Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jelleg ű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felel ősséget nem 
vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezet ő hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai 
Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintend ők hitelesnek. Az említett 
hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhet ők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül  
►B A TANÁCS IRÁNYELVE  
(1964. június 26.)  
a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érint ő állat-egészségügyi 
problémákról  
(64/432/EGK)  
(HL 121., 1964.7.29., 1977. o.)  
Módosította:  
Hivatalos Lap  
Szám  Oldal  Dátum  
►M1 Council Directive 66/600/EEC of 25 October 1966 (*)  P 192  3294  1966.10.27.  
►M2 Council Directive 70/360/EEC of 13 July 1970 (*)  L 157  40  1970.7.18.  
►M3 Council Directive 71/285/EEC of 19 July 1971 (*)  L 179  1  1971.8.9.  
►M4 Council Directive 72/97/EEC of 7 February 1972 (*)  L 38  95  1972.2.12.  
►M5 Council Directive 72/445/EEC of 28 December 1972 (*)  L 298  49  1972.12.31.  
►M6 A Tanács 72/462/EGK irányelve (1972. december 12.)  L 302  28  1972.12.31.  
►M7 Council Directive 73/150/EEC of 5 June 1973 (*)  L 172  18  1973.6.28.  
►M8 Council Directive 74/387/EEC of 15 July 1974 (*)  L 202  36  1974.7.24.  
►M9 A Tanács 75/379/EGK irányelve (1975. június 24.)  L 172  17  1975.7.3.  
►M10  A Tanács 77/98/EGK irányelve (1976. december 21.)  L 26  81  1977.1.31.  
►M11  Council Directive 79/109/EEC of 24 January 1979 (*)  L 29  20  1979.2.3.  
►M12  Council Directive 79/111/EEC of 24 January 1979 (*)  L 29  26  1979.2.3.  
►M13  Council Directive 80/219/EEC of 22 January 1980 (*)  L 47  25  1980.2.21.  
►M14  Council Directive 80/1098/EEC of 11 November 1980 (*)  L 325  11  1980.12.1.  
►M15  Council Directive 80/1102/EEC of 11 November 1980 (*)  L 325  18  1980.12.1.  
►M16  módosította council Directive 85/571/EEC of 19 December 1985 (*)  L 372  12  1985.12.31.  
►M17  A Tanács 80/1274/EGK irányelve (1980. december 22.)  L 375  75  1980.12.31.  
►M18  A Tanács 81/476/EGK irányelve (1981. június 24.)  L 186  20  1981.7.8.  
►M19  Council Directive 82/61/EEC of 26 January 1982 (*)  L 29  13  1982.2.6.  
►M20  A Tanács 82/893/EGK irányelve (1982. december 21.)  L 378  57  1982.12.31.  
►M21  Council Directive 83/646/EEC of 13 December 1983 (*)  L 360  44  1983.12.23.  
►M22  A Tanács 84/336/EGK irányelve (1984. június 19.)  L 177  22  1984.7.4.  
►M23  A Tanács 84/643/EGK irányelve (1984. december 11.)  L 339  27  1984.12.27.  
►M24  Council Directive 84/644/EEC of 11 December 1984 (*)  L 339  30  1984.12.27.  
►M25  Council Directive 85/320/EEC of 12 June 1985 (*)  L 168  36  1985.6.28.  
►M26  A Tanács 85/586/EGK irányelve (1985. december 20.)  L 372  44  1985.12.31.  
►M27  Council Regulation (EEC) No 3768/85 of 20 December 1985 (*)  L 362  8  1985.12.31.  01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 1  
(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.
 ►M28  A Tanács 87/231/EGK határozata (1987. április 7.)  L 99  18  1987.4.11.  
►M29  A Tanács 87/489/EGK irányelve (1987. szeptember 22.)  L 280  28  1987.10.3.  
►M30  Council Directive 88/406/EEC of 14 June 1988 (*)  L 194  1  1988.7.22.  
►M31  Council Directive 89/360/EEC of 30 May 1989 (*)  L 153  29  1989.6.6.  
►M32  A Tanács 89/662/EGK irányelve (1989. december 11.)  L 395  13  1989.12.30.  
►M33  Council Directive 90/422/EEC of 26 June 1990 (*)  L 224  9  1990.8.18.  
►M34  A Tanács 90/423/EGK irányelve (1990. június 26.)  L 224  13  1990.8.18.  
►M35  A Tanács 90/425/EGK irányelve (1990. június 26.)  L 224  29  1990.8.18.  
►M36  Council Directive 91/499/EEC of 26 June 1991 (*)  L 268  107  1991.9.24.  
►M37  A Tanács 91/687/EGK irányelve (1991. december 11.)  L 377  16  1991.12.31.  
►M38  A Tanács 92/65/EGK irányelve (1992. július 13.)  L 268  54  1992.9.14.  
►M39  A Tanács 92/102/EGK irányelve (1992. november 27.)  L 355  32  1992.12.5.  
►M40  Council Directive 94/42/EC of 27 July 1994 (*)  L 201  26  1994.8.4.  
►M41  Council Directive 95/25/EC of 22 June 1995 (*)  L 243  16  1995.10.11.  
►M42  A Tanács 97/12/EK irányelve (1997. március 17.)  L 109  1  1997.4.25.  
►M43  módosította a Tanács 98/99/EK irányelve (1998. december 14.)  L 358  107  1998.12.31.  
►M44  A Tanács 98/46/EK irányelve (1998. június 24.)  L 198  22  1998.7.15.  
►M45  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/15/EK irányelve (2000. április 10.)  L 105  34  2000.5.3.  
►M46  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/20/EK irányelve (2000. május 16.)  L 163  35  2000.7.4.  
►M47  A Bizottság határozata (2001. március 30.)  L 102  63  2001.4.12.  
►M48  A Bizottság 535/2002/EK rendelete (2002. március 21.)  L 80  22  2002.3.23.  
►M49  A Bizottság 1226/2002/EK rendelete (2002. július 8.)  L 179  13  2002.7.9.  
►M50  A Tanács 21/2004/EK rendelete (2003. december 17.)  L 5  8  2004.1.9.  
►M51  A Tanács 2005/1/EK rendelete 2004. december 22.  L 3  1  2005.1.5.  
►M52  A Bizottság 2006/911/EK határozata (2006. december 5.)  L 346  41  2006.12.9.  
►M53  A Tanács 2006/104/EK irányelve (2006. november 20.)  L 363  352  2006.12.20.  
►M54  A Bizottság 2007/729/EK határozata (2007. november 7.)  L 294  26  2007.11.13.  
►M55  A Tanács 2008/73/EK irányelve (2008. július 15.)  L 219  40  2008.8.14.  
►M56  A Bizottság 2008/984/EK határozata (2008. december 10.)  L 352  38  2008.12.31.  
►M57  A Bizottság 2009/976/EU határozata (2009. december 15.)  L 336  36  2009.12.18.  
►M58  A Tanács 2013/20/EU irányelve (2013. május 13.)  L 158  234  2013.6.10.  
►M59  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/64/EU irányelve (2014. május 15.)  L 189  161  2014.6.27.  
►M60  A Bizottság végrehajtási 2014/798/EU határozata (2014. november 13.)  L 330  50  2014.11.15.  
►M61  A Bizottság (EU) 2015/819 végrehajtási határozata (2015. május 22.)  L 129  28  2015.5.27.  01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 2  
(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.
 Módosította:  
►A1 Okmány a csatlakozás feltételeir ől és a szerz ődések kiigazításáról  L 73  14  1972.3.27.  
►A2 Okmány A Görög Köztársaság csatlakozásának feltételeir ől és a 
szerződések kiigazításáról szóló  L 291  17  1979.11.19.  
►A3 Okmány Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd 
Királyság csatlakozásának feltételeir ől, valamint az Európai Unió 
alapját képez ő szerződések kiigazításáról szóló  C 241  21  1994.8.29.  
►A4 Okmány a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi 
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar 
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén 
Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeir ől, 
valamint az Európai Unió alapját képez ő szerződések kiigazításáról 
szóló  L 236  33  2003.9.23.  
Helyesbítette:  
►C1 Helyesbítés, 2004. évi különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 275. o. (97/12/EK)  
►C2 Helyesbítés, 2004. évi különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 279. o. (98/46/EK)  
►C3 Helyesbítés, 2004. évi különkiadás 3. fejezet, 34. kötet, 482. o. (64/432/EGK)  
►C4 Helyesbítés, HL L 116., 2016.4.30., 39. o. (21/2004/EK)  
►C5 Helyesbítés, HL L 215., 2019.8.19., 3. o. (97/12/EK)  01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 3
01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 4  
A TANÁCS IRÁNYELVE  
(1964. június 26.)  
a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét 
érintő állat-egészségügyi problémákról  
(64/432/EGK)  
▼M42  
1. cikk  
►C5 Ezen irányelvet a szarvasmarhafélék és sertések – a vadon él ő 
sertés kivételével – Közösségen belüli kereskedelme esetén kell 
alkalmazni, ◄ ahogyan a 80/217/EGK irányelv (  1 ) e) cikke meghatá ­
rozta, a 80/215/EGK (  2 ), 85/511/EGK, 88/407/EGK (  3 ), 89/608/EGK (  4 ), 
90/425/EGK, 90/429/EGK (  5 ), 90/667/EGK (  6 ), 91/496/EGK, 
91/628/EGK (  7 ), 92/102/EGK (  8 ), 92/119/EGK irányelvekben, valamint 
a 90/424/EGK (  9 ) határozatban felsorolt intézkedések sérelme nélkül.  
2. cikk  
(1) A 90/425/EGK irányelv 2. cikkében, valamint a 91/628/EGK 
irányelv 2. cikkében megadott definíciókat kell alkalmazni.  
