó vizsgák sikeres teljesítése után lehet úgy tekinteni, hogy megfelelnek e rendeletnek.

(3) A biztonsági oktatáson való részvételre vonatkozó, az EU-OPS szerint kiadott igazolásokat legkésőbb 2017. április 8-ig a VI. mellékletben meghatározott formátum szerinti légiutas-kísérői tanúsítványokra cserélik.

(4) A légiutas-kísérő személyzet azon tagjait, akik e rendelet alkalmazásának időpontjában helikopter által végzett kereskedelmi célú repülésekben vesznek részt:

a) akkor lehet úgy tekinteni, hogy megfelelnek az V. melléklet alapképzési tanfolyamra vonatkozó követelményeinek, ha teljesítik a helikopterek által végzett kereskedelmi célú légi fuvarozásra vonatkozó JAR-ok képzésre, ellenőrzésre és közelmúltbeli gyakorlatra vonatkozó követelményeit; vagy

b) amennyiben nem teljesítik a helikopterek által végzett kereskedelmi célú légi fuvarozásra vonatkozó JAR-ok képzésre, ellenőrzésre és közelmúltbeli gyakorlatra vonatkozó követelményeit, akkor csak a helikopteren való tevékenységhez kapcsolódó összes képzést (az alapképzés kivételével) és ellenőrzést követően lehet úgy tekinteni, hogy megfelelnek e rendeletnek; vagy

c) amennyiben több mint 5 éve nem vettek részt helikopter által végzett kereskedelmi célú repülésben, az V. mellékletben előírtaknak megfelelően csak a teljes alapképzési tanfolyam elvégzése és a kapcsolódó vizsga sikeres teljesítése után lehet úgy tekinteni, hogy megfelelnek e rendeletnek.

(5) A 2. cikk sérelme nélkül a VI. mellékletben meghatározott formátum szerinti légiutas-kísérői tanúsítványokat legkésőbb 2013. április 8-ig a helikopter által végzett kereskedelmi célú repülésekben részt vevő légiutaskísérő-személyzet valamennyi tagja részére ki kell adni.

11b. cikk

Felügyeleti képesség

(1) A tagállamok saját területükön belül illetékes hatósággá jelölnek ki egy vagy több szervezetet, és ezeket felruházzák a 216/2008/EK rendelet és az annak végrehajtására szolgáló szabályok hatálya alá tartozó személyek és szervezetek tanúsításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladat- és hatáskörökkel.

(2) Amennyiben egy tagállam egynél több illetékes hatóságot jelöl ki, úgy:

a) a hatásköröket és a földrajzi területet illetően egyértelműen meghatározza az egyes illetékes hatóságok felelősségi körét;

b) a 216/2008/EK rendelet és az annak végrehajtására szolgáló szabályok hatálya alá tartozó összes szervezet és személy hatékony felügyelete érdekében a szóban forgó hatóságok tevékenységeit – saját hatáskörükön belül – összehangolja.

(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóság (hatóságok) rendelkezzen (rendelkezzenek) a felügyeleti programjuk hatálya alá tartozó összes szervezet és személy hatékony felügyeletéhez szükséges képességgel, és ezen belül az e rendeletben előírt követelmények teljesítéséhez szükséges erőforrásokkal.

(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok személyzete ne végezzen felügyeleti tevékenységet olyan esetekben, amikor bizonyíték van arra, hogy ez – különösen családi kapcsolat vagy pénzügyi érdekeltség okán – közvetlenül vagy közvetetten összeférhetetlenséghez vezethet.

(5) Az illetékes hatóságok által a tanúsítási és/vagy felügyeleti feladatok végzésével megbízott személyzet tagjait legalább az alábbi feladatok végzésére fel kell hatalmazni:

a) a tanúsítási és/vagy felügyeleti feladat végrehajtásával kapcsolatos nyilvántartások, adatok, eljárások és egyéb anyagok;

b) másolatok vagy kivonatok készítése a nyilvántartásokról, adatokról, eljárásokról és egyéb anyagokról;

c) szóbeli magyarázat kérése a helyszínen;

d) bármilyen érintett helyiségbe, üzemi területre vagy szállítóeszközbe történő belépés;

e) auditok, vizsgálatok, értékelések, ellenőrzések, és ezen belül földi ellenőrzések és be nem jelentett ellenőrzések végzése; továbbá

f) adott esetben végrehajtási intézkedések megtétele vagy kezdeményezése.

(6) Az (5) bekezdés szerinti feladatokat az érintett tagállamban hatályos jogszabályi rendelkezésekkel összhangban kell végezni.

11c. cikk

Átmeneti intézkedések

Azon szervezetekre, amelyek tekintetében a 216/2008/EK rendelet 21. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően az Ügynökség az illetékes hatóság:

a) a tagállamok legkésőbb 2013. április 8-án valamennyi, a szervezet felügyeletével kapcsolatos adatot átadnak az Ügynökségnek;

b) a tagállamok által 2012. április 8. előtt megkezdett tanúsítási eljárásokat az adott tagállamnak az Ügynökséggel együttműködésben kell befejeznie. Miután a tagállam megadta a tanúsítást, az Ügynökség az illetékes hatóságként az adott szervezet tekintetében ráruházott összes felelősséget vállalja.

▼B

12. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2012. április 8-tól kell alkalmazni.

▼M1

(1b) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2013. április 8-ig nem alkalmazzák az I. melléklet rendelkezéseit.

▼M4

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2015. április 8-ig nem alkalmazzák az I. melléklet alábbi rendelkezéseit:

a) a helyből felszálló repülőgépre és a léghajóra szóló pilóta-szakszolgálati engedélyekkel kapcsolatos rendelkezések;

b) az FCL.820 pont rendelkezései;

c) a helikopterek esetében a J. alrész 8. szakaszának rendelkezései;

d) a J. alrész 11. szakaszának rendelkezései.

▼M7

(2a) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2020. április 8-ig nem alkalmazzák

(1) az I. mellékletben szereplő, a vitorlázó repülőgépekre és a légballonokra vonatkozó rendelkezéseket;

(2) a VII. és VIII. mellékletben szereplő rendelkezéseket olyan képző szervezetekre, amelyek kizárólag az 1178/2011/EU rendelet 4. cikk (3) bekezdésével összhangban FCL rész szerinti könnyű légi járműre érvényes pilóta-szakszolgálati engedélyre (LAPL), vitorlázórepülőgép-pilóta szakszolgálati engedélyre (SPL) vagy ballonpilóta-szakszolgálati engedélyre (BPL) átváltható nemzeti szakszolgálati engedélyek megszerzésére irányuló képzést nyújtanak;

(3) az I. melléklet B. alrészének rendelkezéseit.

▼B

(3) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2014. április 8-ig általuk kibocsátott, a JAR-oknak nem megfelelő, repülőgépre és helikopterre szóló engedélyeket nem konvertálják.

▼M5

(4) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy e rendelet rendelkezéseit 2017. április 8-ig nem alkalmazzák a 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában meghatározott, légi járművek nem kereskedelmi célú üzemben tartásában részt vevő, harmadik ország által kibocsátott engedéllyel és kapcsolódó orvosi minősítéssel rendelkező pilótákra. A tagállamok e határozatokat nyilvánosan elérhetővé teszik.

▼B

(5) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2015. április 8-ig nem alkalmazzák a IV. melléklet B. alrésze 3. szakaszának (LAPL orvosi minősítés) rendelkezéseit.

(6) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2014. április 8-ig nem alkalmazzák a IV. melléklet C. alrészének rendelkezéseit.

(7) Amennyiben valamely tagállam a ►M1 (1b)–(6) ◄ rendelkezéseit alkalmazza, erről értesíti a Bizottságot és az Ügynökséget. Az értesítésben ismertetni kell az eltérés indokait, valamint a tervezett intézkedésekről és ütemezésükről szóló végrehajtási programot.

▼M7

(8) Az (1) bekezdéstől eltérve az I. melléklet (FCL rész) FCL.135.A pontja, FCL.410.A pontja a) bekezdésének második mondata és FCL.725.A. pontjának c) bekezdése 2019. április 8-tól alkalmazandó.

▼B

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.









I. MELLÉKLET

(FCL RÉSZ)

A. ALRÉSZ

ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

FCL.001 Az illetékes hatóság

E rész alkalmazásában illetékes hatóság az azon tagállam által kijelölt hatóság, amelyhez a pilóta-szakszolgálati engedélyeknek vagy a kapcsolódó jogosításoknak vagy tanúsításoknak a kiadása iránti kérelmet be kell nyújtani.

FCL.005 Hatály

E rész meghatározza a pilóta-szakszolgálati engedélyeknek, valamint a kapcsolódó jogosításoknak és tanúsításoknak a kiadására vonatkozó előírásokat, valamint azok érvényességi és alkalmazási feltételeit.

