2014O0015 — HU — 01.01.2016 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

►B AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA (2014. április 4.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról (átdolgozás) (EKB/2014/15) (2014/810/EU) (HL L 340, 2014.11.26., 1. o)

Módosította:









▼B

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2014. április 4.)

a monetáris és pénzügyi statisztikákról

(átdolgozás)

(EKB/2014/15)

(2014/810/EU)







AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA, tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére, tekintettel a kötelező tartalékok alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK európai központi banki rendeletre (EKB/2003/9) ( 1 ), tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre ( 2 ), tekintettel a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvre ( 3 ), tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2010. november 11-i EKB/2010/20 iránymutatásra ( 4 ), mivel: (1) Az EKB/2007/9 iránymutatást ( 5 ) jelentősen módosították. Mivel most további módosításokra kerül sor, különösen a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre ( 6 ), valamint az Európai Központi Bank (EKB) vonatkozó statisztikai rendeleteinek ebből következő módosításaira tekintettel, az iránymutatást az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. (2) Az euroövezetre, valamint azon egyes tagállamokra vonatkozóan, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok), a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) ágazati összevont mérlegére vonatkozó statisztikák összeállításához, valamint az MPI-k euroövezeti ágazati konszolidált mérlegének és a vonatkozó euroövezeti monetáris aggregátumoknak az elkészítéséhez az EKB az EKB mérlegére, valamint az euroövezeti tagállamok MPI-ágazatához kapcsolódó mérlegekre vonatkozó adatszolgáltatást ír elő. Az adatokat a nemzeti központi bankoknak (NKB-k) ezen iránymutatással összhangban, az 1071/2013/EU rendeletnek (EKB/2013/33) ( 7 ) megfelelően gyűjtött adatok felhasználásával kell szolgáltatniuk. (3) A monetáris aggregátumok levezetése érdekében az EKB statisztikai adatokat gyűjt az euroövezeti tagállamok NKB-itől az euroövezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézményekről (POGI-k) az 1074/2013/EU rendelettel (EKB/2013/39) ( 8 ) összhangban, valamint a központi kormányzati eszközökről és forrásokról ezen iránymutatással összhangban. (4) Az EKB az MPI-szektor alcsoportjai, különösen a pénzpiaci alapok (PPA-k) és hitelintézetek összevont mérlegére vonatkozó statisztikákat állít össze. E statisztikák euroövezetre és az egyes euroövezeti tagállamokra vonatkozó levezetése érdekében az EKB ezen iránymutatással összhangban a PPA-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat gyűjt az NKB-ktől. (5) Az NKB-k az MPI-szektor mérlegére vonatkozó kiegészítő statisztikákat küldhetnek a Nemzetközi Valutaalapnak (IMF) az EKB-n keresztül, az ezen iránymutatásban meghatározott sablonokkal összhangban. (6) Az euroövezetben és az egyes euroövezeti tagállamokban a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott MPI-hitelek terén mutatkozó fejlemények jobb elemezése érdekében az EKB előírja az NKB-knak a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott MPI-hitelekre vonatkozó adatok tevékenységi kör szerinti bontásban történő szolgáltatását, amennyiben az adatok rendelkezésre állnak. Az adatszolgáltatási követelményeket ez az iránymutatás határozza meg. (7) Az euroövezetben és az egyes euroövezeti tagállamokban a hitelezés terén mutatkozó fejlemények elemzésének kiegészítése érdekében az NKB-knek az MPI-hitelkeretekre vonatkozó adatokat ezen iránymutatással összhangban gazdasági szektorok szerinti bontásban kell szolgáltatniuk. (8) Az 1745/2003/EK rendelettel (EKB/2003/9) összhangban az euroövezetre és az egyes euroövezeti tagállamokra vonatkozóan a hitelintézetek tartalékalapjára vonatkozó statisztikák előállítása érdekében az EKB az NKB-ktől ezen iránymutatással összhangban kér adatokat. Az NKB-k az adatszolgáltatást az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján a hitelintézetektől gyűjtött adatok felhasználásával teljesítik. (9) Az euroövezetre és az egyes euroövezeti tagállamokra vonatkozóan az MPI-k által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakról szóló statisztikák levezetése érdekében az EKB az NKB-ktől ezen iránymutatással összhangban gyűjt adatokat. Az NKB-k az adatszolgáltatást az 1072/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/34) ( 9 ) alapján gyűjtött adatok felhasználásával teljesítik. (10) Az euroövezetre és az egyes euroövezeti tagállamokra vonatkozó, a befektetési alapok és az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k) eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákat az EKB az NKB-k által ezen iránymutatással összhangban szolgáltatott adatok alapján állítja össze. Az NKB-k az adatszolgáltatást az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) ( 10 ) és az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) ( 11 ) alapján gyűjtött adatok felhasználásával teljesítik. (11) Az elektronikus pénz kibocsátásának terjedelmére és alakulására vonatkozó áttekintés kialakítása érdekében az EKB ezen iránymutatással összhangban előírja az NKB-knek az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre vonatkozó statisztikai adatok jelentését. (12) Az EKB tartja fenn az intézményi és leányvállalati adatbázist (Register of Institutions and Affiliates Database, RIAD), amely a statisztikai szempontból releváns gazdasági egységekre vonatkozó referenciaadatok központi adatbázisa. A RIAD tartalmazza többek között az MPI-k, a befektetési alapok, a PKV-k és a pénzforgalmi statisztikák szempontjából releváns intézmények jegyzékét. Ez az iránymutatás meghatározza az arra vonatkozó rendelkezéseket, hogy az NKB-k hogyan jelentik az előírt adatokat az EKB-nak. (13) Az euroövezetre és az egyes euroövezeti tagállamokra vonatkozó, a nyugdíjpénztárak eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákat az EKB az NKB-k által ezen iránymutatással összhangban szolgáltatott adatok alapján állítja össze. (14) A biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével az egyéb pénzügyi közvetítőkre (EKP-k) vonatkozó áttekintés kialakítása érdekében az EKB előírja az NKB-k számára az értékpapírokkal és derivatívákkal foglalkozó ügynökökre, a hitelnyújtással foglalkozó pénzügyi vállalatokra és az egyéb EKP-kra vonatkozó statisztikai adatok jelentését ezzel az iránymutatással összhangban. Ezen túlmenően az EKB előírja az NKB-k számára, hogy azok a központi szerződő felekre vonatkozó statisztikai adatokat szolgáltassanak. (15) Az EKB az euroövezetre és az egyes euroövezeti tagállamokra vonatkozóan statisztikákat állít össze az értékpapír-kibocsátásokról. A keret nagymértékben az EKB által ezen iránymutatással összhangban az NKB-któl gyűjtött adatokon alapul. (16) A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EKB összeállítja az euroövezet fizetési mérlegét és a kapcsolódó külső statisztikákat, és előírja az euroövezeti tagállamok számára a fizetési mérlegre vonatkozó nemzeti adatok jelentését. Az euroövezet fizetési mérlegére és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikákra, valamint a nemzetközi tartalékok jelentésére vonatkozó minőségértékelést az EKB által kidolgozott statisztikai minőségi keretrendszerrel összhangban kell elvégezni, amely többek között kiterjed a vonatkozó euroövezeti monetáris és pénzügyi statisztikák közötti megfelelő következetesség biztosítására ( 12 ). (17) Az euroövezeti strukturális pénzügyi mutatókra vonatkozó adatok, az euroövezeti bankcsoportok konszolidált banki adatai, valamint az euroövezeti nagy bankcsoportok ágazati és regionális hitelezési kitettségére vonatkozó statisztikák összeállítása érdekében az EKB az ezen iránymutatásban meghatározott sablonokkal összhangban történő statisztikai adatszolgáltatást ír elő az NKB-k számára. (18) Az euroövezeti fizetési rendszerekben mutatkozó fejlemények elemzése és e rendszerek integráltsági fokának figyelemmel kísérése érdekében az EKB előírja az NKB-knek az ezen iránymutatással összhangban történő adatszolgáltatást, amely az 1409/2013/EU rendeletet (EKB/2013/43) ( 13 ) egészíti ki, mivel: ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:







1. cikk

Hatály

1. Általános tudnivalók

Ez az iránymutatás meghatározza az NKB-k EKB irányában fennálló adatszolgáltatási kötelezettségeit a monetáris és pénzügyi statisztikák tekintetében.

▼M2

2. Adatszolgáltatási rendszerek, előírások és adattovábbítási időpontok

Az NKB-k a 3–26a. cikkben említett adatokat a II. mellékletben meghatározott rendszerekkel és a III. mellékletben megállapított elektronikus adatszolgáltatási előírásokkal összhangban szolgáltatják. Az EKB minden év szeptember végéig a következő évre vonatkozó adatszolgáltatási naptár formájában tájékoztatja az NKB-kat a pontos adattovábbítási időpontokról.

▼B

3. Visszamenőleges adatszolgáltatási követelmények az euro bevezetése esetén

Az euro bevezetése esetén a következő szabályok alkalmazandók:

a) Az MPI- és PPA-mérlegstatisztikák, valamint a befektetési alapok és PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák tekintetében azon tagállamok NKB-i, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: nem euroövezeti tagállamok), és amelyek az eurót az ezen iránymutatás hatálybalépését követően vezetik be, az Unióhoz történt csatlakozásuktól kezdődően valamennyi referencia-időszakra, és mindenesetre legalább az euroövezethez történő csatlakozásukat megelőző három évre vonatkozóan szolgáltatnak visszamenőleges adatokat az EKB-nak. Az adatokat az NKB-k úgy állítják össze, mintha a szóban forgó tagállam valamennyi referencia-időszak alatt az euroövezet tagja lett volna. E követelmény teljesítése érdekében az Unióhoz csatlakozó országok NKB-i számára ajánlott ezen adatállományok követelményeinek végrehajtása a nem euroövezeti tagállamokra vonatkozó sablonokkal összhangban.

b) Ezen általános követelmény mellett az alábbi követelmények alkalmazandók az MPI mérlegtétel-statisztikák tekintetében: i. az EKB-vel való eltérő megállapodás hiányában a visszamenőleges adatok kiterjednek a tagállam Unióhoz történt csatlakozását megelőző három évre is; ii. az EKB-val való eltérő megállapodás hiányában az euroövezeti tagállamok NKB-i az euroövezet bővítését megelőző három évre vonatkozóan jelentik az eurót az ezen iránymutatás hatálybalépését követően bevezető tagállamokkal szembeni pozícióikat. Ez az elv csak az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) összhangban jelentett havi állományokra vonatkozik. Az adatszolgáltatás csak az 50 millió EUR-t meghaladó állományok esetében kötelező, egyébként arra önkéntes alapon kerül sor.

c) Az értékpapír-kibocsátások vonatkozásában az EKB-nak továbbított idősornak 1989 decemberében kell kezdődnie az állományok és 1990 januárjában a folyamatok tekintetében.

d) A pénzforgalmi statisztikák vonatkozásában a legnagyobb gondosság elve alapján a legutóbbi referenciaévet is magában foglaló öt évre vonatkozó adatokat kell szolgáltatni.