(2) A fentieken kívül ezen irányelvben a következ ő fogalommeghatá ­
rozásokat kell alkalmazni:  
a) „állomány”: olyan állat vagy állatcsoport, amelyet (a 92/102/EGK 
irányelv 2.b) cikkének értelmében) egy járványtani egységnek min ő­
sülő gazdaság területén tartanak; amennyiben a gazdaság területén 
egynél több állomány található, úgy azok mindegyikét külön 
egységnek kell tekinteni, és egészségi állapotuk azonos kell, hogy 
legyen;  
b) „vágásra szánt állat”: olyan szarvasmarhaféle (beleértve a  Bison 
bison  és a  Bubalus bubalus  fajokat is) illetve sertés, amelyet vágó ­
hídra illetve gy űjtőállomásra, valamint onnan kizárólag a vágóhídra 
történő szállításra szántak;  
c) „tenyésztésre vagy termelésre szánt állatok”: a b) pontban említet ­
tektől eltérő olyan szarvasmarhaféle (beleértve a  Bison bison  és a  
Bubalus bubalus  fajokat is) illetve sertés, amelyet tenyésztés, tej- 
vagy hústermelés céljából, igavonás, illetve bemutatókon vagy kiál ­
lításokon történ ő részvétel céljából tartanak, kivéve a kulturális és 
sporteseményeket;  ▼B 
( 1 ) HL L 47., 1980.2.21., 11. o. A legutóbb a 93/384/EGK irányelvvel 
(HL L 166., 1993.7.8., 34. o.) módosított irányelv. 
( 2 ) HL L 47., 1980.2.21., 4. o. A legutóbb a 91/687/EGK irányelvvel (HL L 377., 
1991.12.31., 16. o.) módosított irányelv. 
( 3 ) HL L 194., 1988.7.22., 10. o. A legutóbb a 93/60/EGK irányelvvel 
(HL L 186., 1993.7.28., 28. o.) módosított irányelv. 
( 4 ) HL L 351., 1989.12.2., 34. o. 
( 5 ) HL L 224., 1990.8.18., 62. o. A legutóbb az 1994. évi csatlakozási okmány ­
nyal módosított irányelv. 
( 6 ) HL L 363., 1990.12.27., 51. o. A legutóbb a 92/118/EGK irányelvvel módo ­
sított irányelv. 
( 7 ) HL L 340., 1991.12.11., 17. o. A legutóbb a 95/29/EK irányelvvel (HL L 148., 
1995.6.30., 52. o.) módosított irányelv. 
( 8 ) HL L 355., 1992.12.5., 32. o. A legutóbb az 1994. évi csatlakozási okmány ­
nyal módosított irányelv. 
( 9 ) HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 94/370/EK határozattal 
(HL L 168., 1994.7.2., 31. o.) módosított határozat.
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 5  
d) „hivatalosan güm őkórmentes szarvasmarha-állomány”: olyan 
szarvasmarha-állomány, amely megfelel az  ►M43  A. I. melléklet 
1. és 2. pontjában ◄ meghatározott feltételeknek;  
e) „hivatalosan güm őkórmentes tagállam vagy tagállam területi 
egysége”: olyan tagállam vagy tagállamhoz tartozó területi egység, 
amely megfelel az  ►M43  A. I. melléklet. 4. és 5. pontjában ◄ 
meghatározott feltételeknek;  
f) „hivatalosan brucellózismentes szarvasmarha-állomány”: olyan 
szarvasmarha-állomány, amely megfelel az  ►M43  A. II. melléklet. 
1. és 2. pontjában ◄ meghatározott feltételeknek;  
g) „hivatalosan brucellózismentes területi egység”: olyan tagállamhoz 
tartozó területi egység, amely megfelel az A. II. melléklet 7., 8. és 9. 
pontjában meghatározott feltételeknek;  
h) „hivatalosan brucellózismentes tagállam”: olyan tagállam, amely 
megfelel az  ►M43  A. II. melléklet 7., 8. és 9. pontjában ◄ 
meghatározott feltételeknek;  
i) „brucellózismentes szarvasmarha-állomány”: olyan szarvasmarha-ál ­
lomány, amely megfelel az  ►M43  A. II. melléklet 4. és 5. 
pontjában ◄ meghatározott feltételeknek;  
j) „hivatalosan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes állomány”: 
olyan szarvasmarha-állomány, amely megfelel az D. melléklet I. 
fejezetének A. és B. részében meghatározott feltételeknek;  
k) „hivatalosan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes tagállam 
vagy területi egység”: olyan tagállam vagy területi egység, amely 
megfelel a  ►M43  D. melléklet I. fejezetének E. és F. részében ◄ 
meghatározott követelményeknek;  
l) „hatósági állatorvos”: a tagállam illetékes hatósága által kijelölt 
állatorvos;  
m) ►C1 „feljogosított állatorvos”: az illetékes hatóság által a 14. cikk 
(3) bekezdésének B) pontja rendelkezéseinek megfelel ően feljogosí ­
tott bármely állatorvos; ◄ 
n) „bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségek”: az E. melléklet (I) 
részében szerepl ő betegségek;  
o) „gyűjtőállomás”: olyan gazdaságok, begy űjtő központok és piacok, 
ahol különböz ő gazdaságokból származó szarvasmarhaféléket és 
sertéseket kereskedelmi szállítmányokat képez ő csoportokba gy űjte­
nek. Az említett gy űjtőállomásoknak kereskedelmi célokra megfele ­
lőnek minősítettnek kell lenniük, valamint meg kell felelniük a 
11. cikkben meghatározott követelményeknek;  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 6  
p) „területi egység”: a tagállamnak legalább 2 000 km  2 területű, az 
illetékes hatóság felügyelete alá tartozó része, amely a következ ő 
közigazgatási egységek közül legalább egyet tartalmaz:  
– Belgium:  province/provincie  
– Németország:  Regierungsbezirk  
– Dánia:  amt vagy island  
– Franciaország:  département  
– Olaszország:  provincia  
– Luxemburg:  –  
– Hollandia:  rrv-kring  
– Egyesült Királyság:  Anglia, Wales és Észak-Írország: county 
Skócia: district vagy island area  
– Írország:  county  
– Görögország:  vo μός 
– Spanyolország:  provincia  
– Portugália:  continente: distrito, és Portugália más terü ­
letei: região autónoma  
– Ausztria:  Bezirk  
– Svédország:  län  
– Finnország:  lääni/län  
▼A4 
– Cseh Köztársaság:  kraj  
– Észtország:  maakond  
– Ciprus:  επαρχία (district)  
– Lettország:  rajons  
– Litvánia:  apskritis  
– Magyarország:  megye  
– Málta:  —  
– Lengyelország:  powiat  
– Szlovénia:  obmo čje 
– Szlovákia:  kraj  
▼M53  
— Bulgária:  област  
— Románia:  jude ț 
▼M58  
— Horvátország:  županija;  
▼M42  
q) „keresked ő”: bármely természetes vagy jogi személy, aki állatokat 
kereskedelmi célból – akár közvetlenül, akár közvetett módon – 
vásárol vagy elad, aki az említett állatokkal kapcsolatosan rend ­
szeres forgalommal rendelkezik, és aki az állatokat vásárlásuktól 
számított 30 napon belül eladja, vagy áthelyezi az egyik létesít ­
ményből a nem saját tulajdonát képez ő más létesítményekbe, vala ­
mint megfelel a 13. cikkben meghatározott követelményeknek.  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 7  
3. cikk  
(1) Minden tagállam köteles biztosítani, hogy csak az ezen irány ­
elvben meghatározott feltételeknek megfelel ő állatokat küld területér ől 
egy másik tagállam területére.  
(2) Ezen irányelv által meghatározott szarvasmarhafélék és sertések:  
a) alávetend ők a következ ő vizsgálatoknak:  
— származásellen őrzés, 
— a hatósági állatorvos által, az indulás el őtti 24 órán belül elvég ­
zett klinikai vizsgálat, mely során az állat nem mutatja beteg ­
ségek klinikai tüneteit;  
b) nem származhatnak olyan gazdaságból vagy területr ől, ahol a közös ­
ségi és/vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban állat-egészség ­
ügyi okok miatt elrendelt tiltó vagy korlátozó intézkedések vannak 
érvényben az érintett állatfajok vonatkozásában;  
▼M50 
▼C4 
c) a sertések esetében a 92/102/EGK irányelv, a szarvasmarhafélék 
esetében az 1760/2000/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban 
vannak azonosítva;  
▼M42  
d) nem a tagállam vagy a területi egység ragályos vagy fert őző beteg­
ségektől való mentesítési programja keretén belül levágandó állatok;  
e) megfelelnek a 4. és 5. cikkben meghatározott feltételeknek.  
4. cikk  
(1) Ezen irányelv által meghatározott szarvasmarhafélék és sertések a 
származási helyük elhagyása és a rendeltetési helyükre való megérkezés 
közötti id őtartam alatt semmilyen körülmények között sem kerülhetnek 
kapcsolatba olyan hasított körm ű állatokkal, amelyek nem azonos egész ­
ségi állapottal rendelkeznek.  
(2) Ezen irányelv által meghatározott szarvasmarhafélék és sertések 
kizárólag olyan szállítóeszközzel szállíthatóak, amelyek megfelelnek a 
91/628/EGK irányelvben, valamint a 12. cikkben meghatározott köve ­
telményeknek.  
(3) Az olyan helyek engedélyezésének szabályait, ahol a takarítás és 
fertőtlenítés elvégezhet ő, a 17. cikkben megállapított megfelel ően kell 
meghatározni.  