FCL.010 Fogalommeghatározások

E rész alkalmazásában:

„műrepülés” : olyan szándékos manőver, amely hirtelen helyzetváltoztatással, a szokásostól eltérő repülőgéphelyzettel vagy sebességváltoztatással jár, és nem képezi a szokásos repülés vagy – a műrepülő jogosítás kivételével – a szakszolgálati engedélyekkel és jogosításokkal kapcsolatos képzés részét;

„repülőgép” : hajtóművel felszerelt, levegőnél nehezebb, merevszárnyú légi jármű, melynek repülését a szárnyaira ható aerodinamikai erő biztosítja;

„repülőgép, amelynek üzemeltetéséhez másodpilóta szükséges” : olyan típusú repülőgép, amelynek üzemeltetéséhez repülési kézikönyve vagy üzembentartási engedélye szerint másodpilóta szükséges;

„légi jármű” : olyan szerkezet, amelyet a levegő által keltett azon reakcióerők tartanak a légkörben, amelyek nem a levegőnek a földfelszínre gyakorolt hatásából származnak;

„repülőszaktudás” : a jó ítélőképesség, a széles körű tudás, a megfelelő jártasságok és hozzáállás összhangban történő alkalmazása a repülési feladatok teljesítése érdekében;

„léghajó” : levegőnél könnyebb, hajtóművel felszerelt légi jármű, kivéve a hőléghajót, amely e rész alkalmazásában a ballon fogalmába tartozik;

▼M5

„szögalapú üzemeltetés” : olyan műszeres megközelítési művelet, amelynek során a legnagyobb elfogadható hiba/a tervezett útiránytól való legnagyobb elfogadható eltérés a pilótafülkében található irányeltérés-jelző (Course Deviation Indicator, CDI) vagy azzal egyenértékű kijelző mutatóinak kitéréseként kifejezve van megadva;

▼B

„ballon” : levegőnél könnyebb, hajtómű nélküli légi jármű, amelynek repülését gáz vagy a fedélzeti fűtőberendezéssel melegített levegő biztosítja. E rész alkalmazásában ballonnak minősül a hőléghajó is annak ellenére, hogy hajtóművel van felszerelve;

▼M7 —————

▼B

„légijármű-kategória” : légi járművek kategóriába sorolása bizonyos alapvető tulajdonságaik szerint, például: repülőgép, helyből felszálló repülőgép, helikopter, léghajó, vitorlázó repülőgép, szabad ballon;

„repülőgéposztály” : azon egypilótás repülőgépek kategóriába sorolása, amelyekhez nem szükséges típusjogosítás;

„ballonosztály” : ballonok kategóriába sorolása a repülésüket biztosító eszközök szerint;

„kereskedelmi célú légi fuvarozás” : utasok, áru vagy postai küldemény díj vagy ellenszolgáltatás ellenében történő szállítása;

„kompetencia” : egy feladat meghatározott szempontok szerinti elvégzéséhez szükséges jártasság, tudás és hozzáállás együttes alkalmazása;

„kompetenciaelem” : egy feladatot képviselő művelet, mely magában foglalja a határait egyértelműen kijelölő kiváltó eseményt és lezáró eseményt, valamint egy érzékelhető eredményt;

„kompetenciaegység” : adott számú kompetenciaelemből álló, elkülönülő funkció;

„másodpilóta” : az a pilóta, aki többpilótás légi járműnek minősülő légi járművet nem parancsnokpilótaként üzemeltet, kivéve azt a repülésoktatásban részesülő pilótát, aki szakszolgálati engedély vagy jogosítás megszerzése céljából tartózkodik a légi jármű fedélzetén;

„útvonalrepülés” : egy indulási és egy érkezési pont közötti repülés egy előre eltervezett útvonalon, előírt navigációs eljárások alkalmazásával;

„tehermentesítő másodpilóta” : az a pilóta, aki tehermentesíti a másodpilótát, átvéve feladatait a kormánynál az utazórepülés során, többpilótás üzemeltetés esetén ►C1 200-as repülési szint fölött; ◄

„kétkormányos oktatási idő” : az a repülési idő vagy műszeres földi idő, amely alatt egy erre jogosult oktató repülésoktatásban részesít egy személyt;

„hiba” : a repülőszemélyzet által végrehajtott olyan tevékenység vagy annak hiánya, amelynek következményei eltérnek a szervezésre vagy a repülésre vonatkozó szándékoktól vagy elvárásoktól;

„hibakezelés” : a hibák észlelésének és ellenintézkedésekkel történő elhárításának folyamata, amely mérsékli vagy kiküszöböli a következményeket, és csökkenti a hibák vagy nemkívánatos légijármű-helyzetek kialakulásának valószínűségét;

„teljes repülésszimulátor (FFS)” : egy adott típusú vagy gyártmányú, modellű és sorozatú légi jármű pilótafülkéjének teljes méretű mása, benne a légi jármű földi és légi üzemeltetésének megjelenítéséhez szükséges összes berendezéssel és számtógépes programmal, valamint a pilótafülkéből való kilátást szimuláló vizuális rendszerrel és a mozgási erőhatásokat szimuláló rendszerrel;

„repülési idő” :

repülőgépek, motoros vitorlázó repülőgépek és helyből felszálló repülőgépek esetében : az a teljes időtartam, amely a légi jármű felszállási céllal történő megmozdulásától a repülés befejezése után a légi jármű végleges megállásáig tart;

helikopterek esetében : az a teljes időtartam, amely a helikopter forgószárnylapátjainak felszállási céllal történő felpörgetésétől a repülés befejezése után a forgószárnylapátok teljes leállásáig tart;

léghajók esetében : az a teljes időtartam, amely a léghajó árbocról felszállási céllal történő elengedése pillanatától a repülés befejezése után a léghajó végleges megállásáig és az árbocon történő rögzítéséig tart;

vitorlázó repülőgépek esetében : az a teljes időtartam, amely a vitorlázó repülőgép felszállási céllal történő nekifutása megkezdésének pillanatától a repülés befejezése után a vitorlázó repülőgép végleges megállásáig tart;

ballonok esetében : az a teljes időtartam, amely a ballonkosárnak a földtől felszállási céllal történő elemelkedésének pillanatától a repülés befejezése után a ballon végleges megállásáig tart;

„műszeres repülési szabályok (IFR) szerinti repülési idő” : az a teljes repülési időtartam, amely alatt a légi járművet kizárólag a műszeres repülési szabályok szerint üzemeltetik;

„repülésgyakorló berendezés (FTD)” : egy meghatározott légijármű-típus műszereinek, berendezéseinek, paneljeinek és kormányszerveinek egy nyitott pilótafülkében vagy egy légi jármű zárt pilótafülkéjében elhelyezett teljes méretű mása, benne olyan berendezésekkel és számítógépes programokkal, amelyek a légi jármű földi és légi üzemeltetési feltételeinek a berendezésbe beépített rendszerek szintjén való megjelenítéséhez szükségesek. Ehhez nem szükséges a pilótafülkéből való kilátást szimuláló vizuális rendszer és a mozgási erőhatásokat szimuláló rendszer, kivéve a 2-es és 3-as szintű helikopteres repülésgyakorló berendezéseket (FTD), amelyeknél a vizuális rendszerek szükségesek;

„repülés- és navigációseljárás-gyakorló berendezés (FNPT)” : olyan kiképzőeszköz, amely pilótafülkét vagy pilótafülke-környezetet reprezentál, benne olyan berendezésekkel és számítógépes programokkal, amelyek valamely légijármű-típus vagy -osztály légi üzemeltetésének szimulálásához szükségesek, azt a látszatot keltve, mintha a rendszerek egy valóságos légi járműben működnének;

„balloncsoport” : ballonok kategóriába sorolása a kupola mérete vagy térfogata szerint;

„helikopter” : levegőnél nehezebb légi jármű, melynek levegőben maradását főként az egy vagy több szilárd beépítésű függőleges tengelyre szerelt, hajtóművel üzemeltetett forgószárnyakra ható aerodinamikai erő biztosítja;

„műszeres repülési idő” : az az időtartam, amely alatt a pilóta a légi járművet kizárólag műszerek igénybevételével irányítja;

„műszeres földi idő” : az az időtartam, amely alatt a pilóta repülésszimulációs oktatóeszközök (FSTD) segítségével, mesterséges repülési körülmények között oktatásban részesül;

„műszeres idő” : műszeres repülési idő vagy műszeres földi idő;

▼M5

„lineáris üzemeltetés” : olyan műszeres megközelítési művelet, amelynek során a legnagyobb elfogadható hiba/a tervezett útiránytól való legnagyobb elfogadható eltérés hosszmértékegységben, például tengeri mérföldben van megadva az útiránytól való oldalirányú eltérés esetében;

„LNAV” (Lateral Navigation) : oldalirányú navigáció;

„LPV” : a középvonal rádiójelének használata vertikális irányvezetéssel;

▼B

„többpilótás üzemeltetés” :

repülőgépek esetében : minimálisan két pilótából álló személyzettel történő, repülőszemélyzeti együttműködést megkövetelő üzemeltetés vagy többpilótás, vagy egypilótás repülőgépen;

helikopterek esetében : minimálisan két pilótából álló személyzettel történő, repülőszemélyzeti együttműködést megkövetelő üzemeltetés többpilótás helikopteren;

„repülőszemélyzeti együttműködés (MCC)” : a repülőszemélyzeti tagok együttműködése a parancsnokpilóta irányítása alatt;

„többpilótás légi jármű” :

repülőgépek esetében : olyan repülőgép, amelynek üzemeltetése legalább két pilótából álló személyzettel engedélyezett;

helikopterek, léghajók és helyből felszálló repülőgépek esetében : olyan típusú légi járművet jelent, amelynek üzemeltetéséhez repülési kézikönyve, üzembentartási engedélye vagy egy ezekkel egyenértékű dokumentum szerint másodpilóta szükséges;

„éjszaka” : az esti szürkület vége és a reggeli szürkület kezdete közötti időszak vagy a tagállam által kijelölt megfelelő hatóság előírása szerinti, a napnyugta és napkelte közötti egyéb időszak;

„egyéb kiképzőberendezések (OTD)” : olyan, a repülésszimulátorokon, repülésgyakorló berendezéseken vagy repülés- és navigációseljárás-gyakorló berendezéseken kívüli oktatási segédeszközök, amelyek képzési eszközül szolgálnak abban az esetben, ha nincs szükség teljes pilótafülkét reprezentáló környezetre;

▼M5

„teljesítményalapú navigáció (PBN)” : ATS útvonalon működő légi járművekre vonatkozó teljesítmény-előírásokon vagy műszeres megközelítési eljáráson alapuló vagy kijelölt légtérben végrehajtott területi navigáció;

▼B

„teljesítménykritériumok” : a kompetenciaelem előírt eredményének egyszerű, értékelő megállapítása, és azon kritériumok ismertetése, amelyeket annak megítéléséhez alkalmaztak, hogy a teljesítmény előírt szintje teljesült-e;