4. A monetáris és pénzügyi statisztikák tekintetében új követelmények bevezetéséből eredő visszamenőleges adatszolgáltatási követelmények

a) A pénzügyi számlák összeállításához az 549/2013/EU rendeletben rögzített, a számlák felülvizsgált európai rendszere (a továbbiakban: ESA 2010) követelményeivel összhangban negyedéves visszamenőleges adatokra vagy becslésekre van szükség a mérlegtétel-, a befektetésialap- és a PKV-statisztikákhoz a VI. melléklet 1., 2. és 3. táblázatában foglaltaknak megfelelően. Az adatokat a legnagyobb gondosság elve alapján az alábbiak szerint kell jelenteni az EKB-nak: 2014 szeptemberében a 2012. negyedik negyedév és 2014. második negyedév közötti referencia-időszakok tekintetében; 2014 decemberében a 2014. harmadik negyedév referencia-időszak tekintetében; és 2015 márciusában a 2014. negyedik negyedév referencia-időszak tekintetében.

b) Az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) elfogadott új, kiemelt prioritást élvező jellemzőkre vonatkozó visszamenőleges adatokat vagy becsléseket a VI. melléklet 4. táblázatában foglaltaknak megfelelően a 2014 júniusától kezdődő referencia-időszakoktól kezdve a legnagyobb gondosság elve alapján 2015 májusáig kell rendelkezésre bocsátani a tényleges közzététel késedelmének elkerülése érdekében.

c) Az 1072/2013/EU rendelettel (EKB/2013/34) és ezzel az iránymutatással elfogadott új jellemzőkre vonatkozó visszamenőleges adatokat vagy becsléseket a VI. melléklet 5. táblázatában foglaltaknak megfelelően a 2014 júniusától kezdődő referencia-időszakoktól kezdve a legnagyobb gondosság elve alapján 2015 májusáig kell rendelkezésre bocsátani.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

1. „adatszolgáltató” és „rezidens” : jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében szereplő meghatározással;

2. „eurorendszer” : az euroövezeti tagállamok NKB-i és az EKB;

3. „hitelintézet” : jelentése megegyezik az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 14 ) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában szereplő meghatározással;

4. „egyéb MPI-k” : a központi bankok kivételével valamennyi MPI.

3. cikk

Az MPI-k mérlegtétel-statisztikái

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletében rögzített rendszerekkel összhangban az NKB-k két összevont mérleget készítenek és jelentenek, mindkettőt a bruttó összegekkel: az egyik összevont mérleg a „központi bank” MPI-alszektorra, a másik az „egyéb MPI-k” alszektorra vonatkozik.

Az NKB-k a saját mérlegükre vonatkozóan előírt statisztikai adatokat a számviteli rendszerükből nyerik az EKB honlapján elérhető, erre szolgáló összekötő táblázatok ( 15 ) alapján. A táblázatok szükség szerint az NKB-kkel együttműködésben módosításra kerülnek majd a helyzetek alakulásának figyelembevétele, például az aktualizált számviteli szabályokkal való összhang biztosítása érdekében. Az EKB statisztikai adatszolgáltatási célokra a saját mérlegéből nyeri az NKB-k által saját mérlegükből nyert adatoknak megfelelő adatokat.

Az egyéb MPI-k mérlegére vonatkozóan előírt statisztikai adatokat az NKB-k az egyes rezidens MPI-ktől (a rezidens NKB kivételével) gyűjtött mérlegtétel-adatok összesítéséből nyerik.

Ezek a követelmények a hónap végi és negyedév végi állományokra, valamint a folyamatok miatti kiigazítások havi és negyedéves adataira, illetve a hitelek értékpapírosítási és más hitelátruházási adataira is kiterjednek. A mérleget a hónap/negyedév utolsó naptári napjával kell elkészíteni, a helyi munkaszüneti napok figyelembevétele nélkül; amennyiben ez nem lehetséges, az utolsó munkanapra vonatkozó adatokat kell felhasználni, a nemzeti piaci vagy számviteli szabályoknak megfelelően.

Valamennyi tétel kötelező; az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. része 3. és 4. táblázatának a nem euroövezeti tagállamoknak megfelelő cellái tekintetében azonban a (8) bekezdésben foglalt különleges rendelkezések alkalmazandók. Emellett az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 5. része 5. táblázatának az MPI-k által kezelt, értékpapírosított és mérlegből kivezetett hitelek adatszolgáltatási követelményeit illetően az NKB-k az adatszolgáltatási követelményeket kiterjeszthetik az MPI-k által kezelt, egyébként átruházott hitelekre is. Amennyiben e további információkat nem szerepeltetik az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 5. része 5. táblázata szerinti adatszolgáltatásban, azonban azok az NKB-k rendelkezésére állnak, azokat az ezen iránymutatás II. melléklete 1. részének 4. táblázatában kell szerepeltetni. Amennyiben az értékpapírosított vagy egyébként átruházott, nem MPI-k által kezelt hitelekre vonatkozó adatok az NKB-k rendelkezésére állnak (például EPK-któl vagy a hitelek kezelőjeként eljáró, kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetektől), ezeket az adatokat a II. melléklet 1. részének 4. táblázatában kell szerepeltetni.

Az NKB-k a II. melléklet 1. részével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat a mérlegtételekről.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Az EKB a tranzakciókat úgy számítja ki, hogy megállapítja a hónap végi állományok különbségét, majd ebből a különbségből kiszűri azokat a hatásokat, amelyek az alábbi folyamatok miatti kiigazítások alapján nem tranzakciókból származnak:

i. átsorolások és egyéb kiigazítások, amelyek magukban foglalják a mérleg szerinti állomány minden olyan változását, amelyek az MPI-populáció összetételének és szerkezetének változásából, pénzügyi instrumentumok és szerződő felek besorolásának változásából, a statisztikai meghatározások változásaiból és az adatszolgáltatási hibák (részleges) helyesbítéséből erednek;

ii. átértékelődés miatti, az árváltozásokból eredő kiigazítások, amelyek magukban foglalják az eszközök és kötelezettségek árai mozgásainak hatása következtében az állománypozícióban bekövetkező változásokat és tükrözik a hitelek leírásának vagy leértékelésének hatását; valamint árfolyamváltozások, amelyek magukban foglalják a devizában denominált eszközök és kötelezettségek árfolyammozgásainak hatása miatt az állománypozícióban bekövetkező változásokat.

Az NKB-k az átsorolásokra és egyéb kiigazításokra, valamint az átértékelődés miatti, az árváltozásokból eredő kiigazításokra vonatkozóan az ezen iránymutatás IV. mellékletével összhangban számított, havi és negyedéves adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Általában az EKB számítja ki az átértékelődési miatti, az árfolyamváltozásokból eredő kiigazításokat, azonban amennyiben az NKB-k olyan helyzetben vannak, hogy pontosabb kiigazításokat tudjanak összeállítani, e kiigazításokat közvetlenül is továbbíthatják az EKB-nak.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határidői

Az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe a havi adatokat azon hónap 15. munkanapjának végéig jelentik az EKB-nak, amely azt a hónapot követi, amelyre az adatok vonatkoznak, míg a negyedéves adatokat azon negyedév 28. munkanapjának végéig jelentik, amely azt a negyedévet követi, amelyre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az adott referencia-időszakot megelőző utolsó időszakra vonatkozó adatokat. Ezenkívül a korábbi időszakokra vonatkozó revízió is előfordulhat, amely származhat például hibákból, átsorolásokból, javított adatszolgáltatási eljárásokból stb. Az EKB egyidejűleg folytathat rendkívüli vagy rendes revíziót, illetve dönthet úgy, hogy elhalasztja a rendkívüli revíziókat a monetáris aggregátumok havi előállítási időszaka utánra.

A revíziós politikának meg kell felelnie az EKB „Manual on MPI balance sheet revision” (Az MPI-mérlegstatisztikák revíziójáról szóló kézikönyv) című dokumentuma alapelveinek. A monetáris statisztikák minősége és stabilitása közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében, valamint a havi és a negyedéves statisztikák következetességének javítása céljából a havi adatok rendkívüli revízióját a negyedéves statisztikák továbbításával azonos időben kell jelenteni. Amennyiben a havi adatok revíziójának jelentésére kerül sor, azonban a nemzeti adatelőállítási keret nem teszi lehetővé a megfelelő negyedéves revíziók generálását, az NKB-k a legnagyobb gondosság elve alapján biztosítják a havi és a negyedéves adatok közötti összhang fenntartását, például becslések útján.

4. Az adatok belső következességének nyomon követésére irányuló ellenőrzések

Az adatok EKB-nak történő továbbítása előtt az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe az EKB által meghatározott és fenntartott ellenőrzéseknek megfelelően ellenőrzi az adatok belső következetességét.

5. Bruttósítás

a) A kisebb intézmények csoportjának összetétele

Amennyiben az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint mentesítést adnak a PPA-knak, az NKB-knak biztosítaniuk kell, hogy a PPA-k összevont nemzeti PPA-mérleghez való együttes hozzájárulása ne haladja meg az alábbi értékeket:

i. 10 % minden olyan euroövezeti tagállamban, amelynek nemzeti PPA-mérlege az összesített euroövezeti PPA-mérleg 15 %-ánál nagyobb mértéket tesz ki;

ii. 30 % minden más euroövezeti tagállamban, kivéve azokat, amelyek nemzeti PPA-mérlegének az összesített euroövezeti PPA-mérlegben való részesedése nem éri el az 1 %-ot, amely esetben semmiféle külön korlátozás nem vonatkozik a PPA-k kisebb intézményként történő besorolására.

Amennyiben az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjának i., ii. vagy iv. alpontja szerint mentesítést adnak a PPA-knak, az NKB-knak biztosítaniuk kell, hogy minden egyes tétel esetében a mentesítéseknek az összevont nemzeti PPA-mérleghez való együttes hozzájárulása ne haladja meg az 5 %-ot. Az NKB-k emellett az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjának iii. alpontjával összhangban mentesítést adhatnak a PPA-knak azon követelmény alól is, hogy az euroövezeti biztosítók szektorával és a nyugdíjpénztárak szektorával szemben fennálló eszköz- és forráspozíciókra vonatkozó adatokat szektoronként külön adják meg. Az NKB-knak meg kell különböztetniük a biztosítókkal és a nyugdíjpénztárakkal szemben fennálló eszköz- és forráspozíciókat, valamint a belföldi intézményekkel és a más euroövezeti tagállamokban rezidens intézményekkel szembeni pozíciókat, majd ezt követően adhatnak mentesítéseket az olyan csoportok tekintetében, amelynek az összevont nemzeti PPA-mérleghez való hozzájárulása nem haladja meg az 5 %-ot.

b) A bruttósítás minimumelőírásai

Ha az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke értelmében mentesítést adnak az MPI-knek, az NKB-k az EKB-nak szolgáltatott havi és negyedéves MPI-mérlegadatok összeállításakor ezen MPI-k lefedettségét 100 %-ra bruttósítják. Az NKB-k a következő minimumelőírások betartása mellett választhatják az adatok 100 %-ra való bruttósításának eljárását.

i. Hiányzó részletező adatok esetében becslést kell végezni a tényleges adatszolgáltatói körnek a kisebb intézmények csoportjánál reprezentatívabbnak tekintett csoportján alapuló arányszámok alkalmazásával, a következők szerint: — azon tagállamok NKB-i, amelyeknek az euroövezeti MPI-k összevont mérlegfőösszegéhez való hozzájárulása meghaladja a 2 %-ot, úgy határozzák meg ezt a csoportot, hogy a csoportba tartozó szervezetek összevont mérlegfőösszege ne haladja meg az MPI-k nemzeti összevont mérlegének 35 %-át. Ez a követelmény nem érvényesül, ha a mentesítésben részesített intézmények mérlegfőösszege nem éri el a nemzeti MPI-mérlegfőösszeg 1 %-át, — azon tagállamok NKB-i számára, amelyeknek az euroövezeti MPI-k összevont mérlegfőösszegéhez való hozzájárulása nem éri el a 2 %-ot, ugyanezen szabályok követése ajánlott. Ha azonban mindez jelentős költséggel járna, e tagállamok NKB-i használhatják ehelyett az adatszolgáltatói kör alapján meghatározott arányszámokat.

ii. Az i. pont alkalmazásakor a „kisebb” adatszolgáltatók csoportja, illetve a tényleges adatszolgáltatói kör egyaránt tovább csoportosítható intézménytípus szerint, például PPA-k vagy hitelintézetek.

iii. Amennyiben bármely tagállamban az összes eszközeikről mindössze évi egy alkalommal beszámoló PPA-k hozzájárulása eléri a PPA-k összevont mérlegének 30 %-át, az NKB-k bruttósítják a PPA-k és a hitelintézetek által külön szolgáltatott adatokat az alábbiak szerint: — ha megfelelő a lefedettség a teljes körű adatszolgáltatónak minősülő PPA-k figyelembevételével, a bruttósítás alapjául ezek összevont mérlegfőösszeget kell használni, — ha a teljes körű adatszolgáltatónak minősülő PPA-kból elért lefedettség elégtelen vagy nincsenek teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett PPA-k, az NKB-k évente legalább egyszer más adatforrásokból is megbecsülhetik a PPA-szektor mérlegét, és ezt használhatják a bruttósítás alapjául.

iv. Ha a részletes adatok rendelkezésre állnak, de csak nagyobb késedelemmel vagy kisebb gyakorisággal, a jelentett adatokat a következőképpen kell átvinni a kimaradó időszakokra: — az adatok ismétlésével, amennyiben az eredmények helytállónak bizonyultak, vagy — megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében.

v. Az arányszámok vagy a bruttósítás végrehajtásához szükséges minden más köztes számítás levezethető a felügyeleti hatóságoktól kapott adatokból, amennyiben megbízható kapcsolat állapítható meg a bruttósítandó statisztikai bontás és az ilyen adatok között.

c) Az EKB tájékoztatása

Az NKB-k tájékoztatják az EKB-t az általuk alkalmazott mentesítésekről, valamint információkkal szolgálnak az új bruttósítási eljárások főbb elemeiről vagy a fennálló eljárások jelentősebb változásairól.

6. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

A központi banki mérleg összeállítása során az NKB-k és az EKB követik a módosított EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott, harmonizált számviteli szabályokat, és alkalmazzák a 3. cikk (1) bekezdésében említett összekötő táblázatokat. Így különösen:

a) amennyiben az NKB-knak és az EKB-nak számviteli célból havonta és nem negyedévente kell átértékelniük az értékpapír-portfóliójukat, ezeket az átértékeléseket a statisztikai mérlegnek havi alapon is tükröznie kell;

b) a 9.5. „egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó)” és a 10.4. „egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó)” számviteli tételek esetében az NKB-k az eszközöket a követelésektől elkülönítve azonosítják, és bruttó összegben jelentik;

c) amennyiben a 14. „átértékelési számlák” számviteli tétel számviteli célokra bruttó összegben kerül jelentésre, azt az NKB-k statisztikai célokra nettó összegben jelentik.

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikke az „egyéb MPI-k” tekintetében rögzíti a vonatkozó számviteli elveket a statisztikai adatszolgáltatás céljára. Így különösen, az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok és nettósítási eljárások sérelme nélkül az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Emellett a betétek és hitelek tekintetében a fennálló tőkeösszeget kell jelenteni, a leírások és leértékelések kizárásával. Az NKB-k kivételesen lehetővé tehetik a hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikkében meghatározott feltételek mellett.

Az egyéb mérlegtételek, különösen a tartott és a kibocsátott értékpapírok értékelését illetően ajánlott, hogy az NKB-k az ESA 2010 követelményeinek megfelelő piaci értékelést alkalmazzanak. Ugyanakkor az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikkében rögzített általános követelmény, amely szerint az MPI-knek az adott ország jogrendszerébe átültetett 86/635/EGK tanácsi irányelvet, valamint bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli előírást kell követniük, arra utal, hogy az értékpapírokra és egyéb eszközökre vonatkozó értékelési gyakorlatok eltérően alakulnak. Ezért a nem szabványosított értékelési szabályok alkalmazása elfogadható, amennyiben a könyv szerinti érték nem tér el jelentősen a piaci értéktől.

7. Magyarázó megjegyzések

Az EKB-nak történő adattovábbítás során az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak a legújabb referencia-időszakhoz kapcsolódó különleges fejleményekről, beleértve az „átsorolásokra és egyéb kiigazításokra”, valamint a korábbi időszakokat érintő releváns revíziókra vonatkozó magyarázatokat. Így különösen, magyarázó megjegyzésekkel kell szolgálni az (abszolút értéken) 5 milliárd EUR-t meghaladó vagy egyébként gazdasági szempontból jelentősnek tekintett fejleményekről, „átsorolásokról és egyéb kiigazításokról” és revíziókról, például akkor, ha a jelentett sorozatban mutatkozó fejlemények az adatszolgáltatási időszak során bekövetkezett nagy tranzakciókhoz kapcsolódnak, vagy ha a revíziók az összevont fejlemények gazdasági értelmezésének jelentős változásait határozzák meg. Az NKB-k és az EKB az EKB kérésére további magyarázatokkal szolgálnak a jelentett adatokra vonatkozóan.

A megjegyzések jelzik azt is, hogy a jelentett sorozatot érintő, azonosított jelentős fejlemények, revíziók vagy „átsorolások és egyéb kiigazítások” véglegesek vagy még vizsgálat alatt állnak.

Az NKB-k a magyarázó megjegyzéseket lehetőleg az adattovábbításkor, és mindenesetre az adatelőállítás lezárása előtt bocsátják rendelkezésre.

Az EKB központilag tárolja az NKB-któl kapott magyarázó megjegyzéseket az adatok nyomon követése és a statisztikák egyértelművé tétele céljából. Az EKB a megjegyzésekben szolgáltatott információkat az alkalmazandó titoktartási rend megfelelő tiszteletben tartásával kezeli.

8. Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. részének 3. és 4. táblázatára vonatkozó különleges rendelkezések

Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy nem kérnek az MPI-ktől teljes adatszolgáltatást az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. része 3. és 4. táblázatának a nem euroövezeti tagállamoknak megfelelő cellái tekintetében, amennyiben a magasabb aggregálási szinten összegyűjtött adatok jelentéktelenek. Az NKB-k rendszeresen, legalább évente egyszer felülvizsgálják, hogy e rendelkezések továbbra is alkalmazandók-e. E mentesítések megadása esetén az NKB-k az alábbi szempontoknak megfelelően készített negyedéves becsléseket jelentenek:

a) a negyedéves adatok becslése az MPI-k által kisebb gyakorisággal szolgáltatott adatok alapján történik; ezeket az adatokat át lehet vinni a hiányzó időszak(ok)ra azok megismétlésével vagy az adatok alakulására, illetve a szezonális hatások jelzésére alkalmas statisztikai technikák alkalmazásával;

b) a negyedéves számadatok becslése az MPI-k által aggregáltabb alapon szolgáltatott adatok vagy az NKB-k által jelentőségteljesnek tartott egyedi bontások alapján történik;

c) a negyedéves adatok becslése az adatszolgáltatási mentesítést alkalmazó országokkal fennálló szerződések legalább 80 %-áért felelős, nagy MPI-k által szolgáltatott negyedéves adatok alapján történik;

d) a negyedéves adatok becslése alternatív adatforrások, mint például a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS), vagy fizetésimérleg-adatok alapján történik, az ilyen alternatív forrásokban használt és a monetáris és bankstatisztika fogalmaitól és meghatározásaitól eltérő fogalmak és meghatározások miatt szükséges kiigazítások elvégzését követően; vagy

e) a negyedéves adatok becslése az adatszolgáltatási mentesítést alkalmazó országokra vonatkozó, az MPI-k által negyedévente végösszegként jelentett adatok alapján történik.

4. cikk

Az NKB statisztikai mérlege és számviteli mérlege közötti összhang ellenőrzése

1. Az ellenőrzés köre

Az NKB-k és az EKB figyelemmel kísérik az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján, statisztikai célokra szolgáltatott hó végi összevont mérlegük és a módosított EKB/2002/20 iránymutatás alapján az eurorendszer heti pénzügyi kimutatásai számára szolgáltatott számviteli tételeik közötti összhangot.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k az I. melléklet 2. részében szereplő sablonnal összhangban ellenőrzéseket végeznek a havi adatok minden tételén. Az ellenőrzéseket a megfelelő negyedéves adatokkal együtt, a 3. cikk (2) bekezdésében a negyedéves adatokra vonatkozóan meghatározottal azonos határidővel továbbítják az EKB-nak.

Az olyan adatszolgáltatási időszakok esetében, amelyekben nem esik egybe az eurorendszerbeli statisztikai célú, hó végi összevont mérlegük és az eurorendszer heti pénzügyi kimutatása céljából szolgáltatott számviteli tételek jelentésének napja, az NKB-k a statisztikai adatokat összehasonlíthatják a hónap utolsó munkanapjára készített napi mérleggel. Saját mérlege összeállítójaként az EKB ugyanezen eljárást követi.

3. EKB általi ellenőrzés

Az EKB figyelemmel kíséri az összhangra vonatkozó ellenőrzések eredményeit, és kötelezheti az NKB-ket, hogy intézkedjenek a vonatkozó eltéréseket illetően.

5. cikk

Az elektronikus pénzre vonatkozó statisztikák

a) Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben nem részesített MPI-k által kibocsátott elektronikus pénzre vonatkozó havi vagy negyedéves adatszolgáltatási kötelezettségek

1. Az adatszolgáltatás köre

Az EKB az NKB-kkal együttműködve évente azonosítja és nyilvántartja az Európai Unióban alkalmazott elektronikuspénz-rendszerek jellemzőit, az azokra vonatkozó statisztikai adatok elérhetőségét és az azokhoz kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. Az ezen iránymutatás II. melléklete 2. részének 1. táblázatában meghatározott tételek listája alapján az NKB-k statisztikai információkat szolgáltatnak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben nem részesített valamennyi MPI által kibocsátott elektronikus pénzről.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Havi adatokat kell szolgáltatni az EKB-nak, a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott, az MPI-k mérlegtétel-statisztikáira vonatkozó havi adattovábbítással együtt. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

b) Az összes nem hitelintézet elektronikuspénz-kibocsátó vagy az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben részesített kisebb MPI által kibocsátott elektronikus pénzre vonatkozó éves statisztikai adatszolgáltatási követelmények

1. Az adatszolgáltatás köre

Ez az adatszolgáltatás kiterjed a főtevékenységként elektronikuspénz-kibocsátás formájában pénzügyi közvetítéssel foglalkozó azon elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek így megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, valamint azokra az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítéssel nem főtevékenységként foglalkoznak, és így nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának. Ez az adatszolgáltatás magában foglalja az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben részesített kisebb MPI-k adatszolgáltatását is, tekintet nélkül arra, hogy hitelintézetek-e vagy sem.

Az NKB-k az ezen iránymutatás II. melléklete 2. részének 2. táblázatában meghatározott tételek listája alapján szolgáltatják a statisztikai adatokat. Azon elektronikuspénz-kibocsátók adatait, amelyek nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának és amelyek emiatt nem tartoznak a rendszeres mérlegtétel-statisztikai adatszolgáltatási követelmények hatálya alá, annyiban kell jelenteni, amennyiben az NKB-k azokat a megfelelő felügyeleti hatóságoktól vagy más alkalmas forrásból be tudják szerezni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatsorokat évente kell az EKB-nak jelenteni, a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

6. cikk

A POGI-kra és a központi kormányzatra vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a POGI-kra vonatkozó statisztikai adatokat az 1074/2013/EU rendelettel (EKB/2013/39) összhangban gyűjtik. A követelmények kiterjednek az euroövezetben rezidens nem monetáris pénzügyi intézményekkel szemben fennálló monetáris kötelezettségekre, vagyis a monetáris pénzügyi intézmények betéti forrásainak közeli helyettesítőire, valamint a készpénzállományra és az euroövezeti MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományára. Ezeket az adatokat az NKB-k a II. melléklet 3. részével összhangban jelentik az EKB-nak.

Az NKB-k emellett a II. melléklet 3. része szerinti adatszolgáltatásban szerepeltetik a központi kormányzat monetáris kötelezettségeit és készpénzállományát, valamint az euroövezeti MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományát. A de minimis elv értelmében e tételeket nem kell jelenteni, amennyiben az ilyen eszközök és kötelezettségek nem léteznek vagy jelentéktelenek.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A sorozatokat havonta kell jelenteni, a havi mérlegtétel-statisztikákra vonatkozóan a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontokban.