5. cikk  
(1) Az ezen irányelv tárgykörébe tartozó szarvasmarhaféléket és 
sertéseket a rendeltetési helyre történ ő szállításuk idején el kell látni 
egy, ►M43  az F. mellékletben bemutatott 1. vagy 2. minta álapján 
az adott esetnek megfelel ő bizonyítvánnyal ◄. A bizonyítvány 
egyoldalas okmány, illetve amennyiben kiállításához két vagy több 
oldal szükséges, úgy az teljes egészet alkotó, részekre nem osztható, 
minden oldalon sorszámozott formátumú. Az egészségügyi vizsgálat 
napján kell kiállítani, a rendeltetési helyként megjelölt ország legalább 
egy hivatalos nyelvén. A bizonyítvány az egészségügyi vizsgálat 
napjától számított 10 napig érvényes.  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 8  
(2) Az állatok szállításához szükséges, (további garanciákat is tartal ­
mazó) egészségügyi bizonyítványok kiállítására vonatkozó egészségügyi 
vizsgálatot az állatok származási helyeként megjelölt gazdaságban vagy 
gyűjtőállomáson kell elvégezni. Az illetékes hatóságnak garantálnia kell, 
hogy az egészségügyi bizonyítványokat minden esetben a hatósági állat ­
orvos állítja ki az ezen irányelv által meghatározott vizsgálatok, látoga ­
tások és ellen őrzések után.  
Mindazonáltal figyelembe kell venni a következ őket: 
a) engedélyezett gy űjtőállomásokról érkez ő állatok esetében az egész ­
ségügyi bizonyítványt a következ ők szerint kell kiállítani:  
— a származási gazdaság hatósági állatorvosa által kiadott szük ­
séges adatokat tartalmazó hivatalos dokumentum alapján, vagy  
— ►M43  az F. mellékletben meghatározott 1. vagy 2. mintával 
megegyez ő bizonyítvány, az adott esetnek megfelel ő ◄ formá­
ban, az A. és B. részeknek a származási gazdaság hatósági állat ­
orvosa által megfelel ően kitöltve és igazolva;  
b) a 14. cikkben meghatározott felügyeleti hálózati rendszerben részt ­
vevő, engedélyezett gazdaságokból érkez ő állatok esetében az egész ­
ségügyi bizonyítványt a következ ők szerint kell kiállítani:  
— ►C1 a származási gazdaság feljogosított állatorvosa ◄ által 
kiadott szükséges adatokat tartalmazó hivatalos dokumentum 
alapján, vagy  
— ►M43  az F. mellékletben meghatározott 1. vagy 2. mintával 
megegyez ő bizonyítvány, az adott esetnek megfelel ő ◄ formá­
ban, az A. és B. részeknek  ►C1 a származási gazdaság feljo ­
gosított állatorvosa ◄ által megfelel ően kitöltve és igazolva;  
E célból a hatósági állatorvosnak garantálnia kell, hogy a megfelel ő 
esetekben a közösségi jogszabályok által meghatározott további garan ­
ciák is teljesülnek.  
(3) A gy űjtőállomásra érkez ő állatok érkezéskor szükséges vizsgála ­
tokat a központ hatósági állatorvosának kell elvégeznie.  
(4) ►M43  Az F. mellékletben meghatározott 1. vagy 2. mintával 
megegyez ő bizonyítvány – az adott esetnek megfelel ő – C. szakaszát ◄ 
kitöltő hatósági állatorvosnak biztosítania kell, hogy az állat mozgását a 
bizonyítvány kiadásának napján rögzítették az Animo rendszerben.  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 9  
(5) Az ezen irányelv tárgykörébe tartozó állatok a rendeltetési 
tagállamba történ ő elszállításuk el őtt áthaladhatnak egy más tagállam 
területén található gy űjtőállomáson. Ebben az esetben  ►M43  az F. 
mellékletben meghatározott 1. vagy 2. mintával megegyez ő bizonyít ­
ványt, az adott esetnek megfelel ően ◄►M43  (beleértve a C. 
részt) ◄ a származási tagállam felel ős hatósági állatorvosának kell kitöl ­
tenie. A tranzitállomásként feltüntetett gy űjtőállomás felel ős hatósági 
állatorvosának a rendeltetési tagállam számára kiállított bizonyítvány 
mellé egy második bizonyítványt is ki kell töltenie az F. melléklet 
szerint, az eredeti sorszámával hitelesítve, és azt az eredeti bizonyít ­
ványhoz, vagy az arról készített hitelesített másolathoz kell csatolnia. 
Ebben az esetben a bizonyítványok együttes érvényessége nem halad ­
hatja meg az (1) bekezdésben meghatározott id őtartamot.  
6. cikk  
(1) A tenyésztés és termelés céljából tartott állatokra vonatkozóan a 
3., 4. és 5. cikkben meghatározott követelményeken túl figyelmet kell 
fordítani az alábbiakra:  
— az állatoknak a szállításra történ ő berakodásukat megel őző 30 napos 
időtartam alatt, vagy 30 naposnál fiatalabb állatok esetében szüle ­
tésük óta a származási gazdaságban kell tartózkodniuk. A hatósági 
állatorvos a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott 
hivatalos azonosító adatok és hivatalos feljegyzések alapján köteles 
igazolni, hogy az állatok megfelelnek ezeknek a feltételeknek, 
továbbá, hogy az állatok a Közösségb ől származnak, vagy azokat 
a Közösség állategészségügyi jogszabályainak megfelel ő módon egy 
harmadik országból importálták.  
Mindazonáltal a származási tagállam területén található engedélye ­
zett gyűjtőállomáson átmenetileg elhelyezett állatok esetében a szár ­
mazási gazdaságon kívüli összegy űjtés időtartama nem haladhatja 
meg a hat napot;  
— a harmadik országból egy, nem a végs ő rendeltetési tagállamba 
importált állatok esetében azokat a lehet ő leggyorsabban a végs ő 
rendeltetési tagállamba kell szállítani, a 91/496/EGK irány ­
elv 7. cikkének megfelel ően kiállított bizonyítvány kíséretében,  
— a harmadik országból importált állatok esetében azok rendeltetési 
helyre történ ő megérkezése után, valamint minden további 
mozgásuk el őtt az ezen irányelvben meghatározott összes követel ­
ménynek meg kell felelniük, különös tekintettel a tartózkodási 
idővel kapcsolatos, az els ő francia bekezdésben foglalt követel ­
ményre, és azokat addig nem lehet az állományba bevinni, amíg a 
gazdaság állatorvosa meg nem állapította, hogy a szóban forgó 
állatok nem veszélyeztetik a gazdaság állategészségügyi helyzetét.  
Amennyiben egy harmadik országból származó állatot hoznak be a 
gazdaságba, úgy abból a gazdaságból nem lehet állatokat értékesí ­
teni az új állat behozatalát követ ő 30 napon belül, kivéve, ha a 
behozott állatot a gazdaságban található összes többi állattól elkülö ­
nítve tartják.  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 10  
(2) A tenyésztésre és termelésre szánt szarvasmarhaféléknek a 3., 4. 
és 5. cikkben meghatározott követelményeken túl:  
a) ►M55  hivatalosan güm őkórmentesnek min ősített állományból kell 
származniuk, a hathetesnél id ősebb állatoknak pedig negatív ered ­
ményt kellett adniuk egy intradermális tuberkulinpróbában, melyet 
a B. melléklet 2.2. pontja rendelkezéseinek megfelel ő módon 
végeztek el a származási állomány elhagyása el őtt 30 nappal vagy 
egy, a 17. cikkben említett eljárással összhangban meghatározandó 
helyen és feltételek mellett. ◄ 
Az intradermális tuberkulinpróba elvégzése nem szükséges, ha az 
állat származási helye egy hivatalosan güm őkórmentesnek min ősített 
tagállam vagy tagállam területi egysége, vagy pedig olyan tagállam 
vagy tagállam területi egysége, ahol hivatalosan engedélyezett 
felügyeleti rendszer m űködik;  
b) hivatalosan brucellózismentesnek min ősített 
szarvasmarha-állományból származó, 12 hónaposnál id ősebb heré ­
letlen állatoknak 30 NE/ml-nél alacsonyabb agglutinációs értéket 
kellett adniuk a szérummal végzett szérum-agglutinációs próbán 
(vagy más, a vonatkozó szabványoknak megfelel ő, az Állat-egész ­
ségügyi Állandó Bizottság által engedélyezett módszerrel), amelyet a 
származási állományuk elhagyása el őtti 30 nap során végeztek el a 
C. melléklet A. részében foglaltaknak megfelel ő módon.  
Az említett, szérummal végzett szérum-agglutinációs próba (vagy 
más, a vonatkozó szabványoknak megfelel ő, az Állat-egészségügyi 
Állandó Bizottság által engedélyezett módszer) elvégzése nem szük ­
séges, ha az állat származási helye egy hivatalosan brucellózismen ­
tesnek min ősített tagállam vagy annak területi egysége, vagy pedig 
olyan tagállam vagy annak területi egysége, ahol hivatalosan enge ­
délyezett felügyeleti rendszer m űködik;  
c) enzootiás szarvasmarha-leukózistól hivatalosan mentesnek min ősített 
állományból kell származniuk, a 12 hónaposnál id ősebb állatoknak 
pedig negatív eredményt kellett adniuk egy egyedi próbában, melyet 
a származási állományuk elhagyása el őtt 30 nappal végeztek el a D. 
mellékletnek megfelel ően. 