„parancsnokpilóta” : a parancsnoki feladatra kijelölt, a repülés biztonságos végrehajtásáért felelős pilóta;

„felügyelet alatt álló parancsnokpilóta” : a parancsnokpilóta felügyelete alatt parancsnokpilótai kötelességeket és feladatokat ellátó másodpilóta;

„helyből felszálló repülőgép” : olyan légi jármű, amely a függőleges emelkedéshez és a repüléshez szükséges toló-/emelőerőt változtatható geometriájú rotoroktól vagy a törzsön vagy törzsben, illetve a szárnyakon vagy szárnyakban elhelyezkedő hajtóművektől/mozgató berendezésektől nyeri;

„segédmotoros vitorlázó repülőgép” : egy vagy több hajtóműves légi jármű, mely a hajtóművek kikapcsolása esetén egy vitorlázó repülőgép jellemzőivel rendelkezik;

„magánpilóta” : az a pilóta, aki olyan szakszolgálati engedéllyel rendelkezik, amely nem jogosít díjazás ellenében üzemeltetett légi jármű vezetésére, kivéve az ebben a részben meghatározott oktatási és vizsgáztatási tevékenységeket;

„készségellenőrzés” : a jártasság számonkérése jogosítások meghosszabbítása vagy megújítása céljából, mely magában foglalhat szóbeli vizsgáztatást is;

„megújítás” (például szakszolgálati engedély vagy jogosítás megújítása) : hatósági adminisztratív intézkedés egy jogosítás vagy tanúsítás érvényességének lejártát követően, mely meghatározott követelmények teljesítése esetén meghatározott időtartamra biztosítja a jogosítással vagy tanúsítással járó jogosultságokat;

„meghosszabbítás” (például szakszolgálati engedély vagy jogosítás meghosszabbítása) : hatósági adminisztratív intézkedés egy jogosítás vagy tanúsítás érvényességi időtartamán belül, mely lehetővé teszi az engedélyes számára, hogy meghatározott követelmények teljesítését követően meghatározott időtartamon át tovább gyakorolhassa a jogosítással vagy tanúsítással járó jogosultságokat;

▼M5

„RNP APCH” : műszeres megközelítési műveletek során alkalmazott teljesítményalapú navigációs előírás;

„RNP APCH művelet az LNAV minimumig” : kétdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez a vízszintes irányvezetés a GNSS-helymeghatározás alapján történik;

„RNP APCH művelet az LNAV/VNAV minimumig” : háromdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez a vízszintes irányvezetés a GNSS-helymeghatározáson alapján történik, a függőleges irányvezetést pedig vagy a Baro VNAV funkció, vagy a GNSS-helymeghatározás biztosítja műholdas pontosító rendszerrel (SBAS);

„RNP APCH művelet az LPV minimumig” : háromdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez mind az oldalirányú, mind a függőleges irányvezetést a GNSS-helymeghatározás biztosítja műholdas pontosító rendszerrel (SBAS);

„RNP AR APCH” : különleges jóváhagyást igénylő műszeres megközelítési műveletek során alkalmazott navigációs előírás;

▼B

„útvonalszakasz” : olyan repülés, amely felszállásból, indulási eljárásból, legalább 15 perces utazószakaszból, érkezési eljárásból, megközelítésből és leszállási fázisból áll;

„vitorlázó repülőgép” : levegőnél nehezebb légi jármű, melynek repülését a rögzített emelőfelületeire ható aerodinamikai erő biztosítja, és melynek szabad repülése nem függ hajtóműtől;

„egypilótás légi jármű” : az a légi jármű, amely a típusalkalmassági tanúsítása alapján egy pilótával üzemeltethető;

„jártassági vizsga” : olyan vizsga, amely szakszolgálati engedélyek, jogosítások megadása előtt a jártasság bizonyítására szolgál, és amely magában foglalhat szóbeli vizsgáztatást is;

„egyedülrepülési idő” : olyan repülési idő, amely alatt a növendék pilóta a légi járművön egyedül tartózkodik;

„növendék parancsnokpilóta” : az a növendék pilóta, akinek a parancsnokpilótai tevékenységét a repülés időtartama alatt az oktató csak figyeli, de nem avatkozik bele a repülésbe, és nem veszi át a légi jármű irányítását;

„repülésre veszélyes helyzet” : olyan események vagy hibák, amelyek függetlenek a repülőszemélyzet cselekedeteitől, megnövelik az üzemeltetés bonyolultságát, és amelyeket a repülésbiztonság megfelelő szintjének fenntartása érdekében kezelni kell;

▼M5

„háromdimenziós műszeres megközelítési művelet” : mind oldalirányú, mind függőleges irányvezetést alkalmazó műszeres megközelítési művelet;

▼B

„repülésre veszélyes helyzet kezelése” : a repülésre veszélyes helyzetek észlelésének és ellenintézkedésekkel történő elhárításának folyamata, amely mérsékli vagy kiküszöböli a következményeket, és csökkenti a hibák vagy nemkívánatos légijármű-helyzetek kialakulásának valószínűségét;

▼M5

„kétdimenziós műszeres megközelítési művelet” : olyan műszeres megközelítési művelet, amely csak oldalirányú irányvezetést alkalmaz;

▼B

„motoros vitorlázó repülőgép (TMG)” : a segédmotoros vitorlázó repülőgépek külön osztályát képviselő, beépített, nem behúzható motorral és nem behúzható légcsavarral rendelkező légi jármű, mely repülési kézikönyvének megfelelően képes saját erejéből felszállni és emelkedni;

„légijármű-típus” : a 21. rész rendelkezéseivel összhangban meghatározott, üzemeltetési alkalmasságra vonatkozó adatok szerinti típusjogosítást igénylő légi járművek kategóriába sorolása, amely kiterjed az összes azonos alaptervezésű légi járműre, beleértve azok valamennyi módosítását, kivéve, ha e módosítások megváltoztatják a szóban forgó járművek kezelési vagy repülési jellemzőit;

▼M5

„VNAV” (Vertical Navigation)függőleges navigáció.

▼M3

FCL.015 A szakszolgálati engedélyek, jogosítások és tanúsítások iránti kérelem, valamint azok kiadása, meghosszabbítása és megújítása

▼B

a) A pilóta-szakszolgálati engedélyek, valamint a kapcsolódó jogosítások és tanúsítások kiadására, meghosszabbítására vagy megújítására irányuló kérelmet az illetékes hatóságnak az általa meghatározott nyomtatványon és módon kell benyújtani. A kérelemhez csatolni kell annak bizonyítékait, hogy a kérelmező megfelel a szakszolgálati engedély, valamint a kapcsolódó jogosítások vagy jóváhagyások kiadására, meghosszabbítására vagy megújítására az ebben a részben és a MED részben meghatározott előírásoknak.

b) A szakszolgálati engedély, jogosítás vagy tanúsítás által biztosított jogosultságok bármely korlátozását vagy kiterjesztését az illetékes hatóságnak be kell jegyeznie a szakszolgálati engedélybe vagy tanúsításba.

c) Senki nem rendelkezhet egy időben légijármű-kategóriánként több mint egy, az ezen rész szerint kiadott szakszolgálati engedéllyel.

d) Egy másik légijármű-kategória szakszolgálati engedélyének kiadására vagy további jogosítások vagy tanúsítások, valamint az ezen szakszolgálati engedélyek, jogosítások vagy tanúsítások módosítására, meghosszabbítására vagy megújítására irányuló kérelmet ahhoz az illetékes hatósághoz kell benyújtani, amelyik a pilóta-szakszolgálati engedélyt eredetileg kiadta, kivéve, ha a pilóta egy másik illetékes hatósághoz kérte át magát, illetve kérelmezte, hogy szakszolgálati engedélyének és orvosi okmányainak kezelését e másik hatóság végezze.

▼M3

FCL.020 A növendék pilóta

a) A növendék pilóta csak egy repülésoktató felhatalmazásával és felügyelete mellett hajthat végre egyedülrepülést.

b) Az első egyedülrepülés előtt a növendék pilótával szembeni elvárás:

1. helikopterek, repülőgépek és léghajók esetében: a 16. életév betöltése;

2. vitorlázó repülőgépek és ballonok esetében: a 14. életév betöltése.

FCL.025 A szakszolgálati engedélyek és jogosítások kiadásához szükséges elméleti vizsgák

▼B

a) A kérelmező kötelességei

▼M3

1. A kérelmező egy adott szakszolgálati engedély vagy jogosítás megszerzéséhez szükséges elméleti vizsgák mindegyikét egyazon tagállam felelősségi körében teljesíti.

▼M7

2. A kérelmező az elméleti vizsgát kizárólag a képzéséért felelős bejelentett képzési szervezet (DTO) vagy jóváhagyott képzési szervezet (ATO) ajánlására teheti le, miután az elméleti tanfolyam megfelelő elemeit kielégítő színvonalon teljesítette.

3. A DTO vagy az ATO ajánlása tizenkét hónapig érvényes. Ha a kérelmező nem kísérelt meg legalább egy elméleti írásbeli vizsgát ezen érvényességi időszakon belül, a DTO-nak vagy az ATO-nak meg kell határoznia, hogy szükség van-e további képzésre a kérelmező szükségletei alapján.

▼B

b) A sikeres vizsga feltételei

▼M3

1. A kérelmező akkor felel meg egy írásbeli elméleti vizsgán, ha az elérhető pontok legalább 75 %-át megszerzi. Büntetőpont nem adható.

▼B

2. Amennyiben e rész másképp nem rendelkezik, az előírt elméleti vizsga akkor tekinthető sikeresnek, ha a kérelmező a megfelelő pilóta-szakszolgálati engedélyhez vagy jogosításhoz előírt összes írásbeli vizsgáját az első vizsgakísérlet naptári hónapja végétől számított 18 hónapon belül sikeresen teljesítette.

