(20)

A konzorciális hitel többi résztvevőjére szintén nyomást gyakorolt a KK abból a célból, hogy segítsenek a Hynixnek. Erre vonatkozóan a végleges rendelet (55) preambulumbekezdése bőséges információt tartalmaz azt illetően, hogy a KK milyen mértékben gyakorolt nyomást a Korea First Bankra (a továbbiakban: KFB) annak érdekében, hogy a bank folyamatos finanszírozást nyújtson a Hynixnek. 2000 novemberében egy magas szintű gazdasági miniszteri találkozón a KK lépéseket tett a „Hynix likviditási problémáinak enyhítése” érdekében, a KFB, KEB és KDB számára pedig megszüntette a törvényes hitelplafont. A vizsgálóbizottság nem vizsgálta a bizonyítékokat a KFB-vel kapcsolatban, mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a KFB részvétele elhanyagolható volt. Tekintettel azonban arra, hogy a vizsgálóbizottság megállapításai értelmében ugyanezek a KK által alkalmazott taktikák utasításnak minősültek a KEB vonatkozásában, valamint hogy a KK a KFB 49 %-ának tulajdonosa, ésszerű azt a következtetést levonni, miszerint a KK olyan helyzetben volt – és élt is e lehetőségével –, hogy befolyásolja a KFB-t annak konzorciális hitelnyújtásban való részvételre irányuló döntésében. A KDB közjogi testület. A vizsgálóbizottság megállapítása szerint a KEB a KK utasításai alapján járt el. E bankoknak a konzorciális hitelnyújtásban való részvétele ezért nem megbízható kereskedelmi viszonyítási alap. A konzorciális hitelnyújtásban részt vevő többi bankra hasonló nyomást gyakorolt a KK. A KK közvetlen nyomást gyakorolt mind a Shinhan, mind a KorAm bankra a konzorciális hitellel egy időben létrejött exporthitelrendszer kiterjesztését illetően. Ezek a bankok arra a következtetésre jutottak, hogy a Hynixszel kapcsolatban túl nagy kockázatnak vannak kitéve, így visszavonták korábbi döntésüket, miszerint növelik a Hynix számára rendelkezésre álló exporthitelplafont. Lépésüket a Pénzügyi Felügyeleti Szolgálat egy tisztviselője „elképzelhetetlennek” minősítette ( 18 ). A KK a részvények 18,3 %-ának birtokában a Shinhan legnagyobb részvényese volt, így jelentős befolyást tudott gyakorolni a bankra. Egyértelmű, hogy a Shinhan nem kereskedelmi szempontok alapján járt el, mivel növelte a Hynixszel kapcsolatos hitelveszteségek fedezésére képzett céltartalékait, miközben tovább támogatta a vállalatot, és nem tudott felmutatni a támogatáshoz szükséges jogos hitelkockázat-elemzést A KK ismét megfeddte a KorAM Bankot, amikor a bank úgy döntött, nem hajlandó Hynix CB-ket vásárolni, mivel az pénzügyileg nem biztonságos. A bank azon döntésére válaszul, hogy nem vásárol a kötvényekből, a Pénzügyi Felügyeleti Szolgálat egyik tisztviselője olyan hangnemben fejezte ki rosszallását a KorAm felé, mely távol áll egy olyan kormány stílusától, mely a hiteldöntések meghozatalában látszólag nem vesz részt. A tisztviselő kijelentette: „Ha a KorAm nem tartja tiszteletben a megállapodást, azt nem fogjuk megbocsátani a banknak.” ( 19 ) Kijelentette továbbá, hogy a Pénzügyi Felügyeleti Szolgálat szigorú intézkedéseket fog elrendelni a bank ellen, például nem hagy jóvá új pénzügyi eszközöket és szigorúbb ellenőrzésnek veti alá a bankot ( 20 ). E fenyegetések hatására a KorAm visszakozott és visszavonta döntését ( 21 ), ezzel egyidejűleg pedig növelte a Hynixszel kapcsolatos hitelveszteségek fedezésére képzett céltartalékait, és nem tudott felmutatni a pénzügyi támogatáshoz szükséges jogos hitelkockázat-elemzést. A konzorciális hitelnyújtásban részt vevő többi bank, vagyis a Chohung Bank, a Woori Bank, a NACF, a Seoul Bank, a Kwangju Bank, a Peace Bank, a Kyongnam Bank és az Industrial Bank of Korea mind a KK tulajdonában van, így hiteldöntéseiket a KK politikája befolyásolja. A Housing and Commercial Bank, melyben a KK részesedése 20 %-os, az USA Értékpapír- és Tőzsdefelügyeletének (SEC) eskü alatt tett vallomásában beismerte, hogy kormányzati utasítás alapján hozott hiteldöntéseket ( 22 ). Végezetül annak ellenére, hogy a Pusan Bank nem volt a KK tulajdonában, a Pénzügyi Felügyeleti Szolgálattól 1999-ben mégis azt az utasítást kapta, hogy bocsássa el vagy váltsa le ügyvezetőit, 2000. március végéig 86,2 millió USD-vel növelje befizetett tőkéjét ( 23 ), „csökkentse személyi állományát, fiókjai és szervezetei számát, és ezzel egyidejűleg szabaduljon meg gondokkal küszködő leányvállalataitól” ( 24 ), 2000-ben pedig a Pénzügyi Felügyeleti Szolgálat a bank korábbi és akkori tisztviselőit hanyag kezelés miatt megbüntette ( 25 ). Tekinttel arra, hogy a KK ilyen szoros ellenőrzés alatt tartotta a Pusan Bankot, a bank azon döntése, hogy részt vesz a konzorciális hitelnyújtásban, nem tekinthető megbízható kereskedelmi viszonyítási alapnak.