A teszt elvégzése nem szükséges, ha az állat származási helye egy 
enzootiás szarvasmarha-leukózistól hivatalosan mentesnek min ősített 
tagállam vagy annak területi egysége, vagy pedig olyan tagállam 
vagy annak területi egysége, ahol hivatalosan engedélyezett felügye ­
leti rendszer m űködik;  
d) a származási állományuk elhagyása és a rendeltetési helyre történ ő 
megérkezésük közötti id őtartam alatt semmikor sem kerülnek 
kapcsolatba olyan szarvasmarhafélékkel, amelyek csak a (3) 
bekezdés követelményeinek felelnek meg ;  
▼M46  
e) december 31-ig nem esnek az a) vagy a b) bekezdésben megálla ­
pított vizsgálati követelmények alá a 30 hónaposnál fiatalabb, húster ­
melésre szánt szarvasmarhafélék esetében, amelyek(et):  
— hivatalosan güm őkórmentes és hivatalosan brucellózismentes 
szarvasmarhatelepr ől származnak,  
— az F. melléklet A. szakaszának 7. pontjában szerepl ő 1. minta 
szerinti, megfelel ően kitöltött állat-egészségügyi bizonyítvány 
kísér,  
— vágásukig felügyelet alatt maradnak,  
— a szállítás során nem kerültek kapcsolatba olyan állatokkal, 
amelyek a fenti betegségekt ől hivatalosan nem mentes állo ­
mányból származnak,  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 11  
és feltéve, hogy:  
— ezek az intézkedések a güm őkór és a brucellózis tekintetében 
azonos egészségügyi helyzettel rendelkez ő tagállamok és 
tagállamok régiói közötti kereskedelemre korlátozódnak,  
— a rendeltetési hely szerinti tagállam meghoz minden szükséges 
intézkedést a belföldi állományok fert őződésének elkerülésére,  
— a tagállamok felállítják az e szabályok hatékony végrehajtását 
biztosító, a véletlenszer ű mintavételre, vizsgálatokra és ellen őrzé­
sekre irányuló, megfelel ő rendszert,  
— a Bizottság ellen őrzi ezen irányelv megfelel ő működését, hogy 
biztosítsa, hogy a tagállamok teljes mértékben megfelelnek ezen 
szabályoknak.  
▼M42  
(3) Vágóhídra szánt szarvasmarhaféléknek a 3., 4. és 5. cikkben 
meghatározott követelményeken túl hivatalosan güm őkórmentesnek és 
hivatalosan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentesnek, heréletlen 
szarvasmarhafélék esetében pedig hivatalosan brucellózismentesnek 
minősített szarvasmarha-állományból kell származniuk.  
Mindazonáltal  ►M46  2000. december 31 ◄-ig a rendeltetési orszá ­
goknak Spanyolország számára bizonyos általános vagy korlátozott 
engedélyeket kell biztosítaniuk a területükre beérkez ő olyan, Spanyol ­
országból importált vágásra szánt állatok esetében, amelyek nem hiva ­
talosan güm őkórmentes, enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes és 
brucellózismentes állományokból származnak, feltéve, hogy ezeket az 
állatokat:  
— 30 nappal berakodásuk el őtt alávetették a B., C. és D. mellékletben 
meghatározott megfelel ő vizsgálatoknak, melyek eredménye negatív 
lett, 
— a rendeltetési országba történ ő megérkezésükkor közvetlenül egy 
vágóhídra szállítják és minél el őbb, de legalább 72 órán belül 
levágják őket, az érvényben lév ő állat-egészségügyi követelmé ­
nyeknek megfelel ően. 
▼M55  
6a. cikk  
A tagállamok kijelölik az A–D. mellékletben említett szabványok és 
diagnosztikai módszerek koordinálásáért felel ős állami intézeteket, 
nemzeti referencialaboratóriumokat vagy hivatalos intézeteket. A 
tagállamok ezekr ől naprakész jegyzékeket vezetnek és azokat elérhet ővé 
teszik a többi tagállam és a nyilvánosság számára.  
Az említett állami intézetek, nemzeti referencialaboratóriumok vagy 
hivatalos intézetek feladatait és hatásköreit a B. és C. melléklet, vala ­
mint a D. melléklet II. fejezete tartalmazza.  
Az e cikk egységes alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat az 
17. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.  
▼M42  
7. cikk  
Azokat a vágóhídra szánt állatokat, amelyeket a rendeltetési országba 
történő megérkezésükkor  
— vágóhídra szállítottak, minél el őbb, de legalább 72 órán belül le kell 
vágni, az érvényben lév ő állat-egészségügyi követelményeknek 
megfelelően, vagy amelyeket  ▼M46
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 12  
— engedélyezett gy űjtőállomásra szállítottak, a vásár után közvetlenül a 
vágóhídra kell szállítani és minél el őbb, de legalább a gy űjtőköz­
pontba történ ő megérkezésüket követ ő három munkanapon belül le 
kell vágni az érvényben lév ő állategészségügyi követelményeknek 
megfelelően. A gy űjtőállomásra történ ő megérkezésük és a vágó ­
hídra történ ő megérkezésük közötti id őtartam alatt semmilyen körül ­
mények között nem kerülhetnek kapcsolatba olyan hasított körm ű 
állatokkal, amelyek nem felelnek meg ezen 
irányelv rendelkezéseinek.  
8. cikk  
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az E. melléklet (I) részében 
szereplő bármely betegség feltételezett jelenlétét kötelez ően és haladék ­
talanul jelentik az illetékes hatóság felé.  
Minden tagállam köteles minden év május 31-ig – els ő alkalommal 
1999-ben – a Bizottság részére elküldeni az E. melléklet (I) részében 
szereplő bármely betegségnek, valamint a közösségi jogszabályok által 
meghatározott további garanciák tárgykörébe tartozó bármely egyéb 
betegségnek az ország területén az el őző naptári évben történ ő megjele­
nésének részleteit, valamint a m űködő megfigyel ő- és mentesítési prog ­
ramok leírását. Az említett információknak egységes kritériumokon kell 
alapulniuk, amelyeket a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfele ­
lően kell meghatározni. A Bizottságnak az Állat-egészségügyi Állandó 
Bizottságon keresztül kell ezeket az információkat a tagállamok részére 
eljuttatnia, és különösen az A. és D. mellékletekben foglalt döntésekkel 
kapcsolatban használhatja fel azokat.  
9. cikk  
(1) Az a tagállam, amelyben kötelez ő országos ellen őrző vizsgálat 
működik az E. melléklet (II) részében felsorolt ragályos betegségek 
egyikének ellen őrzésére, akár egész területén, akár annak egy részén, 
úgy azt a Bizottság elé terjesztheti, különös tekintettel a következ ők 
részletezésére:  
— a betegség elterjedése a tagállam területén,  
— a program okai, tekintetbe véve a betegség fontosságát és a költ ­
ségekhez mért várható hasznot,  
— a földrajzi terület bemutatása, ahol a program bevezetésre kerül,  
— az állattartó létesítményekkel kapcsolatban alkalmazott státusz-kate ­
góriák, az egyes kategóriák által elérend ő szabványok, valamint az 
alkalmazandó vizsgálati módszerek,  
— a programot ellen őrző eljárások, amelyek eredményeit legalább 
évenként el kell juttatni a Bizottság részére,  
— a szükséges lépések abban az esetben, ha egy létesítmény elveszti a 
minősítését,  
— az intézkedések, melyeket a program el őírásaival összhangban 
végrehajtott vizsgálatok pozitív eredménye esetén tesznek.  
(2) A Bizottság megvizsgálja a tagállamok által benyújtott programo ­
kat. Az (1) bekezdésben említett programokat az (1) bekezdésben 
megfogalmazott kritériumoknak megfelel ően a 17. cikkben meghatá ­
rozott eljárásnak megfelel ően lehet jóváhagyni. Ugyanezen eljárás 
szerint ugyanabban az id őpontban, vagy a programok jóváhagyását  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 13  
követően legkés őbb három hónappal kell meghatározni a Közösségen 
belül történ ő kereskedelemhez szükséges további – általános vagy korlá ­
tozott – garanciákat is. Ezek a biztosítékok nem lehetnek magasabb 
szintűek, mint amelyeket a tagállam országos szinten alkalmaz.  
(3) A tagállamok által el őterjesztett programokat a 17. megállapított 
eljárásnak megfelel ően lehet módosítani vagy kiegészíteni. A már enge ­
délyezett programok vagy a (2) bekezdésben meghatározott garanciák 
módosítását és kiegészítését ugyancsak a fent említett módon lehet 
végrehajtani.  
10. cikk  
(1) Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy terüle ­
tének egy része mentes az E. melléklet (II) részében felsorolt betegségek 
valamelyikét ől, úgy azt jelentenie kell a Bizottságnak, a megfelel ő 
dokumentációs anyagokat mellékelve, különös tekintettel a követke ­
zőkre: 
— a betegség természete és jelenlétének története az illet ő országban,  
— a szerológiai, mikrobiológiai, kórbonctani vagy járványügyi vizs ­
gálatokon, valamint a betegség jogszabály általi, az illetékes ható ­
sághoz történ ő kötelező bejelentésén alapuló felmér ő vizsgálatok 
eredményei,  
— a megfigyelés id őtartamát,  
— amennyiben meghatározható, az id őszak, amely alatt a betegség 
elleni vakcinázás tilos volt, és a tilalom alá es ő földrajzi terület 
megnevezése,  
— a betegség hiányának igazolására vonatkozó intézkedések.  
(2) A Bizottság megvizsgálja a tagállamok által benyújtott dokumen ­
tációt. A Közösségen belül történ ő kereskedelemhez szükséges további 
– általános vagy különleges – garanciákat a 17. cikkben megállapított 
eljárásnak megfelel ően lehet meghatározni. Az ilyen jelleg ű garanciák 
nem léphetik túl a tagállamok által nemzeti szinten megállapítottakat.  