▼M7

3. Ha a kérelmező negyedik próbálkozásra sem tudott sikeresen megoldani egy elméleti vizsgafeladatsort, vagy ha hat próbálkozás során, illetve a 2. pontban említett időhatáron belül nem teljesítette az összes feladatsort, újra kell kezdenie az összes vizsgát.

Az elméleti vizsgák újbóli megkísérlése előtt a kérelmezőnek további képzésen kell részt vennie egy DTO-nál vagy ATO-nál. A szükséges képzés terjedelmét és hatókörét a DTO vagy az ATO határozza meg a kérelmező szükségletei alapján.

▼M7 —————

▼B

c) Érvényességi időtartam

1. Az elméleti vizsgák sikeres teljesítése érvényes:

i. 24 hónapos időtartamon belül a könnyű légi járműre érvényes pilóta-szakszolgálati engedély, a magánpilóta-szakszolgálati engedély, a vitorlázó repülőgépre érvényes pilóta-szakszolgálati engedély vagy a ballonra érvényes pilóta-szakszolgálati engedély kiadásához;

▼M3

ii. 36 hónapos időtartamon belül kereskedelmi pilóta-szakszolgálati engedély, műszerjogosítás (IR) vagy repülés közbeni műszerjogosítás (EIR) kiadásához;

▼B

iii. az i. és ii. alpontokban megadott időtartamok számítását a b) bekezdés 2. pontjával összhangban, attól a naptól kell számítani, amelyen a pilóta sikeresen teljesíti az elméleti vizsgát.

2. A légitársasági pilóta-szakszolgálati engedélyhez (ATPL) szükséges elméleti vizsgák teljesítése az ATPL kiadásához a következő érvényességi időpontoktól számított hétéves időtartamon belül marad érvényben:

i. a szakszolgálati engedélybe legutóbb bevezetett IR; vagy

ii. helikopterek esetében, egy a szakszolgálati engedélybe legutóbb bevezetett helikopter-típusjogosítás.

FCL.030 Gyakorlati jártassági vizsga

a) A szakszolgálati engedély, jogosítás vagy tanúsítás megszerzéséhez szükséges jártassági vizsga előtt a kérelmezőnek sikeres elméleti vizsgát kell tennie, kivéve, ha integrált repülési képzési tanfolyamot végez. Az elméleti képzést azonban minden esetben be kell fejeznie a jártassági vizsgák letétele előtt.

b) A légitársasági pilóta-szakszolgálati engedély kiadását kivéve, a jártassági vizsga kérelmezőjét a képzéséért felelős szervezet/személy ajánlásával kell vizsgára bocsátani a képzés befejezését követően. A képzési nyilvántartást a vizsgáztató rendelkezésére kell bocsátani.

FCL.035 A repülési idő és az elméleti ismeretek beszámítása

a) A repülési idő beszámítása

▼M3

1. Amennyiben e rész nem rendelkezik másként, a szakszolgálati engedélyhez, jogosításhoz vagy tanúsításhoz a beszámítandó repülési időnek ugyanazon légijármű-kategórián teljesített időnek kell lennie, mint amelyre a szakszolgálati engedélyt, a jogosítást vagy a tanúsítást kérik.

2. Parancsnokpilóta vagy képzés alatt álló pilóta.

i. A szakszolgálati engedély, jogosítás vagy tanúsítás kérelmezője jogosult összes egyedülrepülési, kétkormányos képzési vagy parancsnokpilótaként való repülési idejét beszámítani a szakszolgálati engedélyhez, jogosításhoz vagy tanúsításhoz szükséges teljes repülési időbe.

ii. ATP integrált -tanfolyamot végzett kérelmező jogosult maximum 50 óra növendék parancsnokpilóta műszeres idő beszámítására a légitársasági pilóta-szakszolgálati engedély, a kereskedelmi pilóta-szakszolgálati engedély és a több hajtóműves típus- vagy osztályjogosítás kiadásához szükséges, parancsnokpilótaként teljesített időbe.

iii. CPL/IR integrált -tanfolyamot végzett kérelmező jogosult maximum 50 óra növendék parancsnokpilóta műszeres idő beszámítására a kereskedelmi pilóta-szakszolgálati engedély és a több hajtóműves típus- vagy osztályjogosítás kiadásához szükséges, parancsnokpilótaként teljesített időbe.

▼M3

3. Másodpilótaként vagy felügyelet alatt álló parancsnokpilótaként teljesített repülési idő. Amennyiben e rész másképp nem rendelkezik, a pilóta-szakszolgálati engedély tulajdonosa, ha másodpilótaként vagy felügyelet alatt álló parancsnokpilótaként tevékenykedik, jogosult másodpilótaként teljesített összes repülési idejét beszámítani a magasabb besorolású pilóta-szakszolgálati engedélyhez előírt összes repülési időbe.

▼B

b) Az elméleti ismeretek beszámítása

▼M3

1. Azon kérelmezők esetében, akik sikeresen teljesítették a légitársasági pilóta-szakszolgálati engedélyhez szükséges elméleti vizsgákat, a vizsgák beszámítandók az ugyanazon légijármű-kategóriában a könnyű légi járműre érvényes pilóta-szakszolgálati engedélyhez, a magánpilóta-szakszolgálati engedélyhez, a kereskedelmi pilóta-szakszolgálati engedélyhez, valamint a helikopterek kivételével a műszerjogosításhoz (IR) és a repülés közbeni műszerjogosításhoz (EIR) szükséges elméleti ismeretekre vonatkozó követelmények teljesítésébe.

▼B

2. Azon kérelmező esetében, aki sikeresen teljesítette a kereskedelmi pilóta-szakszolgálati engedélyhez szükséges elméleti vizsgákat, azok beszámítandók az ugyanazon légijármű-kategóriában a könnyű légi járműre érvényes pilóta-szakszolgálati engedélyhez vagy a magánpilóta-szakszolgálati engedélyhez szükséges, az elméleti ismeretekre vonatkozó követelmények teljesítésébe.

3. Azon IR-birtokos vagy -kérelmező esetében, aki sikeresen teljesítette a légijármű-kategóriához szükséges műszerismeret vizsgát, az teljes egészében beszámítandó egy másik légijármű-kategória IR-hez szükséges elméleti képzésre és vizsgára vonatkozó követelmények teljesítésébe.

4. A pilóta-szakszolgálati engedélyes esetében az engedély beszámítandó egy másik légijármű-kategória szakszolgálati engedélyéhez szükséges elméleti képzésre és vizsgára vonatkozó követelmények teljesítésébe e rész 1. függelékével összhangban.

▼M3

5. A b) bekezdés 3. pontjának sérelme nélkül, a kompetencia alapú, modulrendszerű IR(A) tanfolyamot végzett IR(A)-birtokos vagy az EIR-birtokos esetében az engedély csak akkor számítható be teljes egészében egy másik légijármű-kategória IR-jéhez szükséges elméleti képzésre és vizsgára vonatkozó követelmények teljesítésébe, ha az engedélyes teljesítette a tanfolyam IFR részére vonatkozó, az FCL.720.A szakasz b) bekezdése 2. pontjának i. alpontjával összhangban előírt elméleti képzést és vizsgát is.

▼B

Ez a beszámítás az FCL.025 pont c) bekezdésében meghatározott érvényességi időtartamon belül vonatkozik a pilóta-szakszolgálati engedély azon kérelmezőjére is, aki már sikeresen teljesítette egy másik légijármű-kategóriában az adott szakszolgálati engedély kiadásához szükséges elméleti vizsgát.

FCL.040 Szakszolgálati engedélyek jogosultságainak gyakorlása

A szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok gyakorlásának feltétele a benne található jogosítások (ha vannak ilyenek) és az orvosi minősítés érvényessége.

FCL.045 Okmánybemutatási kötelezettség

a) A pilótának mindig magánál kell tartania az érvényes szakszolgálati engedélyt és az orvosi minősítést, ha a szakszolgálati engedéllyel járó jogosultságokat gyakorolja.

b) A pilótának egy fényképes személyazonosító igazolványt is magánál kell tartania.

c) A pilóta vagy növendék pilóta indokolatlan késedelem nélkül köteles a repülési idő nyilvántartását az illetékes hatóság felhatalmazott képviselőjének kérésére ellenőrzés céljából bemutatni.

d) A növendék pilóta köteles minden egyedül végzett útvonalrepülés alkalmával magánál tartani az FCL.020 pont a) bekezdésében meghatározott felhatalmazások igazolását.

▼M6

e) Az a pilóta, aki egy, a hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyét kiadó tagállamtól eltérő tagállamban lajstromozott légi járművön szándékozik az Unió területén kívül repülni, köteles nyomtatott vagy elektronikus formában magánál tartani az ICAO-függelék legfrissebb kiadását, amely tartalmazza az engedélyek automatikus érvényesítését elismerő megállapodás ICAO nyilvántartási számára való utalást, valamint a megállapodásban részes államok jegyzékét.

▼B

FCL.050 A repülési idő nyilvántartása

A pilóta köteles az összes repülésével kapcsolatos megbízható adatot az illetékes hatóság által előírt nyomtatványon és módon nyilvántartani.