7. cikk

Tájékoztató adatok

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az adatok hozzáférhetősége által megengedett mértékben, a legjobb becslés módszerét is beleértve, az NKB-k a II. melléklet 4. részében felsorolt tájékoztató adatoknak megfelelően további statisztikai adatokat szolgáltatnak a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott mérlegtétel-statisztikák kiegészítéseként és az azokkal megegyező gyakorisággal és időben. Az EKB az NKB-kkal együttműködve megállapítja és nyilvántartja a szóban forgó statisztikai adatok hozzáférhetőségét és az azokhoz kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. E tájékoztató adatok jelentik az euroövezet monetáris aggregátumai, az MPI kamatláb-statisztikák és a monetáris unió pénzügyi elszámolásai összeállításához szükséges információkat, és ezek – a táblázatokban szereplő eltérő jelölés hiányában – kiemelt prioritást élveznek. Az EKB és az NKB közötti megállapodás esetén a II. melléklet 4. része 1. szakaszának 2. táblázatában a hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott MPI-értékpapíroknak a tulajdonos rezidensi jogállása szerinti bontásához kapcsolódó tételeket az NKB-nak nem kell közölnie, amennyiben az EKB alternatív adatforrásokat használ.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Tranzakciós adatokat az EKB és az érintett NKB közötti kétoldalú megállapodás alapján lehet szolgáltatni. A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A II. melléklet 4. részének 1. és 2. szakaszában szereplő tételek sorozatait havonta, a II. melléklet 4. részének 3. szakaszában szereplő tételekét pedig negyedévente szolgáltatni, az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) összhangban szolgáltatott kötelező havi és negyedéves MPI mérlegstatisztikákkal megegyező időben.

3. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

Az ebben a cikkben előírt tájékoztató adatokat az 1071/2013/EU rendeletnek (EKB/2013/33) megfelelően szolgáltatott adatokra vonatkozó azonos értékelési és számviteli szabályok szerint kell bejelenteni.

8. cikk

Tartalékalap-statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az összevont tartalékalapra vonatkozó, forrástípusok szerint lebontott havi statisztikákat az 1745/2003/EK rendeletnek (EKB/2003/9) és az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) meghatározott kategóriáknak megfelelően, hónap végi állományként kell kiszámítani. A II. melléklet 5. részével összhangban a statisztikák elkészítéséhez szükséges adatok a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek által az NKB-knak benyújtott adatokból származnak.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A hitelintézetek tartalékalap-statisztikája hónap végi állományadatokból álló hat idősort foglal magában, amelyeket havonta, legkésőbb a tartalékolási időszak kezdete előtti utolsó NKB-munkanapig kell a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) adatcsererendszerén keresztül az EKB-nak továbbítani. A kisebb hitelintézetek negyedévente egyszerűsített bontásban szolgáltatnak adatokat az NKB-knak. E kisebb hitelintézetek esetében egyszerűsített tartalékalap-statisztikát kell alkalmazni a három tartalékolási időszakra vonatkozóan. Az NKB-k a kisebb hitelintézetek tartalékalapra vonatkozó negyedéves adatait az azok kibocsátását követő három adatszolgáltatás során használják fel az EKB-nak jelentett havi számadatokhoz.

3. Revíziós politika

Az adatszolgáltató intézmények által a tartalékolási időszak kezdete után elvégzett, a tartalékalapra és/vagy a tartalékképzési követelményekre irányuló revíziók nem vonhatják maguk után a tartalékalapra és a tartalékképzési követelményekre vonatkozó statisztikák revízióját.

9. cikk

Makroarányszám-statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az EKB a hitelintézetek által az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) összhangban az NKB-knak szolgáltatott hónap végi statisztikai adatok felhasználásával havonta ellenőrzi a hitelintézetek által a legfeljebb kétéves megállapodás szerinti futamidővel kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjaik állományára alkalmazható, a tartalékalapból történő szabványosított levonások pontosságát. Az NKB-k a szükséges aggregátumokat a II. melléklet 6. részével összhangban állítják össze és jelentik az EKB-nak.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A hitelintézetekre vonatkozó, hónap végi állományokból álló három idősort havonta, legkésőbb a tartalékolási időszak kezdete előtti NKB-munkanapig kell továbbítani az EKB-nak.

Ezeket az idősorokat akkor is továbbítani kell, ha a kapcsolódó mérlegtételek az adott tagállamra nem vonatkoznak.

10. cikk

A PPA-k mérlegstatisztikája

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 7. része 1. és 2. táblázatának megfelelően külön mérlegtételadatokat szolgáltatnak az EKB-nak a PPA-szektorra vonatkozóan. Az EKB az adatokat a PPA- és hitelintézeti mérlegstatisztikák összeállításához egyaránt felhasználja. Mivel az adatokat a teljes MPI-szektor vonatkozásában az 1071/2013/EU rendeletnek (EKB/2013/33) megfelelően már jelentik, az ebben a cikkben meghatározott követelmények csak a PPA-kra vonatkoznak. Annak ellenére, hogy egyes tagállamokban néhány egyéb intézményt MPI-ként sorolnak be, mennyiségi megközelítésben ezek jelentéktelennek tekintendők.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

A II. melléklet 7. részének 2. táblázatában említett átsorolásokat és átértékelési kiigazításokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell jelenteni, figyelembe véve az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (2) bekezdése szerint adott mentesítéseket. Amennyiben az átértékelési kiigazítások jelentésére az NKB-k által a PPA-knak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) értelmében engedélyezett eltérés vonatkozik, az NKB-k az adatokat a legjobb elérhető adatok alapján jelentik azon tételekre vonatkozóan, amelyek esetében az átértékelési kiigazítás jelentős lehet.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatokat negyedévente, a referencia-időszak végét követő 28 munkanapon belül kell szolgáltatni.

3. Bruttósítás

A hitelintézetek mérlegei tekintetében szolgáltatott adatoknak le kell fedniük az e szektorba besorolt intézetek 100 %-át. Ahol a kisebb hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettség alóli mentesítése következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.

4. Revíziós politika

A PPA-adatok revíziójának meg kell felelnie a megfelelő negyedév végi egyéb MPI-adatoknak. Abban az esetben, ha az új vagy korrigált PPA-adatok más megfelelő MPI-referencia-időszakok adatainak változásával járnak, továbbítani kell az egyéb MPI-adatok szükséges revízióját is.

11. cikk

Strukturális pénzügyi mutatók

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 8. részével összhangban adatokat szolgáltatnak az egyéb strukturális pénzügyi mutatókról.

Az NKB-k a II. melléklet 8. részében előírt mutatók tekintetében szolgáltatnak adatot, az ott megállapított fogalmi és módszertani szabályokkal összhangban. A mérlegtétel-statisztikák összeállítására vonatkozó statisztikai elveket kell követni, nevezetesen:

i. az adatokat összesíteni, és nem konszolidálni kell;

ii. a rezidensi elvnek a „fogadó ország szerinti megközelítést” kell követnie;

iii. a mérlegadatokat bruttó értéken kell jelenteni.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A hitelintézetekre vonatkozó strukturális pénzügyi mutatók kiszámításához szükséges adatokat minden év márciusának végéig kell jelenteni az előző évre vonatkozóan. A „hitelintézetek által foglalkoztatottak létszáma” mutatót lehetőség szerint minden év májusának végéig kell szolgáltatni az előző évre vonatkozóan.

3. Revíziós politika

A szolgáltatott adatok revíziójánál az NKB-k a következő általános elveket alkalmazzák:

a) a rendszeres évi adattovábbításkor az utolsó év adatai mellett mind az előző év adatainak rendes revíziói, mind rendkívüli revíziók küldhetők;

b) év közben küldhetők olyan rendkívüli revíziók, amelyek jelentősen javítják az adatok minőségét.

4. Bruttósítás

Az összegyűjtött adatoknak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 1. cikkével összhangban hitelintézetként meghatározott intézmények 100 %-át le kell fedniük. Ahol a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.

5. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a fenti meghatározásoktól és szabályoktól való összes eltérést, a nemzeti gyakorlat ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

12. cikk

Konszolidált banki adatok

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k a II. melléklet 9. részével összhangban konszolidált banki adatokat szolgáltatnak, és ezen adatszolgáltatás során követik az ott megállapított fogalmi és módszertani szabályokat.

A konszolidált banki adatokat az Európai Bankhatóság által elfogadott FINREP/COREP beszámolási standardokkal összhangban rövidtávú megközelítés alkalmazásával kell jelenteni.

A lehető legnagyobb lefedettség biztosítása érdekében a nemzeti jogban alkalmazott meghatározás szerinti valamennyi hitelintézetről adatokat kell gyűjteni.

Az adatokat határokon átnyúlóan és szektorok között teljes mértékben konszolidálni kell, e tekintetben a „határokon átnyúló” a belföldi bankoknak a belföldi piacon kívül található, az anyaintézmény által jelentett adatokban szereplő fióktelepeire és leányvállalataira utal, a „szektorok között” pedig magában foglalja a bankok más pénzügyi intézménynek minősíthető fióktelepeit és leányvállalatait. A konszolidációba a biztosítók nem kerülnek bevonásra.

Külön kell jelenteni az alábbiakra vonatkozó konszolidált banki adatokat:

— kis belföldi bankcsoportok és önálló hitelintézetek,

— közepes méretű belföldi bankcsoportok és önálló hitelintézetek,

— nagy belföldi bankcsoportok és önálló hitelintézetek,

— külföldi (Európai Unión kívüli) irányítású leányvállalatok,

— külföldi (Európai Unión kívüli) irányítású fióktelepek,

— külföldi (Európai Unió) irányítású leányvállalatok,

— külföldi (Európai Unió) irányítású fióktelepek.

E cikk alkalmazásában a bankok akkor minősülnek nagy bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik meghaladják az európai unióbeli bankok teljes konszolidált eszközeinek 0,5 %-át; közepes méretű bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik e teljes konszolidált eszközök 0,5 %-a és 0,005 %-a közé esnek; és kis bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik e teljes konszolidált eszközök 0,005 %-a alatt vannak.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A konszolidált banki adatokat évente kétszer kell jelenteni. Az év végi adatok vonatkozásában teljes adatállományt kell jelenteni. Az ezen éves adatokra vonatkozó első adatszolgáltatás, amelyet a következő év április közepéig kell teljesíteni, tartalmazza a II. melléklet 9. részében *-gal jelölt tételeket. A teljes éves adatállományt május közepéig kell jelenteni.

Egy szűkebb körű, meghatározott tételekre összpontosító, június végére vonatkozó adatállományt ugyanazon év október közepéig kell jelenteni. A sorozatot a II. melléklet 9. részével összhangban kell jelenteni.

3. Revíziós politika

A szolgáltatott adatok revízióját a következő általános elvekkel összhangban kell elvégezni:

a) a rendszeres éves és féléves adattovábbításkor az utolsó év adatai mellett mind az előző év adatainak rendes revíziói, mind rendkívüli revíziók küldhetők;

b) jelentős revíziók esetén magyarázó megjegyzésekkel kell szolgálni az EKB részére.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a fenti meghatározásoktól és szabályoktól való összes eltérést, a nemzeti gyakorlat ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

13. cikk

Nemzetközi konszolidált bankstatisztikák

(a nagy belföldi bankcsoportok ágazati és regionális hitelezési kitettségei)

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k jelentik a belföldi tulajdonú, a 12. cikkben szereplő meghatározás értelmében vett nagy bankcsoportok belföldi banki irodáinak világszintű konszolidált nemzetközi követeléseit, futamidő, instrumentum, a hitelfelvevő földrajzi régiója és a hitelfelvevő szektora szerinti bontásban, a BIS nemzetközi konszolidált bankstatisztikákban jelentetteknek megfelelően.

Az adatokat az összesített adatokra vonatkozó, a nemzetközi konszolidált bankstatisztikák céljára a BIS felé történő negyedéves adatszolgáltatással egybeeső módon kell jelenteni. Az adatokat az összesített adatok BIS felé történő továbbításához használt adatszolgáltatási rendszerrel összhangban kell jelenteni az EKB-nak. Az NKB-k összesítik a releváns bankcsoportok egyéni bevételeit.

Az adatszolgáltatás azokra az NKB-kre korlátozódik, amelyek BIS nemzetközi konszolidált bankstatisztikákat szolgáltatnak, és amelyek országában a nagy bankcsoportok központja található.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k negyedéves adatokat jelentenek az EKB-nak, a hivatalos BIS adatszolgáltatási határidőhöz képest legfeljebb két héttel később.