(3) Az érintett tagállam köteles jelenteni a betegségre vonatkozó, az 
(1) bekezdésben meghatározott adatokban beállt mindennem ű változást, 
különös tekintettel a betegség esetlegesen el őforduló új eseteire. A (2) 
bekezdésben meghatározott garanciákat – az ilyen jelleg ű bejelentések 
következményeképpen – a 17. cikkben megállapított eljárásnak megfele ­
lően lehet módosítani vagy visszavonni.  
11. cikk  
(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóság 
általi engedélyezés érdekében a gy űjtőállomások megfeleljenek legalább 
az alább felsorolt feltételeknek:  
a) hatósági állatorvos felügyelete alatt kell állniuk, aki biztosítja külö ­
nösen a 4. cikk (1) és (2) pontjában meghatározott rendelkezések 
pontos betartását;  
b) olyan területen kell elhelyezkedniük, amelyre nem vonatkoznak a 
közösségi és/vagy a nemzeti jogszabályok által hozott tiltó vagy 
korlátozó rendelkezések;  
c) használatuk el őtt kitakarították és fert őtlenítették azokat a hatósági 
állatorvos által el őírt követelmények szerint;  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 14  
d) állat-befogadóképességét ől függően rendelkeznie kell:  
— olyan létesítménnyel, amely gy űjtőállomásként való m űködését 
lehetővé teszi,  
— az állatok ki- és berakodásához, megfelel ő színvonalú elszállá ­
solásához, itatásához és etetéséhez, valamint a szükséges keze ­
lések elvégzéséhez megfelel ő berendezésekkel; ezek a berende ­
zések könnyen tisztíthatóak és fert őtleníthetőek legyenek,  
— megfelel ő vizsgálati létesítményekkel,  
— megfelel ő elkülönít ő létesítményekkel,  
— a helyiségek és a szállítójárm űvek takarítására, tisztítására és 
fertőtlenítésére alkalmas felszereléssel,  
— a takarmány, hulladék és trágya tárolására alkalmas területtel,  
— a szennyvízgy űjtésre alkalmas berendezéssel,  
— a hatósági állatorvos számára biztosított irodahelyiséggel;  
e) csak azonosítható és hivatalosan güm őkór-, brucellózis- és leukóz ­
ismentesnek min ősített állományból származó állatokat, vagy az 
ezen irányelv, különösen a 6. cikk (3) bekezdése által meghatározott 
feltételeknek megfelel ő vágásra szánt állatokat engedhetnek be terü ­
letükre. Ezért az állatok beengedését követ ően a gyűjtőközpont 
tulajdonosának, vagy az azt felügyel ő személynek kell megbizonyo ­
sodnia arról, hogy az állatokat megfelel ő azonosító jellel látták el, 
és hogy azokat az érintett állatfajra és kategóriára el őírt egészség ­
ügyi okmányok vagy megfelel ő bizonyítványok kísérik;  
▼M51  
ee) megfelelnek a 98/58/EK irányelv és a 2005/1/EK rendelet (  1 ) rájuk 
alkalmazandó rendelkezéseinek;  
▼M42  
f) rendszeres ellen őrzés alatt állnak annak megállapításásra, hogy az 
engedélyezés feltételeinek folyamatosan megfelelnek.  
(2) A gy űjtőállomás tulajdonosának vagy az azt felügyel ő 
személynek nyilvántartást vagy adatbázist kell vezetnie az állatok kísé ­
rődokumentumai, illetve azonosító számaik vagy jeleik alapján a követ ­
kező adatokról, és ezeket az adatokat minimum három évig tárolnia kell:  
— a központba érkez ő szarvasmarhafélék esetében tulajdonosuk neve, 
az állat származási helye, érkezésének és elszállításának id őpontja, 
száma és azonosító adatai, illetve a központba érkez ő sertések szár ­
mazási gazdaságának vagy származási állományának nyilvántartási 
száma és az állatok tervezett rendeltetési helye,  
— az állatokat a központból ki- és a központba beszállító szállítmá ­
nyozó engedélyének száma, valamint a szállítójárm ű rendszáma.  
▼M55  
(3) Az illetékes hatóság engedélyszámot ad minden egyes engedélye ­
zett gyűjtőállomásnak. A gy űjtőállomások engedélyezése korlátozódhat 
bizonyos fajokra, tenyésztésre és termelésre szánt állatokra vagy vágásra 
szánt állatokra.  ▼M42  
( 1 ) HL L 3., 2005.1.5.
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 15  
Az illetékes hatóság összeállítja és naprakészen tartja az engedélyezett 
gyűjtőállomások, valamint azok engedélyezési számának listáját, és 
elérhetővé teszik azokat a többi tagállam és a nyilvánosság számára.  
▼M51  
(4) Az illetékes hatóság felfüggesztheti vagy visszavonhatja jóváha ­
gyást az ezen cikkben foglaltak vagy az ezen irányelv illetve a 
2005/1/EK rendelet vagy egyéb, a 90/425/EGK irányelv (  1 ) A. mellék ­
letének I. fejezetében felsorolt közösségi állat-egészségügyi jogszabá ­
lyok egyéb vonatkozó rendelkezéseinek nem teljesítése esetén. Az enge ­
dély visszaadható, ha az illetékes hatóság meggy őződött arról, hogy a 
gyűjtőállomás teljes egészében megfelel az ebben a bekezdésben emlí ­
tett minden vonatkozó rendelkezésnek.  
▼M42  
(5) Az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a gy űjtőállomások 
működésekor  ►C1 elegend ő feljogosított állatorvos álljon 
rendelkezésre ◄ az összes feladat elvégzéséhez.  
(6) Az ezen cikkben foglaltak egységes alkalmazásához szükséges 
részletes szabályokat a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfele ­
lően fogadják el.  
▼M51  
12. cikk  
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a szállítmányozók megfelelnek a 
következő kiegészít ő feltételeknek:  
a) az állatok szállítására olyan szállítóeszközöket kell használniuk, 
amelyeket:  
i. oly módon alakítottak ki, hogy az állatok ürüléke, alom és takar ­
mány ne szivároghasson és ne hullhasson ki a járm űből; és 
ii. minden állatszállítás vagy egyéb, az állatok egészségére veszélyes 
termék szállítását követ ően, és szükség esetén állatok újbóli bera ­
kodása el őtt haladéktalanul kitisztítottak és fert őtlenítettek az ille ­
tékes hatóság által hivatalosan engedélyezett fert őtlenítőszerekkel;  
b) a szállítmányozóknak vagy:  
i. rendelkezniük kell az illetékes hatóság által jóváhagyott megfelel ő 
tisztító és fert őtlenítő berendezésekkel, beleértve az alom és az 
ürülék tárolására szolgáló berendezéseket is; vagy  
ii. okmánnyal igazolják, hogy ezeket a m űveleteket egy, az illetékes 
hatóság által jóváhagyott harmadik személy végzi.  
(2) A szállítmányozó biztosítja, hogy az állatok szállítására használt 
valamennyi járm űről nyilvántartást vezetnek, amely tartalmazza legalább 
a következ ő, legkevesebb 3 évig meg őrzendő információt:  
a) az állatok átvételének helyei és id őpontjai, valamint azon gazdaság 
vagy a gy űjtőhely neve vagy cégneve, ahol az állatokat átvették;  
b) az állatok leszállításának helyei és id őpontjai, valamint a címzett(ek) 
neve vagy cégneve;  
c) a szállított állatok faja és száma;  
d) a fertőtlenítés id őpontja és helye;  ▼M55  
( 1 ) HL L 224., 1990.8.18., 29. o...
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 16  
e) a kísér ő okmányok részletei, beleértve a számukat;  
f) minden szállítás várható id őtartama.  
(3) A szállítmányozók biztosítják, hogy a származási gazdaság vagy 
gyűjtőállomás elhagyása és a rendeltetési helyre történ ő megérkezés 
között a szállítmány vagy az állatok semmilyen esetben nem kerültek 
érintkezésbe rosszabb egészségi állapotban lev ő állatokkal.  
(4) A tagállamok biztosítják, hogy a szállítmányozók betartják az e 
cikknek az állatokat kísér ő megfelel ő okmányokkal kapcsolatos rendel ­
kezéseit.  
(5) Ezt a bekezdést nem kell alkalmazni a kiindulási helyt ől a rendel ­
tetési helyig az 65 km távolságot nem meghaladóan állatok szállítását 
végző személyekre.  
(6) Az e cikkben foglaltak nem teljesítése esetén a 2005/1/EK ren ­
delet 26. cikkében meghatározott jogsértésekkel és jogsértések értesíté ­
sével kapcsolatos rendelkezéseket kell értelemszer űen az állat-egészsé ­
güggyel kapcsolatosan is alkalmazni.  
▼M42  
13. cikk  
(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden keresked ő az 
illetékes hatóság által bejegyzett, engedéllyel és engedélyezési számmal 
rendelkezik, valamint legalább az alábbiakban felsorolt feltételeknek 
megfelel:  
a) kizárólag megfelel ően azonosított és hivatalosan güm őkór-, brucel ­
lózis- és leukózismentesnek min ősített állományokból származó állat ­
okkal, vagy az ezen irányelv, különösen a 6. cikk (3) bekezdése által 
meghatározott feltételeknek megfelel ő vágásra szánt állatokkal keres ­
kedhetnek. Ezért meg kell bizonyosodnia arról, hogy az állatokat 
megfelelően azonosították, és hogy azokat az adott faj esetében el őírt 
egészségügyi bizonyítványok kísérik.  
Mindazonáltal az illetékes hatóság engedélyezheti az olyan azonosí ­
tott állatokkal történ ő kereskedelmet, amelyek nem felelnek meg az 
első bekezdésben foglalt feltételeknek, amennyiben szállításuk 
közvetlenül a származási tagállamban található vágóhídra történik, 
a létesítményeiken való áthaladás nélkül, miel őbbi, valamely 
betegség elterjedésének megel őzését szolgáló levágás céljából. 