FCL.055 Nyelvismeret

a) Általános. A repülőgép, helikopter, helyből felszálló repülőgép és léghajó pilótája számára kötelező a rádió használata, és csak akkor gyakorolhatja szakszolgálati engedélyéből és jogosításaiból fakadó jogosultságait, ha szakszolgálati engedélye nyelvismereti igazolást tartalmaz angol nyelvből vagy abból a nyelvből, amelyen repülés közben a rádiókommunikáció folyik. Az igazoláson fel kell tüntetni a nyelvet, a nyelvismeret szintjét és az érvényesség dátumát.

b) A nyelvismereti igazolást kérelmezőnek e rész 2. függelékével összhangban igazolnia kell, hogy legalább operatív szintű nyelvismerettel rendelkezik mind a szakterminológia, mind a köznapi nyelvhasználat tekintetében. Ehhez a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy képes: 1. hatékonyan kommunikálni olyan helyzetekben is, amikor partnerének csak a hangját hallja, és olyan helyzetekben is, amikor szemtől szemben beszél vele; 2. pontos, érthető kommunikációt folytatni általános, konkrét és munkával kapcsolatos témákban; 3. megfelelő kommunikációs stratégiákat alkalmazni az üzenetváltásokban, valamint felismerni és megoldani a félreértéseket köznapi és munkahelyzetekben; 4. viszonylag könnyen kezelni azokat a nyelvi kihívásokat, amelyek a mindennapi munka és a megszokott kommunikációs feladatok végzése során adódó bonyolult vagy váratlan helyzetekből fakadnak; és 5. olyan dialektust vagy akcentust használni, amely a légiközlekedési közösség számára érthető.

c) Azon pilóták kivételével, akik szakértői szintű nyelvismeretüket bizonyították, e rész 2. függelékével összhangban a nyelvismereti igazolást felül kell vizsgálni a következők szerint: 1. négyévente, ha az igazolt szint az „operatív” szint; vagy 2. hatévente, ha a igazolt szint a „kibővített” szint.

▼M3

d) A műszerjogosítással (IR) vagy repülés közbeni műszerjogosítással (EIR) rendelkezőkre vonatkozó egyedi követelmények. A fenti bekezdések sérelme nélkül, az IR- vagy EIR-birtokosnak igazolnia kell, hogy képes az angol nyelvet olyan szinten használni, hogy: ▼B 1. a repülés valamennyi fázisának végrehajtásával kapcsolatos összes információt megértse, beleértve a repülés előkészítését is; 2. a repülés minden fázisára vonatkozó rádiófóniát alkalmazza, beleértve a vészhelyzeteket is; 3. a repülés minden szakaszában a repülőszemélyzet más tagjaival kommunikáljon, beleértve a repülés előkészítését is.

▼M3

e) Az IR- vagy EIR-birtokos megfelelő szintű angol nyelvismeretének és nyelvhasználatának meglétéről az illetékes hatóság által meghatározott értékelési módszerrel kell meggyőződni.

▼B

FCL.060 Közelmúltbeli tapasztalat

a) Ballonok. A pilóta csak akkor üzemeltethet ballont a kereskedelmi célú légi fuvarozásban vagy szállíthat vele utasokat, ha a megelőző 180 napban végrehajtott: 1. legalább három repülést ballonpilótaként, ezek közül egy repülést legalább az adott osztályba és csoportba tartozó ballonon; vagy 2. egy repülést az adott osztályba és csoportba tartozó ballonon egy a J. alrész szerinti képesítéssel rendelkező oktató felügyelete mellett.

b) Repülőgépek, helikopterek, helyből felszálló repülőgépek, léghajók és vitorlázó repülőgépek. A pilóta nem üzemeltethet légi járművet a kereskedelmi célú légi fuvarozásban vagy nem szállíthat utasokat: 1. parancsnokpilótaként vagy másodpilótaként, kivéve, ha a megelőző 90 napban végrehajtott legalább három felszállást, megközelítést és leszállást ugyanazon típusba és osztályba tartozó légi járművön vagy ugyanazt a típust vagy osztályt reprezentáló FFS-en. A három felszállást és leszállást többpilótás vagy egypilótás üzemeltetésben kell végrehajtani attól függően, hogy a pilóta milyen jogosultságokkal rendelkezik; és 2. éjszaka parancsnokpilótaként, kivéve, ha: i. a megelőző 90 napban végrehajtott legalább egy éjszakai felszállást, megközelítést és leszállást pilótaként ugyanazon típusba vagy osztályba tartozó légi járművön vagy ugyanazt a típust vagy osztályt reprezentáló FFS-en; vagy ii. IR-rel rendelkezik; ▼M3 3. tehermentesítő másodpilótaként, kivéve ha: i. megfelelt a b) bekezdés 1. pontjának; vagy ii. a megelőző 90 napban végrehajtott legalább három útvonalszakaszt tehermentesítő másodpilótaként ugyanazon típusba vagy osztályba tartozó légi járművön; vagy iii. végrehajtott 90 napnál nem hosszabb időszakonként repülési készségmegőrző és -frissítő gyakorlatot FFS-en. Ez a frissítő képzés kombinálható az ORO rész vonatkozó követelményeiben előírt üzemben tartói készségmegőrző képzéssel. ▼B 4. Ha egy pilóta egynél több, hasonló kezelési és üzemeltetési jellemzőkkel rendelkező repülőgéptípus üzemeltetési jogosultságával rendelkezik, az 1. pontban előírt három felszállás, megközelítés és leszállás elvégezhető a 21. rész rendelkezéseivel összhangban meghatározott, üzemeltetési alkalmasságra vonatkozó adatoknak megfelelően. 5. Ha egy pilóta egynél több, nem bonyolult szerkezetű, hasonló kezelési és üzemeltetési jellemzőkkel rendelkező helikoptertípus üzemeltetési jogosultságával rendelkezik a 21. rész rendelkezéseivel összhangban meghatározott, üzemeltetési alkalmasságra vonatkozó adatoknak megfelelően, az 1. pontban előírt három felszállás, megközelítés és leszállás végrehajtható csak a típusok egyikén, feltéve, hogy a pilóta a megelőző hat hónap során teljesített legalább két óra repülési időt valamennyi helikoptertípuson.

c) A kereskedelmi célú légi fuvarozásra vonatkozó egyedi követelmények: 1. a kereskedelmi célú légi fuvarozás esetében a fenti b) bekezdés 1. és 2. pontjában előírt 90 napos időszakot legfeljebb 120 napra meg lehet hosszabbítani mindaddig, amíg a pilóta vállalja a járatrepülést egy típusjogosítás-oktató vagy -vizsgáztató felügyelete alatt; 2. amennyiben a pilóta nem felel meg az 1. pont előírásainak, jogosultságai gyakorolása előtt teljesítenie kell egy gyakorlórepülést a légi járművön vagy az alkalmazandó légijármű-típusnak megfelelő FFS-en, amelynek magában kell foglalnia kell legalább a b) 1. és 2. pontban előírtakat.

▼M4

FCL.065 A 60 éves vagy idősebb szakszolgálati engedélyesek jogosultságainak korlátozása a kereskedelmi célú légi fuvarozásban

a) 60–64 éves kor. Repülőgépek és helikopterek. Az a szakszolgálati engedéllyel rendelkező pilóta, aki betöltötte a 60. életévét, kizárólag többpilótás repülőszemélyzet tagjaként tevékenykedhet kereskedelmi célú légi fuvarozásban részt vevő légijármű-pilótaként.

b) 65 éves kor. A ballonpilóta vagy vitorlázórepülőgép-pilóta szakszolgálati engedéllyel rendelkező pilóták kivételével – az a szakszolgálati engedéllyel rendelkező pilóta, aki betöltötte a 65. életévét, nem tevékenykedhet kereskedelmi célú légi fuvarozásban részt vevő légijármű-pilótaként.

c) 70 éves kor. Az a ballonpilóta vagy vitorlázórepülőgép-pilóta szakszolgálati engedéllyel rendelkező pilóta, aki betöltötte a 70. életévét, nem tevékenykedhet kereskedelmi célú légi fuvarozásban részt vevő ballon- vagy vitorlázórepülőgép-pilótaként.

▼B

FCL.070 A szakszolgálati engedélyek, jogosítások és tanúsítások visszavonása, felfüggesztése és korlátozása

a) Az e rész szerint kiadott szakszolgálati engedélyeket, jogosításokat és tanúsításokat az illetékes hatóság – összhangban az ARA részben lefektetett feltételekkel és eljárásokkal – korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja, amennyiben a pilóta nem felel meg az e részben és a MED részben meghatározott követelményeknek vagy az alkalmazandó üzemeltetési követelményeknek.

b) Ha egy pilóta szakszolgálati engedélyét felfüggesztették vagy visszavonták, a pilóta köteles azt haladéktalanul visszajuttatni az illetékes hatósághoz.

B. ALRÉSZ

KÖNNYŰ LÉGI JÁRMŰRE ÉRVÉNYES PILÓTA-SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLY – LAPL

1. SZAKASZ

Általános követelmények

FCL.100 LAPL – Minimális életkor

Az LAPL-kérelmező:

a) repülőgépek és helikopterek esetében: betöltötte a 17. életévét;

b) vitorlázó repülőgépek és ballonok esetében: betöltötte a 16. életévét.

FCL.105 LAPL – Jogosultságok és feltételek

a) Általános. Az LAPL-engedélyes jogosultságai a parancsnokpilóta-feladatkör nem díjazás ellenében történő ellátására terjednek ki a megfelelő légijármű-kategóriában, nem kereskedelmi célú üzemeltetésben.

b) Feltételek. Az LAPL kérelmezőjének teljesítenie kell az adott légijármű-kategóriára, és adott esetben a jártassági vizsgán használt légijármű-osztályra vagy -típusra vonatkozó követelményeket.

FCL.110 LAPL – Beszámítás ugyanazon légijármű-kategória tekintetében

a) Az LAPL azon kérelmezője esetében, aki ugyanazon légijármű-kategóriában már rendelkezik egy szakszolgálati engedéllyel, az engedély teljes egészében beszámítandó az adott légijármű-kategóriára vonatkozó LAPL követelmények teljesítésébe.

b) A fenti bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a szakszolgálati engedély érvényessége lejárt, a kérelmezőnek az FCL.125 ponttal összhangban sikeres jártassági vizsgát kell tennie a megfelelő légijármű-kategóriában történő LAPL kiadásához.