3. Revíziós politika

A jelentett adatok revízióinak összhangban kell állniuk a BIS felé jelentettekkel.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k jelentik az EKB-nak az e szabályoktól való összes eltérést, a nemzeti gyakorlat ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

14. cikk

Az IMF céljaira szolgáltatandó adatok

1. Az adatszolgáltatás köre

Az IMF-fel szembeni jogszabályi kötelezettségeik sérelme nélkül az NKB-k kiegészítő MPI mérlegtétel-statisztikákat küldhetnek az IMF-nek az EKB-n keresztül a következő technikai rendelkezésekkel összhangban.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A II. melléklet 10. része szerinti MPI-mérlegtételeket az NKB-k a mérlegtétel-adatok rendszeres havi küldésének keretében továbbítják az EKB-nak. Az adatszolgáltatás gyakorisága és időpontja egybeesik 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a mérlegtétel-adatok EKB-nak való rendszeres jelentésével.

15. cikk

Az EPK-kra vonatkozó statisztikák (a PKV-k kivételével)

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 11. részével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat az EPK-król (a PKV-k kivételével). A következő EPK-alkategóriákra vonatkozóan külön kell adatot szolgáltatni: i. értékpapírokkal és derivatívákkal foglalkozó ügynökök; ii. hitelnyújtással foglalkozó pénzügyi vállalatok; és iii. egyéb EPK-k.

Az EPK-kra vonatkozó adatok szolgáltatásakor a nemzeti szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, nemzeti becsléseket kell jelenteni. Abban az esetben, ha az adatok alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de azt statisztikailag nem kísérik figyelemmel, és ezért nemzeti becslések sem nyújthatók, az NKB-k választhatnak, hogy egyáltalán nem, vagy hiányzó adatként jelentik ezeket az idősorokat. Minden nem jelentett idősort tehát „létező, de nem gyűjtött” adatként kell értelmezni, és az EKB feltételezéseket és becsléseket készíthet az euroövezeti aggregátumok összeállításának céljából. A referencia-adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamokban rezidens minden típusú EPK-t (a PKV-k kivételével) magában foglal: a területen belül található intézményeket, beleértve a területen kívül található anyavállalatok leányvállalatait és az ezen a területen kívüli vállalatközponttal rendelkező intézmények rezidens fióktelepeit.

A következő kulcsfontosságú mutatókat és kiegészítő információkat kell jelenteni:

— az euroövezet aggregátumainak összeállításához szükséges, kulcsfontosságú mutatók: minden euroövezeti tagállamnak szolgáltatnia kell e részletezett adatokat, amikor a tényleges adatok rendelkezésre állnak. Ha a tényleges adatok az előírt bontásban vagy a megállapodás szerinti gyakorisággal, határidőre vagy időtartamra nem állnak rendelkezésre, lehetőség szerint becsléseket kell nyújtani,

— „tájékoztató adatok” formájában szolgáltatandó kiegészítő információk: ezen adatokat azon országoknak kell szolgáltatniuk, ahol azok az információk rendelkezésre állnak.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Folyamatok miatti kiigazító adatokat az állományadatokban bekövetkező jelentős törések, illetve átsorolások és egyéb kiigazítások esetén lehet jelenteni. Folyamatok miatti kiigazító adatokat lehet szolgáltatni a legnagyobb gondosság elve alapján például különösen az ESA 2010 keretrendszer végrehajtásával kapcsolatos átsorolások miatt.

Az átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatokat negyedévente kell jelenteni az EKB-nak. Az EPK-statisztikákat legkésőbb a referencia-időszak végét követő harmadik hónap utolsó naptári napjáig, illetve – ha a hónap utolsó naptári napja az NKB-ban nem munkanap – az NKB ezt megelőző munkanapjáig kell továbbítani az EKB-nak. A pontos adatközlési időpontokat az EKB előzetesen, adatszolgáltatási naptár formájában közli az NKB-kkel minden év szeptemberéig.

3. Revíziós politika

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az előző negyedévben továbbított adatokat. Ezen kívül sor kerülhet a korábbi negyedévekben jelentett adatok revíziójára is.

A következő általános elvek érvényesülnek:

a) a rendszeres negyedéves adattovábbítás során a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokon kívül csak „rendes” revíziók – azaz az előző negyedévben továbbított adatok revíziójának – adatai küldhetők;

b) a rendkívüli revíziók korlátozott mértékűek és azok jelentése a rendszeres adatszolgáltatástól eltérő időpontban történik. Az adatok kisebb mértékű, rutinszerű visszamenőleges revízióját évente csak egyszer kell továbbítani, a negyedik negyedéves adatok jelentésével együtt;

c) az adatok minőségét jelentősen javító rendkívüli revíziók év közben megküldhetők a rendszeres jelentési időszakokon kívül.

4. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

Az EPK-k által az elszámolásaik készítése során követett számviteli szabályoknak meg kell felelniük a 86/635/EGK irányelv nemzeti jogba átültetett rendelkezéseinek és bármely egyéb alkalmazandó nemzetközi standardnak. A tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok sérelme nélkül, statisztikai célokra az összes eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Az értékelési módszerek a vonatkozó kategóriákban kerülnek feltüntetésre.

5. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a II. melléklet 11. részének 3. szakaszával összhangban nyújtanak magyarázó megjegyzéseket az EKB-nak. Az NKB-k magyarázó megjegyzéseket adnak a jelentősebb revíziók esetén.

16. cikk

Az értékpapír-kibocsátásra vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k a II. melléklet 12. részével összhangban statisztikai adatokat szolgáltatnak az euroövezet rezidenseinek bármely – akár belföldi, akár külföldi – pénznemben történő valamennyi értékpapír-kibocsátásáról.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatokat havonta kell jelenteni az EKB-nak. Az értékpapír-kibocsátási statisztikákat azon hónap végét követő öt héten belül kell továbbítani az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak. Az EKB adatszolgáltatási naptár formájában előzetesen értesíti az NKB-kat a pontos adattovábbítási időpontokról.

3. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a II. melléklet 12. részének 3. szakaszával összhangban nyújtanak magyarázó megjegyzéseket az EKB-nak.

17. cikk

Az MPI-kamatlábakra vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az MPI-kamatlábra vonatkozó statisztikák céljából az NKB-k az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) I. mellékletének 1. és 2. függelékében meghatározott állományokra és új szerződésekre vonatkozó, nemzeti szinten összesített, havi statisztikai információt szolgáltatnak. Emellett az NKB-k a II. melléklet 13. részében meghatározottak szerint jelentik az új szerződésekre vonatkozó összesített nemzeti havi statisztikai adatokat.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

E statisztikai információk jelentése az EKB által meghatározott és az NKB-khoz minden év szeptemberének végéig eljuttatott éves naptárral összhangban történik.

3. Eltérések

Az NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, fedezettel/garanciával rendelkező hitelekre alkalmazott kamatlábakra és e szerződések nagyságrendjére, az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) I. melléklete 2. függeléke 3. és 4. táblázatának 62–82. mutatóira vonatkozó adatszolgáltatás tekintetében. Ezek az eltérések akkor engedélyezhetők, ha a megfelelő tételek (37–54. mutató) összes hitelt magában foglaló, nemzeti összevont nagyságrendje kevesebb, mint az azonos méretkategóriába tartozó összes hitel összege nemzeti összevont nagyságrendjének 10 %-a, és kevesebb, mint euroövezeti szinten az azonos méretre és azonos induláskori kamatlábrögzítési kategóriára vonatkozó szerződések nagyságrendjének 2 %-a. Eltérések engedélyezése esetén ezeket a küszöböket évente ellenőrizni kell.

4. Az adatszolgáltatói kör kiválasztása és bruttósítás

Azokban az esetekben, amikor mintavétel alkalmazása miatt az MPI-kamatlábakra vonatkozó tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-k a II. melléklet 14. részében foglaltaknak megfelelően kiválasztják és karbantartják a mintát, és a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítják az új szerződések nagyságrendjére vonatkozó adatokat. Az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) 4. cikke vagy az e cikk (3) bekezdése szerinti eltérés engedélyezése esetén a negyedévente jelentett adatokat át kell vinni a hiányzó havi időszakokra a megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával, az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében.

5. Revíziós politika

Az NKB-k szükség esetén felülvizsgálhatják az előző referenciahónap értékeit. Előfordulhatnak például olyan revíziók is, amelyek az előző referenciahónap előtti adatokra alkalmazott hibákból, átsorolásokból, fejlettebb adatszolgáltatási eljárásokból stb. származnak.

A következő általános elvek érvényesülnek:

a) amennyiben az előző referenciahónap előtti időszak adatait vizsgálják felül, az NKB-knak magyarázó megjegyzéseket kell benyújtaniuk az EKB-nak;

b) az NKB-k emellett magyarázó megjegyzéseket adnak a jelentősebb revíziók esetén;

c) a felülvizsgálta adatok benyújtásánál az NKB-k figyelembe veszik az MPI-kamatlábakra vonatkozó statisztikák rendszeres szolgáltatására megállapított határidőit. A rendkívüli revíziókat a havi jelentéstételi időszakon kívül kell jelenteni.

18. cikk

Pénzforgalmi statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k az 1409/2013/EU rendelet (EKB/2013/43) III. mellékletével és ezen iránymutatás II. mellékletének 16. részével összhangban a pénzforgalmi statisztikákra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Ez többek között az alábbiakat foglalja magában:

a) az intézmények, a pénzforgalmi számlák, a fizetési kártyák, a terminálok és a fizetési rendszerek résztvevőinek számára, valamint egyes mérlegtételekre vonatkozó adatokat a rendelet III. melléklete 1., 2., 3. és 6. táblázatában és a II. melléklet 16. részének 1., 2. és 5. táblázatában szereplő valamennyi tétel esetében jelenteni kell. Ezen állományadatok az időszak végi számadatokra vonatkoznak, kivéve a II. melléklet 16. része 1. táblázatának azon tételét, amely „az utolsó tartalékolási időszak átlagára” vonatkozik;

b) a rendelet III. mellékletének 4., 5. és 7. táblázatában és a II. melléklet 16. részének 3., 4., 6. és 7. táblázatában szereplő, fizetési műveletekre vonatkozó, eszközök, terminálok és/vagy rendszerek szerinti adatokat bruttó folyamatokként, azaz az időszakra vonatkozó összesített adatokként kell jelenteni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A sorozatot évente, minden év májusának végéig kell jelenteni az EKB-nak az előző naptári évre vonatkozóan. Az 1409/2013/EU rendeletben (EKB/2013/43) foglalt mutatókat évente kell jelenteni. A II. melléklet 16. részében előírt további adatokat havonta, negyedévente vagy évente lehet jelenteni, a megfelelő táblázatban foglaltakkal összhangban.

Az ezen iránymutatásban szereplő táblázatok tekintetében és tényleges adatok hiányában az NKB-k vagy releváns kiegészítő információkat kérnek az adatszolgáltatóktól, vagy becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak. Az e becslésekre vonatkozó módszertant az egyes NKB-k határozzák meg az adott ország jellemzőitől függően. Az NKB-k adott esetben magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az alkalmazott megközelítés magyarázata érdekében.

3. Revíziós politika

A szolgáltatott adatok revíziójánál az NKB-k a következő általános elveket alkalmazzák:

a) a rendszeres évi adattovábbításkor az utolsó időszak adatai mellett mind az előző év adatainak rendes revíziói, mind rendkívüli revíziók küldhetők;

b) az EKB általi jóváhagyást követően év közben küldhetők olyan rendkívüli revíziók, amelyek jelentősen javítják az adatok minőségét.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak EKB részére, amelyekben részletesen kifejtik az adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket és a szerkezeti töréseket, azoknak az adatokra való hatását is beleértve.