Minden olyan szükséges intézkedést meg kell hozni, amely bizto ­
sítja, hogy az ilyen állatok a vágóhídra érkezésük után ne kerülhes ­
senek kapcsolatba más állatokkal, valamint levágásuk más állatoktól 
elkülönítetten történjen;  
b) a keresked őnek nyilvántartást vagy adatbázist kell vezetnie, akár az 
állatok kísér ő okmányai, akár azonosító számaik vagy jeleik alapján 
a következ ő adatokról, és ezeket az adatokat minimum három évig 
meg kell őriznie:  
— szarvasmarhafélék esetében tulajdonosuk neve, az állat szárma ­
zási helye, megvásárlásának id őpontja, kategóriája és azonosító 
száma, sertések esetében származási gazdaságuk vagy származási 
állományuk nyilvántartási száma,  
— az állatokat oda- vagy visszaszállító szállítmányozó engedélyének 
száma és/vagy a szállítójárm ű rendszáma,  
— a vev ő neve és címe, valamint az állatok rendeltetési helye,  ▼M51
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 17  
— az útitervek másolatai és/vagy az egészségügyi bizonyítványok 
sorszáma, ahogyan az helyénvaló;  
c) abban az esetben, ha a keresked ő saját létesítményeiben tartja az 
állatokat, biztosítania kell a következ őket: 
— az állatok mellett szolgálatot teljesít ő személyzet az ezen irány ­
elvben meghatározott követelményekr ől, valamint az állatok 
védelméről és a róluk való gondoskodással kapcsolatos felada ­
tokról speciális képzésben részesült,  
— a hatósági állatorvos rendszeres ellen őrzéseket és vizsgálatokat 
végez az állatokon, valamint minden szükséges lépést 
megtesznek a betegség elterjedésének megakadályozása érdeké ­
ben. 
(2) A tagállamnak biztosítania kell, hogy a keresked ő által, üzleti 
tevékenységével kapcsolatban használt minden létesítményt az illetékes 
hatóság bejegyezzen és engedélyezési számmal lásson el, valamint azok 
legalább az alább felsorolt feltételeknek megfeleljenek:  
a) hatósági állatorvos felügyelete alatt kell állniuk;  
b) olyan területen kell elhelyezkedniük, amelyre nem vonatkoznak a 
közösségi és/vagy a nemzeti jogszabályok által hozott tiltó vagy 
korlátozó rendelkezések;  
c) rendelkezniük kell:  
— megfelel ő kapacitású, különösen az állatok megfigyelésére és 
elkülönítésére alkalmas létesítményekkel, annak érdekében, 
hogy valamely ragályos betegség kitörése esetén az állatokat el 
lehessen különíteni,  
— az állatok kirakodásához és – amennyiben szükséges – megfelel ő 
színvonalú elszállásolásához, itatásához és etetéséhez, valamint a 
szükséges kezelések elvégzéséhez megfelel ő berendezésekkel; 
ezek a berendezések könnyen tisztíthatóak és fert őtleníthetőek 
legyenek,  
— az alom és a trágya elhelyezésére szolgáló megfelel ő méretű 
területtel,  
— a szennyvízgy űjtésre alkalmas berendezéssel;  
d) használatuk el őtt kitakarították és fert őtlenítették azokat a hatósági 
állatorvos által el őírt követelmények szerint.  
(3) Az illetékes hatóság felfüggesztheti vagy visszavonhatja az enge ­
délyt, amennyiben hiányosságok merülnek fel az e cikkben foglalt, vagy 
az ezen irányelv illetve más állat-egészségügyi feltételekkel kapcsolatos 
irányelvek egyéb idevonatkozó követelményeinek megvalósulásában. 
Az engedély visszaadható, ha az illetékes hatóság meggy őződött arról, 
hogy az adott keresked ő teljes egészében megfelel ezen irányelv összes 
vonatkozó követelményének.  
(4) Az illetékes hatóságnak rendszeres ellen őrzéseket kell végeznie 
annak érdekében, hogy megbizonyosodjon arról, hogy az ezen cikkben 
meghatározott követelmények teljesülnek-e.  
▼M55  
(5) A tagállamok összeállítják és naprakészen tartják az engedélyezett 
kereskedők és az általuk a kereskedelemmel összefüggésben használt, 
nyilvántartásba vett létesítmények, valamint a keresked ők engedélyezési 
számának jegyzékét, és elérhet ővé teszik azt a többi tagállam és a 
nyilvánosság számára.  
(6) Az 5. cikk egységes alkalmazására vonatkozó részletes szabá ­
lyokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban 
kell elfogadni.  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 18  
14. cikk  
(1) Bármely tagállam illetékes hatósága bevezetheti a felügyeleti 
hálózati rendszer m űködését.  
A felügyeleti rendszernek legalább az alábbiakban felsorolt elemeket 
kell tartalmaznia:  
— az állományok,  
— a gazdaság tulajdonosa vagy a gazdaságért felel ős bármely termé ­
szetes vagy jogi személy,  
— ►C1 a gazdaságért felel ős állatorvos vagy a feljogosított 
állatorvos, ◄ 
— a tagállam hatósági állatorvosi szolgálata,  
— a hivatalos állatorvosi diagnosztikai laboratóriumok vagy bármely 
más, az illetékes hatóság által engedélyezett laboratórium,  
— számítógépes adatbázis.  
A tevékenységüket vágóhidakon és az engedélyezett gy űjtőállomáson 
folytató hatósági állatorvosok is csatlakoznak a hálózati rendszerhez.  
(2) A felügyeleti hálózati rendszer f ő célja a gazdaságok hivatalos 
osztályozása, az osztályok rendszeres ellen őrzéssel biztosított fenntar ­
tása, a járványügyi adatok összegy űjtése és a betegségek megfigyel ő 
rendszerének felállítása az ezen irányelv és más irányelvek egészségügyi 
korlátozásokkal kapcsolatos összes rendelkezésének betartása érdekében.  
A felügyeleti hálózati rendszer minden gazdaságra nézve kötelez ő 
érvényű az olyan tagállam területén, ahol ilyen rendszer m űködik. 
Mindazonáltal az illetékes hatóság engedélyezheti ilyen rendszer létre ­
hozását területének a 2. cikk (2) bekezdésének p) pontjában meghatá ­
rozott két vagy több egymás mellett fekv ő területi egységb ől álló részén 
is. Ahol ezt az eltérést engedélyezik, ott az állatok egyéb, a hálózati 
rendszerbe nem tartozó egyéb területekr ől a kérdéses területre való 
behozatalára ezen irányelv rendelkezései érvényesek.  
►C1 Az illetékes hatóság meghatározza a feljogosított állatorvosokra, ◄ 
a gazdaságért felel ős személyekre vagy a tulajdonosokra, illetve a rendszer 
bármely más résztvev őjére háruló kötelezettségeket és jogokat, beleértve 
azokat a személyeket is, akik az egészségügyi bizonyítványok kiadásáért 
felelősek. 
(3) Az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a (2) bekezdésben 
meghatározott kötelezettségek legalább a következ őket tartalmazzák:  
A. Minden tulajdonos vagy a gazdaságért felel ős személy köteles:  
i. szerződéssel vagy egyéb hivatalos jogi eszközzel biztosítani az 
illetékes hatóság által jóváhagyott állatorvos szolgálatait;  
ii. ►C1 azonnal értesíteni a gazdaságért felel ős feljogosított 
állatorvost, ◄ amennyiben valamely fert őző betegség, vagy 
bármely bejelentési kötelezettség alá vont betegség megjelené ­
sének gyanúja felmerül;  
iii. ►C1 értesíteni a hatósági állatorvost a gazdaságba történ ő 
minden állatszállításról ◄; ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 19  
iv. a gazdaságba történ ő beérkezésük el őtt elkülöníteni az állatokat  
►C1 annak érdekében, hogy a feljogosított állatorvos ellen ­ 
őrizni tudja ◄ – amennyiben szükséges, a megfelel ő tesztek 
alapján –, hogy a gazdaság státusza fenntart- ható-e.  
B. ►C1 A 2. cikk (2) bekezdésének m) pontjában meghatározott feljo ­
gosított állatorvosok ◄ az illetékes hatóság ellen őrzése alá tartoz ­
nak, és meg kell felelniük a következ ő követelményeknek:  
i. meg kell felelniük az állatorvosi hivatás gyakorlásához szük ­
séges feltételeknek;  
ii. nem lehetnek pénzügyi érdekeltségeik az illet ő gazdaságban, 
valamint nem állhatnak családi kapcsolatban annak tulajdonosá ­
val, vagy az azért felel ős személyekkel;  
iii. speciális tudással kell rendelkezniük az adott állatfajokra vonat ­
kozó állat-egészségügyi területen. Ennek érdekében:  
— rendszeresen fejleszteniük kell tudásukat, els ősorban a vonat ­
kozó állat-egészségügyi szabályok tekintetében,  
— meg kell felelniük az illetékes hatóság által a hálózat 
megfelelő működésének biztosítása érdekében meghatározott 
követelményeknek,  
— kötelesek az illet ő gazdaság tulajdonosát, vagy az azért 
felelős személyeket a gazdaság státuszának fenntartásához 
szükséges minden segítséggel és információval ellátni, 
különös tekintettel az illetékes hatósággal egyeztetett 
programokra,  
— biztosítaniuk kell az alább felsorolt követelmények betartá ­
sát: 
i. az állományba tartozó, az állományba bekerül ő, valamint 
az eladott állatok azonosítását és állat-egészségügyi 
bizonylatolását;  
ii. a fertőző betegségek, valamint bármely egyéb, az állatok 
egészségét vagy jólétét, továbbá az emberek egészségét 
veszélyeztet ő kockázati tényez ő kötelező bejelentését;  
iii. amennyire csak lehetséges, az állatelhullások okainak 
tisztázását, valamint a tetemek elszállítási helyének 
meghatározását;  
iv. az állomány és a termelési egységek megfelel ő higiéniai 
feltételeit.  