▼M7

FCL.115 LAPL – Tanfolyam

a) Az LAPL kérelmezőjének el kell végeznie egy tanfolyamot egy DTO-nál vagy ATO-nál.

b) A tanfolyamnak tartalmaznia kell a kérelmezett LAPL-ra vonatkozó jogosultságoknak megfelelő elméleti képzést és repülésoktatást.

c) Az elméleti képzés és a repülésoktatás a kérelmezők első képzését nyújtó képzési szervezettől eltérő DTO-nál vagy ATO-nál is elvégezhető.

▼B

FCL.120 LAPL – Elméleti vizsga

Az LAPL kérelmezője vizsgán ad számot a biztosított jogosultságoknak megfelelő szintű elméleti ismereteiről, melyek felosztása a következő:

a) általános tárgyak:

— légi jog,

— emberi teljesítőképesség,

— meteorológia, és

— kommunikáció;

b) a különböző légijármű-kategóriák szerint meghatározott tárgyak:

— repüléselmélet,

— üzemeltetési eljárások,

— repülési teljesítmény és tervezés,

— légi jármű általános ismeretek, és

— navigáció.

FCL.125 LAPL – Jártassági vizsga

a) Az LAPL-kérelmezőnek sikeres jártassági vizsga letételével kell bizonyítania, hogy képes a parancsnokpilóta-feladatkör ellátására a megfelelő légijármű-kategóriában a vonatkozó eljárások és manőverek során a biztosított jogosultságoknak megfelelő hozzáértéssel.

b) A jártassági vizsgát kérelmezőnek ugyanolyan osztályú vagy típusú légi járművön kell repülésoktatásban részesülnie, mint amilyennel a jártassági vizsgán repül. A jogosultságok a további kiterjesztések szakszolgálati engedélybe történő bejegyzéséig, a jártassági vizsgán használt légijármű-osztályra vagy -típusra korlátozódnak e résszel összhangban.

c) A sikeres vizsga feltételei 1. A jártassági vizsgát különböző, az adott légijármű-kategóriára jellemző valamennyi repülési fázist képviselő szakaszokra kell tagolni. 2. Egy szakasz bármely elemének sikertelensége az adott szakasz egészének sikertelenségét jelenti. Egyetlen szakasz sikertelensége esetén a kérelmezőnek csak az adott szakaszból kell ismételten vizsgáznia. Egynél több szakasz sikertelensége esetén a kérelmezőnek meg kell ismételnie a teljes vizsgát. 3. A 2. pont szerint megismételt vizsga bármely szakaszának sikertelensége esetén, beleértve azokat a szakaszokat is, amelyeket a kérelmező az előző vizsgán egyszer már sikerrel teljesített, a kérelmezőnek újból meg kell ismételnie teljes vizsgát. 4. Két sikertelen vizsgakísérlet további gyakorlati képzést von maga után.

2. SZAKASZ

Az LAPL-re vonatkozó egyedi követelmények repülőgépek esetében – LAPL(A)

FCL.105.A LAPL(A) – Jogosultságok és feltételek

a) A repülőgépre vonatkozó LAPL engedélyesének jogosultságai parancsnokpilóta-feladatkör ellátására terjednek ki a legfeljebb 2 000 kg engedélyezett felszállótömegű egymotoros, dugattyús repülőgépek és/vagy motoros vitorlázó repülőgépek esetében, ha azok legfeljebb három utast szállítanak, vagyis a légi jármű fedélzetén négy személynél több egyidejűleg soha nem lehet.

▼M3

b) Az LAPL(A) birtokosa csak akkor szállíthat utasokat, ha a szakszolgálati engedélye kiadását követően teljesített 10 óra repülést repülőgép- vagy TMG-parancsnokpilótaként.utasokat

▼B

FCL.110.A LAPL(A) – Tapasztalatra vonatkozó követelmények és beszámítás

a) Az LAPL(A) kérelmezőjének legalább 30 órányi repülésoktatásban kell részesülnie repülőgépen vagy TMG-n, amely magában foglal legalább: 1. 15 órányi kétkormányos repülésoktatást abban az osztályban, amelyben a jártassági vizsgára sor kerül; 2. hat óra felügyelt egyedülrepülési időt, amely tartalmaz legalább három óra egyedül teljesített útvonalrepülési időt, benne legalább egy útvonalrepüléssel, amely legalább 150 km (80 NM) hosszúságú, és amelynek folyamán egy teljes megállással végződő leszállást kell végrehajtani egy, az indulási repülőtértől eltérő repülőtéren.

▼M7

b) TMG-kiterjesztéssel rendelkező LAPL(S) vagy SPL engedélyes kérelmezőkre vonatkozó egyedi követelmények. Annak az LAPL(A)-kérelmezőnek, aki TMG-kiterjesztéssel rendelkező LAPL(S) vagy SPL engedélyese, legalább 21 óra repülési időt kell teljesítenie TMG-n azután, hogy a TMG-kiterjesztést jóváhagyták, és megfelelt az FCL.135.A pont a) pontja repülőgépekre vonatkozó követelményeinek.

c) Beszámítás. A kérelmező parancsnokpilótaként szerzett előzetes tapasztalata beszámítható az a) pont szerinti követelmények teljesítésébe. A beszámítás mértéke, amelyet a vizsgát megelőző repülővizsga alapján az a DTO vagy ATO állapít meg, amelynél a pilóta a tanfolyamot végzi, egyetlen esetben sem: 1. haladhatja meg a parancsnokpilótaként teljesített összes repülési időt; 2. haladhatja meg az a) pontban előírt óraszám 50 %-át; 3. terjedhet ki az a) pont 2. pontjában meghatározott követelményekre.

▼B

FCL.135.A LAPL(A) – A jogosultságok kiterjesztése egy másik repülőgéposztályra vagy -változatra

a) Az LAPL(A)-jogosultságok arra a repülőgép-, illetve TMG-osztályra vagy -változatra korlátozódnak, amelyikben a jártassági vizsgára sor került. Ez a korlátozás feloldható, ha a pilóta egy másik osztályban az alábbiakat teljesítette: 1. háromórányi repülésoktatásban részesült, beleértve: i. 10 kétkormányos felszállást és leszállást; és ii. 10 felügyelt egyedülfelszállást és -leszállást; 2. egy jártassági vizsgát, mellyel bizonyította a gyakorlati ismeretek megfelelő szintjét az új típuson. E jártassági vizsgán a kérelmező számot ad a vizsgáztató előtt a másik osztályra vonatkozó megfelelő szintű elméleti ismereteiről a következő tárgykörökben: i. üzemeltetési eljárások; ii. repülési teljesítmény és tervezés; iii. légi jármű általános ismeretek.

b) Mielőtt az LAPL engedélyese gyakorolhatná a szakszolgálati engedélye jogosultságait a jártassági vizsgán alkalmazott repülőgéptől eltérő változatú repülőgépen, a pilótának különbözeti vagy ismertető képzésen kell részt vennie. A különbözeti képzést be kell vezetni ►C3 a repülési naplóba ◄ vagy az azzal egyenértékű dokumentumba, és alá kell íratni az oktatóval.

FCL.140.A LAPL(A) – Közelmúltbeli tapasztalatra vonatkozó követelmények

a) Az LAPL(A) engedélyese csak akkor gyakorolhatja szakszolgálati engedélye jogosultságait, ha repülőgép- vagy TMG-pilótaként az előző 24 hónapban teljesített: 1. legalább 12 óra repülési időt parancsnokpilótaként, amely magában foglal 12 felszállást és 12 leszállást; és 2. legalább egy óra teljes repülési idővel, oktatóval végrehajtott ismeretfrissítő oktatást.

b) Az az LAPL(A)-engedélyes, aki nem felel meg az a) bekezdés követelményeinek, köteles: 1. részt venni egy vizsgáztató által végzett készségellenőrzésen, mielőtt folytatná szakszolgálati engedélyével kapcsolatos jogosultságai gyakorlását; vagy 2. teljesíteni a hátralévő repülési időt, illetve felszállásokat és leszállásokat kétkormányos vagy egyedülrepülések során oktató felügyelete mellett az a) bekezdés követelményeinek való megfelelés érdekében.

3. SZAKASZ

LAPL-re vonatkozó egyedi követelmények helikopterek esetében – LAPL(H)

FCL.105.H LAPL(H) – Jogosultságok

A helikopterre vonatkozó LAPL engedélyesének jogosultságai a parancsnokpilóta-feladatkör ellátására terjednek ki a legfeljebb 2 000 kg engedélyezett felszállótömegű egy hajtóműves helikopterek esetében, ha azok legfeljebb három utast szállítanak, vagyis a légi jármű fedélzetén négy személynél több egyidejűleg soha nem lehet.

FCL.110.H LAPL(H) – Tapasztalatra vonatkozó követelmények és beszámítás

a) Az LAPL(H) kérelmezőjének legalább 40 órányi repülésoktatásban kell részesülnie helikopteren, ebből legalább 35 órát ugyanazon helikoptertípuson kell teljesítenie, mint amelyen a jártassági vizsgán repül. A repülési képzésnek legalább a következőket kell magában foglalnia: 1. 20 órányi kétkormányos repülésoktatást; és 2. 10 óra felügyelt egyedülrepülési idő, amely tartalmaz legalább öt óra egyedül végzett útvonal-repülési időt, benne legalább egy útvonalrepülést, amely legalább 150 km (80 NM) hosszúságú, és amelynek folyamán egy teljes megállással végződő leszállást kell végrehajtani egy, az indulási repülőtértől eltérő repülőtéren.

▼M7

b) Beszámítás. A kérelmező parancsnokpilótaként szerzett előzetes tapasztalata beszámítható az a) pont szerinti követelmények teljesítésébe. A beszámítás mértéke, amelyet a vizsgát megelőző repülővizsga alapján az a DTO vagy ATO állapít meg, amelynél a pilóta a tanfolyamot végzi, egyetlen esetben sem: 1. haladhatja meg a parancsnokpilótaként teljesített összes repülési időt; 2. haladhatja meg az a) pontban előírt óraszám 50 %-át; 3. terjedhet ki az a) pont 2. pontjában meghatározott követelményekre.