19. cikk

A befektetési alapok eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 17. részével összhangban statisztikai adatokat szolgáltatnak a befektetési alapok eszközeiről és forrásairól a következő, a befektetés jellege szerint meghatározott alszektorok vonatkozásában: részvényalapok, kötvényalapok, vegyes alapok, ingatlanalapok, fedezeti alapok és egyéb alapok. Ezeket az alszektorokat a befektetési alap típusa szerint nyíltvégű és zártvégű alapokra kell bontani. A befektetés jellege szerint meghatározott befektetési alapok osztályozása céljából a főként befektetési alapok befektetési jegyeibe vagy egységeibe befektető befektetési alapok (vagyis az átfogó alapok) besorolásához azon alap kategóriáját kell alkalmazni, amelybe elsődlegesen befektetnek.

Ezek a követelmények a hó végi és negyedév végi állományokra, a havi és negyedéves folyamatok miatti kiigazítások adataira, valamint a befektetési alapok befektetési jegyei/egységei új kibocsátására/értékesítésére és visszaváltására vonatkozó havi adatokra is kiterjednek.

Valamennyi, a hónap végi állományokra és havi folyamatok miatti kiigazítást a tőzsdén kereskedett alapok (ETF-ek) alszektora tekintetében is jelenteni kell, az „alapok összesen” alatti „ebből” tételként.

Az adatok rendelkezésre állásának függvényében, a legjobb becslés módszerét is beleértve, a negyedév végi állományokat és a negyedéves folyamatok miatti kiigazításokat a magántőke-befektetési alapok (a kockázatitőke-alapokat is beleértve) alszektora tekintetében is jelenteni kell az „alapok összesen” alatti „ebből” tételként.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Az NKB-k a IV. melléklettel összhangban és a II. melléklet 17. részében előírt módon külön adatokat szolgáltatnak az EKB-nak az árváltozásokból és az árfolyamváltozásokból eredő átértékelések miatti kiigazításokról, valamint az átsorolási kiigazításokról.

A pénzügyi tranzakciókat, és ezáltal a kiigazításokat, az ESA 2010-zel összhangban kell levezetni, és erre a levezetésre az ESA 2010 módszerként kell hivatkozni. Az 1073/2013/EU rendelettel (EBK/2013/38) összhangban az NKB-k a különböző nemzeti gyakorlatok miatt eltérhetnek az ESA 2010-től. Amennyiben értékpapíronkénti állományadatok rendelkezésre állnak, az átértékelési kiigazításokat a közös eurorendszerbeli módszerrel, azaz a IV. melléklet 4. részében leírt forgalomlevezetési módszerrel összhangban lehet levezetni.

c) Bemutatóra szóló befektetési jegyek

Ha az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) I. mellékletével összhangban a befektetési alapok, MPI-k és/vagy EPK-k által a bemutatóra szóló befektetési jegyekről szolgáltatott adatok nem teljesek vagy még nem hozzáférhetőek, az NKB-k a II. melléklet 17. részének 1. táblázatában található földrajzi és szektor szerinti bontással összhangban, a legjobb becslés módszere alapján szolgáltatnak adatot a bemutatóra szóló befektetési jegyekről.

d) A „biztosítók és nyugdíjpénztárak” ügyfélszektor két elkülönülő „biztosítókra” és „nyugdíjpénztárakra” ügyfélszektorra történő felosztása

Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak (beleértve a legjobb becslés alapján), és nem tekintendők jelentéktelennek, az NKB-k a II. melléklet 17. részének 1. táblázatával összhangban negyedévente külön adatokat szolgáltatnak a biztosítók és a nyugdíjpénztárak ügyfélszektorokra vonatkozóan.

e) Az ETF-ek szintetikus és fizikai ETF-ek szerinti bontása

Az ETF-ekre vonatkozó hó végi állományadatokat és havi folyamatok miatt kiigazításokat szintetikus és fizikai ETF-ek szerinti bontásban kell szolgáltatni, amint e bontáshoz megfelelő meghatározás áll rendelkezésre az Európai Értékpapír-piaci Hatóságtól (ESMA). Az EKB rendszeresen ellenőrzi, hogy elérhető-e ez a meghatározás, és adott esetben kiadja a szükséges adatszolgáltatási rendszereket.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatokat annak a hónapnak/negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

A havi és negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

a) a revíziókat abból a célból végzik, hogy a havi és negyedéves adatok összhangban legyenek;

b) a rendszeres adatszolgáltatási időszakok során – azaz a referenciahónap/-negyedév végét követő 28. munkanaptól addig a napig, amíg az NKB-khoz visszajutnak az adatok – az NKB-k felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévre, az azt megelőző két hónapra és az azt követő hónapokra vonatkozó adatokat;

c) a rendszeres jelentéstételi időszakokon kívül az NKB-k többek között hibák, átsorolások vagy javított adatszolgáltatási eljárások esetén felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévet megelőző két hónap előtti referencia-időszakokra vonatkozó adatokat.

4. Eltérések és bruttósítás

Az euroövezet befektetésialap-statisztikái minőségének biztosítása érdekében, amennyiben az NKB-k az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 8. cikke (1) bekezdésének értelmében eltérést engedélyeznek a legkisebb befektetési alapoknak, az EKB-nak szolgáltatott, a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatok összeállításakor az NKB-knak az említett befektetési alapok tekintetében a lefedettséget 100 %-ra kell bruttósítaniuk.

A következő minimális követelmények teljesülésekor választhatják az NKB-k az adatok 100 %-ra történő bruttósításának eljárását:

a) a hiányzó részletezett adatok esetében a becsléseket a megfelelő befektetésialap-alszektoron alapuló arányszámok alkalmazásával kell levezetni, például ha egy nyíltvégű kötvényalap a kisebb intézmények csoportjába kerül, és csak a befektetési alapok befektetési jegyeire/egységeire vonatkozó adatokat gyűjtik, a hiányzó részletezett adatokat a nyíltvégű kötvényalapok kategóriaszerkezetének alkalmazásával kell levezetni;

b) egyik befektetésialap-alszektor (például nyíltvégű ingatlanalapok, zártvégű ingatlanalapok stb.) sincs teljesen kizárva.

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban eltérés engedélyezhető azoknak a befektetési alapoknak, amelyek a nemzeti számviteli szabályok miatt negyedéves gyakoriságnál ritkábban értékelik az eszközeiket. Az ilyen eltérések ellenére az NKB-által az EKB-nak szolgáltatott, a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatoknak mindig tartalmazniuk kell az ezekre a befektetési alapokra vonatkozó adatokat.

5. Az aggregált adatok levezetése

Az NKB-k a befektetésialap-alszektorok aggregált negyedéves eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat a II. melléklet 14. részének 1. táblázatával összhangban, a következőképpen vezetik le:

a) A nyilvánosan elérhető azonosító kódokkal rendelkező értékpapírok vonatkozásában az NKB-k megfeleltetik az értékpapíronkénti alapon szolgáltatott információkat a Központi Értékpapír-adatbázisból (CSDB) mint fő referencia-adatbázisból származó információknak. A megfeleltetett értékpapíronkénti információk alapján állítják össze az eszközök és kötelezettségek értékét euróban, és vezetik le az adott befektetési alap minden egyes értékpapírjára vonatkozó részletezéseket. Ha az értékpapír-azonosító nem található meg a CSDB-ben, vagy a II. melléklet 17. részének 1. táblázatával összhangban az eszközök és kötelezettségek összeállításához szükséges információ nem elérhető a CSDB-ből, az NKB-k becslik a hiányzó adatokat Az NKB-k a belső értékpapír-azonosítók használatával is gyűjthetnek értékpapíronkénti információkat a nyilvánosan elérhető azonosítókódokkal nem rendelkező értékpapírokról.

b) Az NKB-k az a) pont szerint levezetett, értékpapírokra vonatkozó adatokat aggregálják, és hozzáadják a nyilvánosan elérhető azonosító kódokkal nem rendelkező értékpapírokról szolgáltatott információkhoz, hogy aggregált adatokat nyerjenek a következőkről: i. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok futamidő, pénzem és szerződő felek szerinti részletezésben; ii. részvények és befektetési alapok befektetési jegyei instrumentum és szerződő felek szerinti részletezésben; és iii. a befektetési alapok által kibocsátott összes befektetési jegy/egység.

c) Az NKB-k a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó szükséges statisztikai információkat a b) pont szerint levezetett értékpapírok adatainak és a rezidens befektetési alapoktól összegyűjtött, nem értékpapír eszközök és kötelezettségek összeadásával vezetik le.

d) Az NKB-k az összes, a tagállamban rezidens és azonos alszektorba tartozó befektetési alap eszközeit és kötelezettségeit aggregálják.

A fentiek akkor is alkalmazandók, ha az NKB-k az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban havonta gyűjtik össze a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó adatokat.

6. A havi adatok becslése

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az NKB-k havonta gyűjtenek adatot a befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyekről/egységekről. Amennyiben az adatokat nem az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott módon, havonta gyűjtik, a nem negyedév végi referenciahónapok tekintetében az NKB-k az összegyűjtött havi és negyedéves adatok alapján megbecslik a befektetési alapok által kibocsátott jegyek/egységek kivételével a befektetési alapok eszközeinek és kötelezettségeinek havi adatait.

Ahol lehetséges, az NKB-k az egyes alapok szintjén készítik a becsléseket. Ugyanakkor az NKB a befektetésialap-alszektor vonatkozásában is elkészítheti a becsléseket, vagy felkérheti erre az EKB-t. Az utóbbi esetben az EKB kiegészítő információkat, például alaponkénti vagy értékpapíronkénti adatokat is kérhet.

7. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

Az 1073/2013/EU rendeletben (EKB/2013/38) meghatározott értékelési és/vagy számviteli szabályok is alkalmazandóak, amikor az NKB-k a befektetési alapokra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Az olyan tételek vonatkozásában azonban, amelyeken felhalmozott kamat van, a következő szabályok alkalmazandóak:

a) a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” tartalmazzák a felhalmozott kamatot;

b) a „betétek és hitelkövetelések” és a „kapott betétek és hitelek” nem tartalmazzák a felhalmozott kamatot, amely az egyéb eszközök/források alatt kerül rögzítésre.

8. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be. Az NKB-k emellett az átsorolási kiigazításokra vonatkozóan is magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az EKB részére. Az NKB-k továbbá a 19. cikk (3) bekezdésének c) pontjában leírt revíziókra vonatkozó magyarázó megjegyzéseket is küldenek.

9. Csoportos adatszolgáltatás

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 4. cikke (3) bekezdésével összhangban az NKB-k engedélyezhetik, hogy a befektetési alapok csoportként szolgáltassanak adatokat az eszközeikről és kötelezettségeikről, feltéve, ha ennek az eredménye hasonló lesz az alaponkénti adatszolgáltatás eredményeihez. A csoportként adatokat szolgáltató befektetési alapoknak ugyanahhoz az alszektorhoz kell tartozniuk, például a zártvégű ingatlanalapokhoz vagy a nyíltvégű ingatlanalapokhoz.

20. cikk

A PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

A II. melléklet 18. részével összhangban az NKB-k külön összesített statisztikai információkat állítanak össze és szolgáltatnak a PKV-k eszközeiről és forrásairól. A következő négy alkategória vonatkozásában kell adatot szolgáltatni: a) a hagyományos értékpapírosításban részt vevő PKV-k; b) a szintetikus értékpapírosításban részt vevő PKV-k; c) a biztosításhoz kapcsolódó értékpapírosításban részt vevő PKV-k; és d) egyéb PKV-k.

Ezek a követelmények az állományokra, a pénzügyi tranzakciókra és a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó, negyedévente jelentett adatokra is kiterjednek.

Az NKB-k a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó, előírt adatokat az EKB felé a legnagyobb gondosság elve alapján jelenthetik.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k a negyedéves PKV-állományokra, pénzügyi tranzakciókra és leírásokra/leértékelésekre vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

A negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

a) a rendszeres adatszolgáltatási időszakok során – azaz a referencia-negyedév végét követő 28. munkanaptól addig a napig, amíg az NKB-khoz visszajutnak az adatok – az NKB-k felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévre vonatkozó adatokat;

b) a rendszeres adatszolgáltatási időszakokon kívül az NKB-k többek között hibák, átsorolások vagy javított adatszolgáltatási eljárások esetén felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévet megelőző referencia-időszakokra vonatkozó adatokat is;

c) az euroövezeti MPI-k által kezdeményezett és kezelt hitelekre vonatkozó, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján jelentett adatokra vonatkozó revíziókat az a) és b) pontok szerint a PKV-statisztikákba kell foglalni.