Amennyiben a rendszer megfelel ő működése érdekében ez 
szükséges, a tagállamok az állatorvosok felel ősségét akár egy 
meghatározott számú gazdaságra, akár meghatározott föld ­
rajzi területre korlátozhatják.  
Az illetékes hatóság köteles összeállítani  ►C1 a rendszerben 
működő feljogosított állatorvosok ◄ és engedélyezett gazda ­
ságok listáját. Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, 
hogy a rendszer valamely résztvev ője már nem felel meg a 
fenti követelményeknek, úgy felfüggesztheti vagy visszavon ­
hatja az engedélyt, az alkalmazható szankciók sérelme nélkül.  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 20  
C. A számítógépes adatbázisnak legalább az alábbiakban felsorolt infor ­
mációkat kell tartalmaznia:  
▼M59  
1. Minden egyes állat esetében:  
— az egyedi azonosító kódja vagy kódjai, az 1760/2000/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet (  1 ) 4. cikkének (1) 
bekezdésében, 4b. cikkében, 4c. cikkének (1) bekezdésében 
és 4d. cikkében meghatározott esetek tekintetében,  
— születési ideje,  
— neme,  
— fajtája vagy sz őrzetének színe,  
— anyja azonosító kódja vagy, harmadik országból behozott 
állat esetében, azon egyedi azonosító eszköz egyedi azono ­
sító kódja, amelyet az állat a rendeltetési hely szerinti 
tagállamban kapott az 1760/2000/EK rendeletnek megfele ­
lően, 
— azon gazdaság azonosító száma, ahol született,  
— minden olyan gazdaság azonosító száma, ahol az állatot 
tartották, valamint a más gazdaságokba való átkerülésének 
időpontjai,  
— elhullásának vagy levágásának id őpontja,  
— az elektronikus azonosító típusa, amennyiben azt az állaton 
elhelyezték.  
▼M42  
2. Minden gazdaság esetében:  
— egy maximum 12 számból álló azonosító szám (az ország 
kódján kívül),  
— a fenntartó neve és címe.  
3. Az adatbázisból a következ ő adatoknak bármikor rendelkezésre 
kell állniuk:  
— a gazdaság területén jelenleg található összes szarvasmarha ­
féle azonosítási száma, sertések esetében származási gazda ­
ságuk vagy származási állományuk nyilvántartási száma, 
valamint, adott esetben, az egészségügyi bizonyítványok 
száma,  
— a szarvasmarhafélék minden egyede esetében az eddigi 
gazdaságok listája, a születési helyükt ől, a harmadik 
országból behozott állatok esetében pedig az importáló 
gazdaságtól kezd ődően; sertések esetében az utolsó gazdaság 
vagy utolsó állomány, harmadik országból behozott állatok 
esetében az importáló gazdaság nyilvántartási száma.  ▼M42  
( 1 ) Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelete 
a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, 
továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézésér ől, valamint a 
820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezésér ől (HL L 204., 
2000.8.11., 1. o.)
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 21  
Ezeket az adatokat addig kell meg őrizni az adatbázisban, amíg 
három egymást követ ő év el nem telt a szarvasmarhafélék adott 
egyedének elhullása óta, vagy amíg három egymást követ ő év el 
nem telt a sertésekre vonatkozó feljegyzés idejét ől számítva.  
▼M45  
Sertésekre azonban csak a 2., 3. és 4. pontot kell alkalmazni.  
4. A sertésekre vonatkozó nemzeti adatbázisok m űködésének bizto ­
sítása érdekében a 17. cikkben meghatározott eljárás szerint 
megfelelő alkalmazási szabályokat kell elfogadni, beleértve 
azokat az információkat is, amelyeket a nemzeti adatbázisoknak 
tartalmazniuk kell.  
▼M42  
(4) A felügyeleti hálózat összes résztvev ői, a 3.A. és B. részekben 
felsoroltak kivételével, az illetékes hatóságnak tartoznak beszámolási 
kötelezettséggel. Minden tagállamban az illetékes hatóság felel ős a rend­
szer létrehozásáért, és elvégzi azokat a rendszeres ellen őrzéseket, 
amelyek biztosítják, hogy a rendszer megfelel ően működik.  
(5) Azok a tagállamok, amelyek az (1)–(4) bekezdésben meghatá ­
rozottak alapján legalább 12 hónapos id őtartamra bevezetik a felügyeleti 
hálózati rendszer m űködését, a Bizottsághoz nyújtják be kérvényüket, 
hogy azt a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelel ően engedé ­
lyezzék.  
E célból a Bizottság megvizsgálja a tagállamok által benyújtott doku ­
mentációt.  
A rendszereket a Bizottság szakért ői vizsgálják felül ellen őrzési rend ­
szerek segítségével. Amennyiben a felülvizsgálat eredménye kedvez ő, 
úgy a Bizottság az engedélyezési kérvény beérkezését követ ő 90 napon 
belül jelentést küld az Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz, mellék ­
elve a megfelel ő javaslatokat.  
Amennyiben a szabályok ismételt megsértését jelzik, a felügyeleti háló ­
zati rendszer engedélyezése felfüggeszthet ő a 17. cikkben meghatározott 
eljárásnak megfelel ően, a Bizottság vagy egy vagy több tagállam kéré ­
sére. 
(6) Azok a tagállamok, amelyek az ezen cikkben meghatározottaknak 
megfelelően egész területükön bevezettek egy engedélyezett felügyeleti 
hálózati rendszert, jogosultak arra, hogy ne alkalmazzák a 3. cikk (2) 
bekezdés a) pontjának második francia bekezdésében említett rendelke ­
zést az ezen irányelv által említett állatok forgalmára saját területükön.  
(7) December 31-e el őtt, a Bizottság jelentése, valamint az ahhoz 
mellékelt olyan indítványok alapján, amelyekr ől minősített többséggel 
hoz döntést, a Tanács felülvizsgálja az ezen cikkben meghatározott 
követelményeket a tapasztalatok tükrében, annak módosítása és napra ­
késszé tétele, valamint, adott esetben, az összes tagállamra történ ő kiter­
jesztése céljából.  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 22  
(8) A felügyeleti hálózati rendszer finanszírozását a 85/73/EGK 
irányelv (  1 ) B. melléklete felülvizsgálatának kereteib ől kell fedezni, a 
96/43/EK irányelv 8. cikkében el őírt rendelkezéseknek megfelel ően. 
15. cikk  
(1) A tagállamok meghozzák a megfelel ő intézkedéseket, hogy az 
ezen irányelvnek akár természetes, akár jogi személy által történ ő 
megszegését megbüntessék.  
(2) Amennyiben bebizonyosodik, hogy ezen irányelv rendelkezéseit 
nem tartják vagy nem tartották be, úgy a helyi illetékes hatóság köteles 
elrendelni a megfelel ő intézkedéseket az állatok egészségének védelme 
és a betegség terjedésének megakadályozása érdekében.  
Ilyen esetekben, a körülményekt ől függően, az illetékes hatóság által 
elrendelt intézkedések a következ ők lehetnek:  
a) intézkednie kell a szállítás befejezésér ől, vagy az állatok visszakül ­
déséről azok indulási helyére a lehet ő legrövidebb úton, feltéve, 
hogy ez az intézkedés nem veszélyezteti tovább az állatok egészségi 
állapotát vagy jólétét;  
b) intézkednie kell az állatok megfelel ő elszállásolásáról és ellátásáról a 
szállítás esetleges megszakítása esetén;  
c) intézkednie kell az állatok levágásáról. Az ilyen állatok levágás utáni 
elhelyezésér ől és felhasználásáról a következ ők szerint kell dönteni:  
— a 64/433/EGK irányelv (  2 ) rendelkezéseinek megfelel ően, vagy  
— a 90/667/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelel ően, abban az 
esetben, ha az állatok egészségügyi státusza nem elfogadható, 
vagy az említett állatok veszélyt jelentenek az egyéb állatok 
egészségére vagy a közegészségre. Mindazonáltal, ha a 
90/667/EGK irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni, a végs ő 
lehetőség elrendelése el őtt az állatok tulajdonosa vagy annak 
képviselője számára a helyzet rendezéséhez szükséges határid őt 
lehet megadni. Ilyen esetekben az e cikk 3. pontjában meghatá ­
rozott rendelkezéseket kell alkalmazni.  
(3) A rendeltetési tagállam illetékes hatósága azonnal jelenti a szár ­
mazási tagállam illetékes hatóságának az ezen irányelv által meghatá ­
rozott rendelkezések bárminem ű megszegését.  
A 89/608/EGK irányelv által meghatározott rendelkezéseknek megfele ­
lően a tagállamok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak ezen 
irányelv alkalmazásának terén, különös tekintettel annak biztosítására, 
hogy az ezen cikkben el őírt rendelkezéseknek megfeleljenek.  
(4) E cikk nem módosítja az érvényben lév ő, büntető szankciókra 
vonatkozó nemzeti jogszabályokat.  ▼M42  
( 1 ) HL L 32., 1985.2.5., 14. o. A legutóbb a 96/43/EK irányelvvel (HL L 162., 
1996.7.1., 1. o.) módosított irányelv. 
( 2 ) HL 121., 1964.7.29., 2010/64. o. A legutóbb a 95/23/EK irányelvvel 
(HL L 243., 1995.10.11., 7. o.) módosított irányelv.