▼B

FCL.135.H LAPL(H) – A jogosultságok kiterjesztése egy másik helikopterosztályra vagy változatra

a) Az LAPL(H)-jogosultságok arra a helikopterosztályra vagy -változatra korlátozódnak, amelyikben a jártassági vizsgára sor került. Ez a korlátozás feloldható, ha a pilóta teljesített: 1. ötórányi repülésoktatást, beleértve: i. 15 kétkormányos felszállást, megközelítést és leszállást; ii. 15 felügyelt egyedülfelszállást, -megközelítést és -leszállást; 2. egy jártassági vizsgát, mellyel bizonyította a gyakorlati ismeretek megfelelő szintjét az új típuson. E jártassági vizsgán a kérelmező számot ad a vizsgáztató előtt a másik osztályra vonatkozó megfelelő szintű elméleti ismereteiről, a következő tárgykörökben: — üzemeltetési eljárások, — repülési teljesítmény és tervezés, — légi jármű általános ismeretek.

b) Mielőtt az LAPL(H) engedélyese gyakorolhatná a szakszolgálati engedélye jogosultságait a jártassági vizsgán alkalmazottól eltérő változatú helikopteren, a pilótának különbözeti vagy ismertető képzésen kell részt vennie, a 21. rész rendelkezéseivel összhangban meghatározott üzemeltetési alkalmasságra vonatkozó adatoknak megfelelően. A különbözeti képzést be kell vezetni ►C3 a repülési naplóba ◄ vagy az azzal egyenértékű nyilvántartásba, és alá kell íratni az oktatóval.

FCL.140.H LAPL(H) – Közelmúltbeli tapasztalatra vonatkozó követelmények

a) Az LAPL(H) engedélyese csak akkor gyakorolhatja szakszolgálati engedélye jogosultságait egy adott típuson, ha azon a helikoptertípuson az előző 12 hónapban teljesített: 1. legalább hat óra repülési időt parancsnokpilótaként, amely magában foglal hat felszállást, megközelítést és leszállást; és 2. legalább egy óra teljes repülési idővel, oktatóval végrehajtott ismeretfrissítő oktatást.

b) Az LAPL(H) azon engedélyese, aki nem felel meg az a) bekezdés követelményeinek, köteles: 1. részt venni egy vizsgáztató által végzett készségellenőrzésen, mielőtt folytatná szakszolgálati engedélyével kapcsolatos jogosultságai gyakorlását; vagy 2. teljesíteni a hátralévő repülési időt, illetve felszállásokat és leszállásokat kétkormányos vagy egyedülrepülések során oktató felügyelete mellett az a) bekezdés követelményeinek való megfelelés érdekében.

4. SZAKASZ

LAPL-re vonatkozó egyedi követelmények vitorlázó repülőgépek esetében – LAPL(S)

FCL.105.S LAPL(S) – Jogosultságok és feltételek

a) A vitorlázó repülőgépre vonatkozó LAPL engedélyesének jogosultságai a parancsnokpilóta-feladatkör ellátására terjednek ki vitorlázó repülőgépen és segédmotoros vitorlázó repülőgépen. A TMG tekintetében meglévő jogosultságainak gyakorlása érdekében az engedélyesnek meg kell felelnie az FCL.135.S pont szerinti követelményeknek.

▼M3

b) Az LAPL(S) engedélyese csak akkor szállíthat utasokat, ha a szakszolgálati engedélye kiadását követően teljesített 10 óra repülést vagy 30 felszállást parancsnokpilótaként vitorlázó repülőgépen vagy segédmotoros vitorlázó repülőgépen.

▼B

FCL.110.S LAPL(S) – Tapasztalatra vonatkozó követelmények és beszámítás

a) Az LAPL(S)-kérelmezőnek legalább 15 órányi repülésoktatást kell teljesítenie vitorlázó repülőgépen vagy segédmotoros vitorlázó repülőgépen, amely magában foglal legalább: 1. 10 órányi kétkormányos repülésoktatást; 2. két óra felügyelt egyedülrepülési időt; 3. 45 felszállást és leszállást; 4. egy legalább 50 km (27 NM) hosszúságú útvonalrepülést vagy egy legalább 100 km (55 NM) hosszúságú kétkormányos útvonalrepülést.

b) Az a) bekezdésben megkövetelt 15 órából maximum hét óra teljesíthető TMG-n.

▼M7

c) Beszámítás. A kérelmező parancsnokpilótaként szerzett előzetes tapasztalata beszámítható az a) pont szerinti követelmények teljesítésébe. A beszámítás mértéke, amelyet a vizsgát megelőző repülővizsga alapján az a DTO vagy ATO állapít meg, amelynél a pilóta a tanfolyamot végzi, egyetlen esetben sem: 1. haladhatja meg a parancsnokpilótaként teljesített összes repülési időt; 2. haladhatja meg az a) pontban előírt óraszám 50 %-át; 3. terjedhet ki az a) pont 2., 3. és 4. pontjában meghatározott követelményekre.

▼B

FCL.130.S LAPL(S) – Felszállási módozatok

a) Az LAPL(S)-jogosultságok arra a felszállási módozatra korlátozódnak, amely részét képezte a jártassági vizsgának. Ez a korlátozás feloldható, ha a pilóta végrehajtott: 1. csőrléssel és autós felvontatással történő felszállás esetén: minimum 10 felszállást kétkormányos repülésoktatás során, valamint öt egyedülfelszállást oktató felügyelete mellett; 2. repülőgépes felvontatással és önerőből történő felszállás esetén: minimum öt felszállást kétkormányos repülésoktatás során, valamint öt egyedülfelszállást oktató felügyelete mellett. Az önerőből történő felszállás esetén a kétkormányos repülésoktatás elvégezhető TMG-n is; 3. gumiköteles indítás esetén: minimum három felszállást vagy kétkormányos repülésoktatás során vagy egyedülfelszállással oktató felügyelete mellett.

b) A további gyakorlófelszállások teljesítését be kell vezetni ►C3 a repülési naplóba ◄ és alá kell íratni az oktatóval.

c) Jogosultságai mindegyik felszállási módozatban való megtartása érdekében a pilótának teljesítenie kell minimum öt felszállást az előző 24 hónap során, a gumiköteles indítás kivételével, amelyből csak kettőt kell teljesítenie.

d) Amennyiben a pilóta nem felel meg a c) bekezdés előírásainak, akkor a hátralévő számú felszállást kétkormányos vagy egyedülrepülések során oktató felügyelete mellett kell végrehajtania a jogosultságok megújítása érdekében.

FCL.135.S LAPL(S) – A jogosultságok kiterjesztése TMG-re

▼M7

Az LAPL(S) jogosultságok akkor terjeszthetők ki TMG-re, ha a pilóta valamely DTO-nál vagy ATO-nál elvégzett legalább:

▼B

a) hatórányi repülésoktatást TMG-n, amely magában foglal:

1. négyórányi kétkormányos repülésoktatást;

2. egy egyedül végzett útvonalrepülést, amely legalább 150 km (80 NM) hosszúságú, és amelynek folyamán egy teljes megállással végződő leszállást kell végrehajtani egy, az indulási repülőtértől eltérő repülőtéren;

b) egy jártassági vizsgát, mellyel bizonyította a gyakorlati ismeretek megfelelő szintjét TMG-n. E jártassági vizsgán a kérelmező számot ad a vizsgáztató előtt a TMG-re vonatkozó megfelelő szintű elméleti ismereteiről a következő tárgykörökben:

— repüléselmélet,

— üzemeltetési eljárások,

— repülési teljesítmény és tervezés,

— légi jármű általános ismeretek,

— navigáció.

FCL.140.S LAPL(S) – Közelmúltbeli tapasztalatra vonatkozó követelmények

a) Vitorlázó repülőgépek és segédmotoros vitorlázó repülőgépek. Az LAPL(S) engedélyese csak akkor gyakorolhatja szakszolgálati engedélyei jogosultságait vitorlázó repülőgépen vagy segédmotoros vitorlázó repülőgépen, ha vitorlázó repülőgépen vagy segédmotoros vitorlázó repülőgépen – a TMG-t kivéve – az előző 24 hónapban teljesített: 1. öt óra repülési időt parancsnokpilótaként, amely magában foglal 15 felszállást; 2. két gyakorlórepülést oktatóval.

b) A motoros vitorlázó repülőgép (TMG). Az LAPL(S) engedélyese csak akkor gyakorolhatja szakszolgálati engedélyei jogosultságait TMG-n, ha: 1. az előző 24 hónapban TMG-n teljesített: i. legalább 12 óra repülési időt parancsnokpilótaként, amely magában foglal 12 felszállást és 12 leszállást; és ii. legalább egy óra teljes repülési idővel, oktatóval végrehajtott ismeretfrissítő oktatást. 2. Amennyiben az LAPL(S)-engedélyes rendelkezik repülőgépekre vonatkozó jogosultságokkal is, az 1. pont követelményei teljesíthetők repülőgépeken is.

c) Az az LAPL(S)-engedélyes, aki nem felel meg az a) vagy a b) bekezdés követelményeinek, szakszolgálati engedélyével kapcsolatos jogosultságai további gyakorlása előtt köteles: 1. részt venni egy vizsgáztató által végzett készségellenőrzésen szükség szerint vitorlázó repülőgépen vagy TMG-n; vagy 2. teljesíteni a hátralévő repülési időt, illetve felszállásokat és leszállásokat kétkormányos vagy egyedülrepülések során oktató felügyelete mellett az a) vagy a b) bekezdés követelményeinek való megfelelés érdekében.