4. Összeállítási módszerek

Az azon statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében, amelyek alól a PKV-k az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján mentesülnek, az NKB-k az EKB-val való konzultációt követően döntenek a PKV-k eszközeiről és forrásairól szóló adatok összeállításának legalkalmasabb módjáról, az adott piacok szervezetétől és az egyéb vonatkozó statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti információktól függően.

5. Adatforrások és adatminőségi előírások

Amennyiben az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat egyéb statisztikai adatforrásból, nyilvános forrásokból (mint az eladás előtti jelentések vagy befektetői értesítések) vagy felügyeleti adatforrásokból vezetik le, az alábbiakban meghatározott adatminőségi előírások alkalmazandók.

Az ezen iránymutatás II. mellékletének 18. részében horgonyszerepet betöltő adatként azonosított adatokra magas minőségi előírások vonatkoznak, amelyek hasonlóak a PKV-k által az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) I. mellékletével összhangban közvetlenül jelentett adatokra vonatkozó minőségi elvárásokhoz. Az ezen iránymutatás II. mellékletének 18. részében horgonyszerepet nem betöltő adatként azonosított adatok értéke kevésbé szigorúbb minőségi előírások alapján becsülhető meg, például interpolációk és extrapolációk felhasználásával, amennyiben az adatokat nyilvános vagy felügyeleti adatforrásokból, negyedévesnél alacsonyabb gyakorisággal gyűjtik, és a referencia-időszakot követő 28. munkanapnál hosszabb határidővel.

Amennyiben az adatokat nem közvetlenül a PKV-k jelentik az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján, az NKB-k ellenőrzik az adatok minőségét az éves pénzügyi beszámolókból rendelkezésre álló információk alapján. A minőségellenőrzések eredményét az NKB-k minden évben szeptember végéig vagy ezt követően a legkorábbi időpontban bocsátják az EKB rendelkezésére, a PKV rezidens státusza szerinti tagállam alkalmazandó nemzeti jogi gyakorlatának megfelelően. Amennyiben a negyedévente beszerzett adatok és az éves pénzügyi jelentések közötti keresztellenőrzések azt mutatják, hogy a magas adatminőségi előírások nem teljesülnek, az NKB-k megteszik az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy az adatok megfeleljenek a szükséges minőségi előírásoknak, beleértve az adatok esetleges közvetlen gyűjtését az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) alapján.

Amennyiben az NKB-k felügyeleti adatforrásokból vezetnek le a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat, az NKB-k biztosítják, hogy ezeket a forrásokat megfelelően összhangba hozzák a PKV-kra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények szerinti statisztikai fogalmakkal és meghatározásokkal. Ugyanez vonatkozik az egyéb statisztikai adatforrásokból levezetett adatokra.

Amennyiben a PKV hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátására vonatkozó adatok tekintetében a CSDB-t vagy másik értékpapír-adatbázist alkalmaznak adatforrásként, az NKB-k évente ellenőrzik a lefedettséget és az adatok minőségét. A minőségellenőrzések eredményét az NKB-k minden évben február végéig bocsátják az EKB rendelkezésére úgy, hogy referenciának az előző év december végi adatai tekintendők. Amennyiben a lefedettség és minőségi mutatók azt mutatják, hogy a magas adatminőségi előírások nem teljesülnek, az NKB-k megteszik az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy az adatok megfeleljenek a szükséges minőségi előírásoknak, beleértve az adatok esetleges közvetlen gyűjtését az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) alapján.

6. Az euroövezeti MPI-k által kezdeményezett és kezelt hitelek és a határokon átnyúló információcsere

Az NKB-k információkat cserélnek a belföldi MPI-k által valamely más euroövezeti tagállamban rezidens PKV-k részére kezdeményezett és kezelt értékpapírosított hitelekre vonatkozóan oly módon, hogy a kezelt hiteleket külön aggregálják minden egyes tagállam tekintetében, ahol a PKV-k rezidensek, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 6. cikkével és ezen iránymutatás II. melléklete 18. részének 3. táblázatával összhangban.

Az ilyen határokon átnyúló információcseréhez szükséges technikai platformot az EKB biztosítja, a bizalmas adatok védelmére vonatkozó alkalmazandó jogi aktusokkal összhangban. Az NKB-k ezeket az adatokat azon negyedév végét követő 23. munkanapig továbbítják az EKB számára, amelyre azok vonatkoznak. Az EKB az adatokat azon negyedév végét követő 24. munkanapon továbbítja az érintett NKB-k számára, amelyre azok vonatkoznak.

A folyamatban lévő értékpapírosításokra vonatkozó adatok cseréjében érintett NKB-k kölcsönösen tisztáznak minden fennmaradó kérdést és koordinációs lépést, valamint adott esetben megosztják az információkat. Új értékpapírosítások esetén az érintett NKB-k felkérhetik az EKB-t, hogy koordinátorként járjon el.

A fenti kötelezettségek teljesítése lehetővé teszi az NKB-k számára, hogy az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban az állományokra és pénzügyi tranzakciókra vonatkozó PKV-adatok azon részét, amely az euroövezeti MPI-k által kezdeményezett értékpapírosított hitelekre vonatkozik, ahol az MPI-k folytatják az értékpapírosított hitelek kezelését, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 6. cikkével összhangban az MPI-ktől begyűjtött adatokból szerezze be, a PKV-ktől történő közvetlen adatgyűjtés helyett.

7. Eltérések és bruttósítás

Amennyiben az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat közvetlenül a PKV-ktől és adott esetben az MPI-k által az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján jelentett adatokból vezetik le, és ha az NKB-k az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdése b) pontjával összhangban mentesítésben részesítik a PKV-kat, az NKB-k 100 %-ra bruttósítják a lefedettséget valamennyi PKV tekintetében, amikor a PKV eszközeire és forrásaira vonatkozó negyedéves adatokat jelentik az EKB számára az állományok, pénzügyi tranzakciók és leírások/leértékelések tekintetében.

Amikor az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat egyéb statisztikai, nyilvános és/vagy felügyeleti forrásokból vezetik le, összeállításukat a PKV-k mintájára is alapozhatják, ameddig ezek a PKV-k a szóban forgó tagállamban a PKV-k jegyzékének megfelelően a PKV referencia-adatszolgáltatói kör teljes fennálló eszközeinek legalább 95 %-át teszik ki. Az NKB-k 100 %-ra bruttósítják a lefedettséget az állományok, a pénzügyi tranzakciók és a leírások/leértékelések tekintetében az EKB felé jelentett, a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó negyedéves adatok összeállításakor.

8. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a rendkívüli revíziók és a 20. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB számára.

21. cikk

A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott MPI-hitelekre vonatkozó statisztikák tevékenységi kör szerinti bontásban

1. Az adatszolgáltatás köre

Ha az adatok rendelkezésre állnak, az NKB-k jelentik az EKB-nak a belföldi nem pénzügyi vállalatoknak, valamint a más euroövezeti tagállamok nem pénzügyi vállalatainak nyújtott MPI-hitelek adatait tevékenységi kör szerinti bontásban, az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2) megfelelően, a II. melléklet 19. részével összhangban.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k az adatokat negyedévente, annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

a) ha szükséges, az előző referencia-időszakra vonatkozó revíziókat az egyes rendes adatszolgáltatásokon túlmenően kell megküldeni;

b) az olyan rendkívüli revíziókat, amelyek lényegesen javítják az adatminőséget, elkészültük után azonnal meg lehet küldeni.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a használt nemzeti fogalommeghatározások és besorolások minden jelentős változását, és adott esetben magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be a jelentős revíziók okairól. Emellett az NKB-k adatokat szolgáltatnak az MPI-szektor főbb átsorolásairól, valamint a nem pénzügyi vállalatok NACE Rev. 2 szerinti, megküldött besorolásához képest történt főbb átsorolásokról.

22. cikk

Az MPI-hitelkeretekre vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k aggregált statisztikai adatokat állítanak össze és jelentenek a belföldi rezidenseknek nyújtott MPI-hitelkeretekre és az egyéb euroövezeti nem belföldi rezidenseknek nyújtott MPI-hitelkeretekre vonatkozóan, a II. melléklet 20. részével összhangban, gazdasági szektor szerinti bontásban.

Az MPI-hitelkeretek jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően „közepes kockázati kategóriába”, „közepes/alacsony kockázati kategóriába” és „alacsony kockázati kategóriába” besorolt „le nem hívott hitelkeretek” jelentésével. Az NKB-k ezt a meghatározást a legnagyobb gondosság elve alapján alkalmazzák, és amennyiben a hitelkeretekre eltérő nemzeti meghatározás vonatkozik, szolgáltathatnak adatot a nemzeti meghatározás használatával, azonban törekedniük kell az MPI-hitelkeretekre vonatkozó adatok összeállításának harmonizálására annak érdekében, hogy hosszabb távon fokozzák az országok közötti összehasonlíthatóságot.

Az NKB-k szektor szerinti bontásokat számítanak ki és küldenek meg az EKB-nak. Amennyiben ezeket a szektor szerinti bontásokat nemzeti szinten nem gyűjtik, az NKB-k kérhetik e kiegészítő adatokat az adatszolgáltatóktól, vagy a nemzeti szinten más forrásokból rendelkezésre álló információk alapján megbecsülhetik a szektor szerinti bontásokat.

Az NKB-k a statisztikai átsorolásokra vonatkozó adatokat az EKB felé a legnagyobb gondosság elve alapján jelentik.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k az adatokat negyedévente jelentik az EKB-nak. A negyedéves állományokra és átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig kell jelenteni az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

a) ha szükséges, az előző referencia-negyedévre vonatkozó revíziókat az egyes rendes adatszolgáltatásokon túlmenően kell megküldeni;

b) az olyan rendkívüli revíziókat, amelyek lényegesen javítják az adatminőséget, elkészültük után azonnal meg lehet küldeni.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB-nak.

23. cikk

A központi szerződő felek eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

A II. melléklet 21. részével összhangban az NKB-k külön összesített statisztikai információkat állítanak össze és szolgáltatnak a központi szerződő felek eszközeiről és forrásairól.

E statisztikai adatszolgáltatás céljára központi szerződő félnek minősülnek az ESMA által központi szerződő félként azonosított szervezetek, amelyek a gazdasági szektoroknak az ESA 2010 23. fejezetében rögzített osztályozása szerinti „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” (S.125) vagy „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek” (S.126).

Az ESMA által azonosított azon központi szerződő felek, amelyek az ESA 2010 szerinti „monetáris pénzügyi intézmények (MFI-k)” gazdasági szektorhoz tartoznak, nem képezik e statisztikai adatszolgáltatás részét.

2. A kötelező adatszolgáltatás minimális küszöbe

Az NKB-k kötelező jelleggel adatokat szolgáltatnak az EKB-nak, az alábbi küszöbökre tekintettel:

a) a visszavásárlási megállapodásokhoz kapcsolódó, a II. melléklet 21. részében „R”-rel jelölt cellák esetében a kötelező adatszolgáltatás akkor alkalmazandó, ha e cellák bármelyike mérleg szerinti állományának összege meghaladja a 10 milliárd EUR-t, az MPI-kkel szembeni pozíciókra hivatkozó cellák kivételével. Ha egy vagy több „R”-rel jelölt cella eléri a küszöböt, akkor valamennyi „R”-rel jelölt cellát jelenteni kell, függetlenül a tényleges mérleg szerinti értéküktől;

b) a visszavásárlási megállapodásokhoz nem kapcsolódó, a II. melléklet 21. részében „NR”-rel jelölt cellák esetében a kötelező adatszolgáltatás akkor alkalmazandó, ha az az a) pont alapján szükséges, vagy ha e cellák bármelyike mérleg szerinti állományának összege meghaladja a 10 milliárd EUR-t. Ha egy vagy több „NR”-rel jelölt cella eléri a küszöböt, akkor valamennyi „NR”-rel jelölt cellát jelenteni kell, függetlenül a tényleges mérleg szerinti értéküktől.

Ha a vonatkozó értékek sem az a), sem a b) pont szerinti küszöböt nem érik el, az NKB-k önkéntes alapon szolgáltatnak adatot az EKB részére a központi szerződő felek mérlegéről. Amennyiben az NKB-k úgy döntenek, hogy önkéntes alapon nem szolgáltatnak adatot, legalább évente ellenőrzik, hogy a vonatkozó értékek nem érik-e el ezeket a küszöböket.

3. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k az adatokat negyedévente jelentik az EKB-nak. A negyedéves állományokra és átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig kell jelenteni az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

4. Revíziós politika

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

a) ha szükséges, az előző referencia-negyedévre vonatkozó revíziókat az egyes rendes adatszolgáltatásokon túlmenően kell megküldeni;

b) az olyan rendkívüli revíziókat, amelyek lényegesen javítják az adatminőséget, elkészültük után azonnal meg lehet küldeni.

5. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB-nak.

24. cikk

A statisztikai szempontból releváns gazdasági egységekre vonatkozó referenciaadatok rögzítése

1. A referenciaadatok egyedi tárolási helye

Az NKB-k a statisztikai célokra szükséges, a gazdasági egységeket vagy adott esetben jogi egységeket leíró minden referenciaadatot az intézményi és leányvállalati adatbázison (Register of Institutions and Affiliates Database, RIAD) keresztül közölnek és tartanak karban, amely az egyes szervezeti egységek attribútumait, valamint az e szervezeti egységek közötti – többek között a különböző meghatározások alapján a csoportszerkezetek levezetését lehetővé tevő – különféle kapcsolatokat tároló központi adatbázis.

A RIAD lehetővé teszi az ugyanazon egyedi attribútumra vonatkozóan egynél több forrás által szolgáltatott információk feldolgozását. Az NKB-knak így adott esetben meg kell állapodniuk a RIAD-ban alkalmazott azon konkrét módszerről, amellyel a több nemzeti „jelölt” adatforrásból a referenciaadatok „hiteles” változatát levezetik.

Az egyes (pénzügyi) vállalatokra vonatkozó különleges adatszolgáltatási követelményeket a 25. cikk és az V. melléklet rögzíti.

2. Az azonosítók kezelése a RIAD-ban

A RIAD-ban nyilvántartott minden szervezeti egység több azonosítóval rendelkezhet. Az NKB-k felelősek a RIAD-kódnak nevezett fő azonosító kiosztásáért és kezeléséért, biztosítva ezzel az egyértelmű adatcserét a RIAD és bármely más (helyi) küldő/fogadó rendszer között.

A RIAD emellett nemzeti vagy nemzetközi kódokat (ún. „alias”-ok) rendelhet az egyes szervezetekhez, amelyeknek lehetőség szerint a rendelkezésre álló szabványokat kell követniük.

3. Vállalati cselekmények

Valamely szervezet referenciaadatainak kezelése érdekében az NKB-knak először létre kell hozniuk ezeket az adatokat a RIAD-ban. Az NKB-k ezt követően kezelik az összes demográfiai változást, mint a tevékenységek megkezdését, az egyedi attribútumok aktualizálását, és a szervezet lezárását is, az attribútumok új értékeinek jelentése és/vagy az értékek érvényességi tartományának kiigazítása révén. (Tényleges törlésekre várhatóan csak valamely szervezet téves felvételének kivételes esetében kerül sor.)

Az NKB-knak az egységek összeolvadását (vagy szétválását) a kísérő vállalati cselekmények (például egy vagy több egység lezárása, módosítása és/vagy létrehozása) teljes sorával kell leírniuk.

Az ESA szektorban történő változásokat, például valamely szervezetnek az MPI-k listájáról a befektetési alapok listájára történő átsorolását az „ESA szektor” attribútum értékének és érvényességi tartományának aktualizálása révén kell jelenteni.

4. Az adatok továbbítására vonatkozó előírások

A frissítések EKB-nak való elküldése előtt az NKB-k végrehajtják a releváns adatcsere-dokumentációnak megfelelő érvényességi ellenőrzéseket. Ha adatbeviteli eljárást alkalmaznak, a műveleti hibák minimalizálása és a RIAD-on keresztül szolgáltatott frissítések pontosságának és következetességének biztosítása érdekében az NKB-k megfelelő ellenőrzési rendszert tartanak fenn.

A RIAD üzemzavara esetén az NKB-knek a frissítéseket e-mailben, a következő címre kell továbbítaniuk: RIAD-Support@ecb.europa.eu

Az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, hogy a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k valamennyi speciális karakterkészlet helyes megjelenítése érdekében Unicode-ot (UTF-8) használnak, amikor információkat kapnak az EKB-tól a RIAD-on keresztül.

5. Elfogadás és hiba jelentése

A frissítések megérkezése után az EKB haladéktalanul ellenőrzéseket végez az szolgáltatott adatok formális pontosságának és belső következességének vizsgálata érdekében.

Az EKB haladéktalanul visszaküld az NKB-knak: a) egy elfogadásról szóló visszaigazolást, amely a feldolgozott és az érintett adatállományba sikeresen felvett frissítések összefoglalóját tartalmazza; és/vagy b) egy hibajelentést, amely a frissítésekre és sikertelen ellenőrzésekre vonatkozó részletes információkat tartalmazza.

A hibajelentés kézhezvételekor az NKB-knak intézkedniük kell a helyesbített információk továbbításáról. Ha a helyes információk más NKB-k által a közelmúltban küldött frissítésektől függnek, és azok az EKB honlapján még nem hozzáférhetők, az NKB-k kapcsolatba lépnek az EKB-val, megadva a szükséges információk részleteit.

6. Bizalmas jelleg

Az NKB-k három előre meghatározott érték közül történő választással jelzik a valamely szervezeti egységet leíró minden egyes attribútum bizalmas jellegét: „F”, azaz szabadon hozzáférhető, vagyis nem titkos; „N”, azaz az adatattribútum kizárólag a KBER és megállapodás hatálya alatt álló kapcsolódó intézmények általi felhasználásra adható ki, vagyis külső felhasználásra nem; vagy „C”, azaz titkos statisztikai adat.

25. cikk

Pénzügyi intézmények statisztikai célú jegyzéke

1. Vezetendő és közzéteendő jegyzékek típusai

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 4. cikkében említett, az MPI-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott változókat. Az NKB-k késedelem nélkül jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik az MPI-szektorhoz, azaz összeolvadás eredményeként MPI jön létre, létező MPI szétválásával új jogi személyek jönnek létre, új MPI jön létre, vagy korábbi nem-MPI jogállása megváltozik, amelynek következtében MPI-vé válik, illetve, ha egy létező MPI elhagyja az MPI-szektort, azaz az MPI összeolvadásban vesz részt, másik intézmény vásárolja fel, több önálló jogi személlyé válik szét, a jogállása megváltozik, amelynek következtében nem-MPI-vé válik, vagy az MPI felszámolásra kerül.

A RIAD-ban folyamatosan frissített referenciaadatok lehetővé teszik az MPI-k hivatalos jegyzékének vezetését az intézmények gazdasági szektor szerinti osztályozása, tevékenységi státusza és egyéb jellemzői alapján. Ebben az összefüggésben különleges figyelem fordítható az olyan esetekre, amikor egy az MPI-jegyzékben szereplő intézmény pénzügyi közvetési tevékenységei korlátozottak, például a betétgyűjtés vagy hitelezés terén, különösen a felszámolása és/vagy az MPI-szektorból való kilépése előtt. Az MPI-k nemzeti osztályozásaival való összhang szoros figyelemmel kísérésének lehetővé tétele érdekében az EKB időszakonként további információkat kérhet az érintett NKB-tól.

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 3. cikkében említett, a befektetési alapok statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott változókat. Az NKB-k jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik a befektetési alapok köréhez, vagy ha egy létező befektetési alap kilép a befektetési alapok köréből.

Az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 3. cikkében említett, a PKV-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott változókat. Az NKB-k jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik a PKV-k köréhez vagy elhagyja azt.

Az 1409/2013/EU rendelet (EKB/2013/43) 5. cikkében említett, a pénzforgalmi statisztikák szempontjából releváns intézmények (PSRI-k) statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. részében meghatározott változókat. Az NKB-k jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik a PSRI-k köréhez vagy elhagyja azt.

▼M2

Az 1374/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/50) ( 16 ) 3. cikkében említett, a biztosítók statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott változókat. Az NKB-k jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik a biztosítók köréhez vagy elhagyja azt. Az NKB-k az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott teljes körű referenciaadatokat továbbítanak a rezidens, anyavállalatnak minősülő biztosítókra és leányvállalatokra, az anyavállalat helyétől függetlenül valamennyi rezidens fióktelepre, valamint a rezidens, anyavállalatnak minősülő biztosítók és leányvállalatok Unió gazdasági területén kívül rezidens fióktelepeire vonatkozóan. Ezeket az információkat a rezidens, anyavállalatnak minősülő biztosítók és leányvállalatok nem adatszolgáltató, részt nem vevő tagállamokban rezidens fióktelepeire vonatkozó, az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott teljes körű referenciaadatok egészítik ki. Ez az adatszolgáltatás alapulhat a rezidens anyavállalatnak minősülő biztosítók és leányvállalatok – fióktelep rezidens országától függetlenül – minden fióktelepére kiterjedő, szélesebb körű adatgyűjtésen.

▼B

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Amennyiben lehetséges, az NKB-k azonnal elküldik az EKB-nak az MPI-kre vonatkozóan meghatározott változók frissítéseit az MPI-szektor vagy a létező MPI-k attribútumainak változásakor. Ha ez nem lehetséges, az NKB-k írásos magyarázatot adnak az esemény bekövetkezte és annak az EKB-nak való jelentése közötti késedelemről.

Az NKB-k legalább negyedévenként, a referencia-időpontot követő kéthónapos határidővel elküldik az EKB-nak a befektetési alapokra vonatkozóan meghatározott változók frissítéseit. A nettó eszközérték változót ugyanakkor a befektetési alapok vonatkozásában évente frissítik, a december végi referencia-időpontot követően legfeljebb két hónappal.

Az NKB-k legalább negyedévenként, a referencia-időpontot követő 14 munkanapon belül elküldik az EKB-nak a PKV-kra vonatkozóan meghatározott változók frissítéseit.

Az NKB-k a referencia-időpontot követő háromhónapos határidővel elküldik az EKB-nak a PSRI-kra vonatkozóan meghatározott, év végi állapot szerinti változók frissítéseit.

▼M2

A biztosítók jegyzékének első benyújtása során az NKB-k legkésőbb 2016. március 31-ig az V. melléklet 1. részében meghatározott teljes körű negyedéves referenciaadatokat továbbítanak az EKB-nek a rezidens, anyavállalatnak minősülő biztosítókra és leányvállalatokra vonatkozóan. Az NKB-k számára azonban ajánlott, hogy ezeket az információkat 2015. december 31-ig nyújtsák be. Az NKB-k legkésőbb 2016. július 31-ig az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott teljes körű referenciaadatokat továbbítanak az EBK-nek az anyavállalat helyétől függetlenül valamennyi rezidens fióktelepre, valamint a rezidens, anyavállalatnak minősülő biztosítók és leányvállalatok Unió gazdasági területén kívül, valamint nem adatszolgáltató, részt nem vevő tagállamokban rezidens fióktelepeire vonatkozóan. Az évente jelentendő attribútumokat minden intézmény esetében 2016. július 31-ig kell szolgáltatni.

Az ezt követő adattovábbítások során az NKB-k legalább negyedévente, a referencia-időpontot követő két hónapon belül a biztosítók tekintetében meghatározott negyedéves változók frissítéseit továbbítják. Az éves változókat valamennyi biztosító