5. SZAKASZ

LAPL-re vonatkozó egyedi követelmények ballonok esetében – LAPL(B)

▼M4

FCL.105.B LAPL(B) – Jogosultságok

A ballonra vonatkozó LAPL-engedélyes jogosultságai a parancsnokpilóta-feladatkör ellátására terjednek ki a legfeljebb 3 400 m3 kupolatérfogatú hőlégballonok vagy hőléghajók, illetve a legfeljebb 1 260 m3 kupolatérfogatú, gázzal töltött ballonok esetében, ha azok legfeljebb három utast szállítanak, vagyis a ballon fedélzetén négy személynél több egyidejűleg soha nem lehet.

▼M3

FCL.110.B LAPL(B) — Tapasztalatra vonatkozó követelmények és beszámítás

▼B

a) Az LAPL(B)-kérelmezőnek ugyanolyan osztályú ballonokon legalább 16 órányi repülésoktatást kell teljesítenie, amely tartalmaz legalább: 1. 12 órányi kétkormányos repülésoktatást; 2. 10 ballonfeltöltést és 20 fel- és leszállást; és 3. egy felügyelt egyedülrepülést, legalább 30 perc repülési idővel.

▼M7

b) Beszámítás. A kérelmező parancsnokpilótaként ballonon szerzett előzetes tapasztalata beszámítható az a) pont szerinti követelmények teljesítésébe. A beszámítás mértéke, amelyet a vizsgát megelőző repülővizsga alapján az a DTO vagy ATO állapít meg, amelynél a pilóta a tanfolyamot végzi, egyetlen esetben sem: 1. haladhatja meg a parancsnokpilótaként ballonon teljesített összes repülési időt; 2. haladhatja meg az a) pontban előírt óraszám 50 %-át; 3. terjedhet ki az a) pont 2. és 3. pontjában meghatározott követelményekre.

▼B

FCL.130.B LAPL(B) – A jogosultságok kiterjesztése földhöz rögzített repülésekre

a) Az LAPL(B) jogosultságai a nem földhöz rögzített repülésekre korlátozódnak. Ez a korlátozás feloldható, ha a pilóta teljesített legalább három földhöz rögzített gyakorlórepülést.

b) A további gyakorlatok teljesítését be kell vezetni ►C3 a repülési naplóba ◄ és alá kell íratni az oktatóval.

c) Ennek a jogosultságnak a megtartása érdekében, a pilótáknak teljesíteniük kell minimum két földhöz rögzített repülést az előző 24 hónap során.

d) Amennyiben a pilóta nem felel meg a c) bekezdés előírásainak, akkor a hátralévő számú földhöz rögzített repülést kétkormányos vagy egyedülrepülések során oktató felügyelete mellett kell végrehajtania a jogosultságok megújítása érdekében.

FCL.135.B LAPL(B) – A jogosultságok kiterjesztése egy másik ballonosztályra

▼M7

Az LAPL(B) jogosultságok arra a ballonosztályra korlátozódnak, amelyikben a jártassági vizsgára sor került. Ez a korlátozás feloldható, ha a pilóta egy másik osztályban, valamely bejelentett képzési szervezetnél vagy jóváhagyott képzési szervezetnél végrehajtott legalább:

▼B

a) öt kétkormányos gyakorlórepülést; vagy

b) hőlégballonra vonatkozó LAPL(B) esetében, ha a jogosultságokat hőléghajókra kívánják kiterjeszteni, akkor ötórányi kétkormányos repülésoktatást; és

c) egy jártassági vizsgát, melynek során a kérelmező számot ad a vizsgáztató előtt a másik osztályra vonatkozó megfelelő szintű elméleti ismereteiről a következő tárgykörökben:

— repüléselmélet,

— üzemeltetési eljárások,

— repülési teljesítmény és tervezés, és

— légi jármű általános ismeretek.

FCL.140.B LAPL(B) – Közelmúltbeli tapasztalatra vonatkozó követelmények

a) Az LAPL(B) engedélyese csak akkor gyakorolhatja szakszolgálati engedélye jogosultságait, ha egy ballonosztályban az előző 24 hónapban teljesített: 1. hat óra repülési időt parancsnokpilótaként, amely magában foglal 10 felszállást és leszállást; és 2. egy gyakorlórepülést oktatóval; 3. ezenkívül, ha a pilóta képesítéssel rendelkezik egynél több ballonosztályban történő repülésre, jogosultságainak a másik ballonosztályban történő gyakorlása érdekében az előző 24 hónapban legalább három óra repülési időt, benne három felszállást és leszállást kell teljesítenie az adott osztályban.

b) Az az LAPL(B)-engedélyes, aki nem felel meg az a) bekezdés követelményeinek, szakszolgálati engedélyével kapcsolatos jogosultságainak gyakorlása előtt köteles: 1. részt venni egy vizsgáztató által végzett készségellenőrzésen a megfelelő osztályban; vagy 2. teljesíteni a hátralévő repülési időt, illetve felszállásokat és leszállásokat kétkormányos vagy egyedülrepülések során oktató felügyelete mellett az a) bekezdés követelményeinek való megfelelés érdekében.

C. ALRÉSZ

MAGÁNPILÓTA-SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLY (PPL), VITORLÁZÓREPÜLŐGÉP-PILÓTA SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLY (SPL) ÉS BALLONPILÓTA-SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLY (BPL)

1. SZAKASZ

Általános követelmények

FCL.200 Minimális életkor

a) A PPL kérelmezője betöltötte a 17. életévét;

b) a BPL vagy az SPL kérelmezője betöltötte a 16. életévét.

FCL.205 Feltételek

A PPL kérelmezőjének teljesítenie kell a jártassági vizsga alkalmával használt légijárműosztály- és típusjogosításra vonatkozó, a H. részben meghatározott követelményeket.

▼M7

FCL.210 Tanfolyam

a) A BPL, SPL vagy PPL kérelmezőjének el kell végeznie egy tanfolyamot valamely DTO-nál vagy ATO-nál.

b) A tanfolyamnak tartalmaznia kell a kérelmezett BPL-re, SPL-re vagy PPL-re vonatkozó jogosultságoknak megfelelő elméleti képzést és repülésoktatást.

c) Az elméleti képzés és a repülésoktatás a kérelmezők első képzését nyújtó képzési szervezettől eltérő DTO-nál vagy ATO-nál is elvégezhető.

▼B

FCL.215 Elméleti vizsga

A BPL, SPL vagy PPL kérelmezője vizsgán ad számot a biztosított jogosultságoknak megfelelő szintű elméleti ismereteiről a következő tárgykörökben:

a) általános tárgyak:

— légi jog,

— emberi teljesítőképesség,

— meteorológia, és

— kommunikáció;

b) a különböző légijármű-kategóriák szerint meghatározott tárgyak:

— repüléselmélet,

— üzemeltetési eljárások,

— repülési teljesítmény és tervezés,

— légi jármű általános ismeretek, és

— navigáció.

FCL.235 Jártassági vizsga

a) A BPL, SPL vagy PPL kérelmezőjének sikeres jártassági vizsga letételével kell bizonyítania, hogy képes a parancsnokpilóta-feladatkör ellátására a megfelelő légijármű-kategóriában a vonatkozó eljárások és manőverek során a biztosított jogosultságoknak megfelelő hozzáértéssel.

b) A jártassági vizsgát kérelmezőnek ugyanolyan osztályú vagy típusú légi járművön vagy balloncsoportban kell oktatásban részesülnie, mint amilyennel a jártassági vizsgán repül.

c) A sikeres vizsga feltételei 1. A jártassági vizsgát különböző, az adott légijármű-kategóriára jellemző valamennyi repülési fázist képviselő szakaszokra kell tagolni. ▼M3 2. Egy szakasz bármely elemének sikertelensége az adott szakasz egészének sikertelenségét jelenti. Egyetlen szakasz sikertelensége esetén a kérelmezőnek csak az adott szakaszból kell ismételten vizsgáznia. Egynél több szakasz sikertelensége esetén a kérelmezőnek a teljes vizsgát meg kell ismételnie. ▼B 3. A 2. pont szerint megismételt vizsga bármely szakaszának sikertelensége esetén, beleértve azokat a szakaszokat is, amelyeket a kérelmező az előző vizsgán egyszer már sikerrel teljesített, a kérelmezőnek újból meg kell ismételnie a teljes vizsgát. 4. Két sikertelen vizsgakísérlet további képzést von maga után.

2. SZAKASZ

PPL-re vonatkozó egyedi követelmények repülőgép esetében – PPL(A)

FCL.205.A PPL(A) – Jogosultságok

a) A PPL(A)-engedélyes jogosultságai a nem kereskedelmi célból üzemeltetett repülőgépeken vagy TMG-ken parancsnokpilóta- vagy másodpilóta-feladatkör nem díjazás ellenében történő ellátására terjednek ki.

b) A fenti bekezdéstől eltérve, az oktatói vagy vizsgáztatói jogosultságokkal rendelkező PPL(A)-engedélyes részesülhet díjazásban a következőkért: 1. az LAPL(A) vagy PPL(A) engedélyekhez nyújtott repülésoktatási szolgáltatásért; 2. ezen szakszolgálati engedélyekhez szükséges jártassági vizsgák és készségellenőrzések lefolytatásáért; ▼M3 3. az e szakszolgálati engedélyhez csatolt jogosításokhoz és tanúsításokhoz kapcsolódó képzések, vizsgáztatások és ellenőrzések lefolytatásáért. ▼B

FCL.210.A PPL(A) – Tapasztalatra vonatkozó követelmények és beszámítás

▼M4

a) A PPL(A) kérelmezőnek legalább 45 órányi repülésoktatást kell teljesítenie repülőgépen vagy TMG-n, amelyből 5 óra teljesíthető repülésszimulációs oktatóeszközökön (FSTD), és amely magában foglal legalább: 1. 25 órányi kétkormányos repülésoktatást; és 2. 10 óra felügyelt egyedülrepülési időt, amely tartalmaz legalább 5 óra időtartamú egyedül teljesített útvonalrepülést,