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 23  
16. cikk  
Az A. és D. (I. fejezet) mellékletet a Tanács a Bizottság javaslatára, 
minősített többséggel módosítja, különös tekintettel azoknak a technikai 
és tudományos eredményekhez történ ő hozzáigazítására.  
A B., C., D. (II. fejezet), E. és F. mellékletet a Bizottság módosítja a 
17. cikkben említett eljárásnak megfelel ően. 
▼M46  
17. cikk  
(1) A Bizottságot a 68/361/EGK irányelv által létrehozott Állat- 
egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: a „bizottság”) segíti.  
(2) Az erre a bekezdésre történ ő hivatkozások esetében az 
1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.  
Az 1999/468/EK határozat 5. cikk (6) bekezdésében meghatározott 
időszakot három hónapban állapítják meg.  
(3) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályait.  
17a. cikk  
(1) A Bizottságot a 68/361/EGK irányelv által felállított Állat-egész ­
ségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: a „bizottság”) segíti.  
(2) Az erre a bekezdésre történ ő hivatkozások esetében az 
1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a 
határozat 8. cikkének rendelkezéseire.  
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott 
időszakot három hónapban állapítják meg.  
(3) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályait.  
▼M45  
18. cikk  
Azok a tagállamok, amelyek nem vezettek be egy engedélyezett 
felügyeleti hálózati rendszert, biztosítják, hogy a 14. cikkben el őírt 
rendelkezéseknek megfelel ő számítógépes adatbázis teljes mértékben 
működőképes legyen az alábbiak szerint:  
a) szarvasmarhafélék esetében 1999. december 31-t ől; 
b) a sertéstartó gazdaságok a 14. cikk (3) bekezdése c) pontjának 2) 
alpontjában szerepl ő rendelkezéseknek megfelel ő nyilvántartása 
esetében 2000. december 31-t ől; 
c) a sertések 14. cikk (3) bekezdése c) pontjának 3) alpontjában 
meghatározott rendelkezéseknek megfelel ő mozgása esetében:  
— azon állományokból történ ő szállítás esetében, amelyekben 
születtek, 2001. december 31-ig,  ▼M55
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 24  
— minden más gazdaság esetében 2002. december 31-ig.  
Az adatbázisban külön bejegyzésként kell szerepelnie a sertések minden 
egyes szállításának. E bejegyzésnek legalább a következ őket kell tartal ­
maznia: a szállított sertések száma, a küld ő gazdaság vagy állomány 
azonosító száma, az érkezési gazdaság vagy állomány azonosító száma, 
valamint az indulás és az érkezés dátuma.  
▼M42  
19. cikk  
A 90/425/EGK irányelvben meghatározott szabályok különösen vonat ­
koznak a származási helyen történ ő vizsgálatokra, a rendeltetési ország 
által elvégzend ő vizsgálatok megszervezésére és ellen őrzésére, valamint 
az alkalmazandó védelmi intézkedésekre.  
20. cikk  
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.  ▼M45
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 25  
A. MELLÉKLET  
I. Hivatalosan güm őkórmentesnek nyilvánított szarvasmarha-állomány  
E szakasz alkalmazásában: „szarvasmarhafélék”: minden szarvasmarha, a 
kulturális vagy sporteseményeken részt vev ő állatok kivételével.  
1. Egy szarvasmarha-állomány abban az esetben min ősül hivatalosan güm ő­
kórmentesnek, amennyiben:  
a) egy állat sem mutatja a tuberkulózis klinikai tüneteit;  
b) az összes hathetesnél id ősebb állatnak legalább két negatív, a B. 
melléklettel összhangban elvégzett intradermális tuberkulinvizsgálat 
eredménnyel kell rendelkeznie, amelyek közül az els őt hat hónappal 
a fertőzésnek az állatállományból való eltávolítását követ ően, a máso ­
dikat hat hónappal ezután végezték el, illetve ha az állományt kizá ­
rólag hivatalosan güm őkórmentesnek nyilvánított állományból szár ­
mazó egyedekb ől állították össze, az els ő vizsgálatot az összeállítást 
követően legalább 60 nappal kell elvégezni, a második vizsgálat 
elvégzésére pedig nincs szükség;  
c) a b) pontban említett els ő próba elvégzését követ ően hathetesnél 
idősebb szarvasmarhát nem hoztak be az állományba, hacsak nem 
vetették alá azokat a B. mellékletben foglaltaknak megfelel ően elvég­
zett és elbírált, negatív eredmény ű intradermális tuberkulinpróbának 
vagy az állományba való bevitelük el őtt 30 nappal, vagy azután 30 
nappal; az utóbbi esetben az állato(ka)t fizikailag el kell különíteni az 
állomány többi állatától oly módon, hogy azok a többi állattal sem 
közvetlenül, sem közvetve ne érintkezhessenek, amíg negatívnak nem 
bizonyultak.  
Az illetékes hatóság azonban nem feltétlenül követeli meg e próba 
elvégzését állatoknak a saját területén történ ő szállítása esetében 
akkor, ha az állat hivatalosan güm őkórtól mentes állományból szár ­
mazik, kivéve azokban a tagállamokban, ahol 1998. január 1-jén és a 
hatóságilag güm őkórtól mentes régió min ősítés elnyeréséig az ille ­
tékes hatóság megkövetelte az ilyen próbák elvégzését a 14. cikkben 
említett hálózati rendszerben részt vev ő állományok közötti állatmoz ­
gatások esetében.  
2. A szarvasmarha-állomány akkor tarthatja meg hivatalosan güm őkór­
mentes státuszát, amennyiben:  
a) az 1. pont a) és c) alpontjaiban részletezett feltételeknek továbbra is 
megfelel;  
b) a gazdaság területére érkez ő összes állat hivatalosan güm őkórmentes 
státuszú állományból származik;  
c) a gazdaság területén található összes egyedet, a gazdaságban született 
hathetesnél fiatalabb borjak kivételével, évenként esedékes rutin 
tuberkulin-vizsgálatnak vetik alá a B. mellékletnek megfelel ően. 
Mindazonáltal egy tagállam illetékes hatósága az adott tagállam vagy 
annak egy olyan része esetében, ahol az összes 
szarvasmarha-állományra kiterjed ő hivatalos güm őkór elleni védeke ­
zési program folyik, megváltoztathatja az ellen őrző vizsgálatok elvég ­
zésének gyakoriságát, az alábbiak szerint:  
— ha a güm őkórral igazoltan fert őzött szarvasmarha-állományok 
százalékos aránya a két legutóbbi egyéves felülvizsgálati id őszak 
átlagában – mindkét évben december 31-én meghatározva – nem 
haladja meg az adott területen tartott összes 
szarvasmarha-állomány 1 %-át, úgy az állományszint ű ellenőrző 
vizsgálatok közötti id őköz két évre növelhet ő, és az izolált  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 26  
járványügyi egységen belül tartott, hizlalásra szánt hímivarú 
állatok mentesíthet ők a tuberkulinvizsgálat alól, feltéve hogy 
azok hatóságilag güm őkórtól mentes állományokból származnak, 
és hogy az illetékes hatóság garantálja, hogy a hizlalásra szánt 
hímivarú állatokat nem fogják tenyésztésre használni, hanem 
azok közvetlenül levágásra kerülnek,  
— ha a güm őkórral igazoltan fert őzött szarvasmarha-állományok 
százalékos aránya a két legutóbbi kétéves felülvizsgálati id őszak 
átlagában – minden évben december 31-én meghatározva – nem 
haladja meg az adott területen tartott összes 
szarvasmarha-állomány 0,2 %-át, úgy az ellen őrző vizsgálatok 
közötti id őköz 3 évre növelhet ő, és/vagy 24 hónapra növelhet ő 
az az életkor, amikor az állatokat alá kell vetni e vizsgálatoknak,  
— ha a güm őkórral igazoltan fert őzött szarvasmarha-állományok 
százalékos aránya a két legutóbbi hároméves felülvizsgálati 
időszak átlagában – minden évben december 31-én meghatározva 
– nem haladja meg az adott területen tartott összes 
szarvasmarha-állomány 0,1 %-át, úgy az ellen őrző vizsgálatok 
közötti id őköz négy évre növelhet ő, vagy – a következ ő feltételek 
teljesülése esetén – az illetékes hatóság eltekinthet az állományok 
tuberkulinvizsgálatától:  
1. az állományba történ ő bevitele el őtt az összes 
szarvasmarha-egyedet intradermális tuberkulin-vizsgálatnak 
vetik alá, melynek negatív eredményt kell hoznia;  
▼M46  
vagy 
▼M44  
2. az összes levágott szarvasmarhát megvizsgálják güm őkóros 
elváltozások jelenlétére, és valamennyi ilyen jelleg ű elváltozást 
kórszövettani és bakteriológiai vizsgálatnak vetnek alá 
gümőkór kimutatása céljából.  
Az illetékes hatóság az adott tagállam vagy annak egy része tekinte ­
tében növelheti a tuberkulinvizsgálatok gyakoriságát, ha a betegség 
gyakorisága megn őtt. 
3A. A szarvasmarha-állomány hivatalosan güm őkórmentes státuszát fel kell 
függeszteni, ha:  
a) a 2. pontban részletezett feltételek már nem teljesülnek;  
vagy  
b) ha egy vagy több állategyedr ől úgy vélik, hogy pozitív reakciót adott 
egy tuberkulinpróbában, illetve ha a kórbonctani vizsgálat alapján 
gümőkór gyanúja merül fel.  
Ha egy állatot pozitívan reagálónak tekintenek, azt el kell távolítani az 
állományból, és le kell vágni. A pozitív reakciót adó állaton vagy a 
gümőkórra gyanús állaton a levágást követ ően megfelel ő kórbonctani, 
laboratóriumi és járványügyi vizsgálatokat kell végezni. Az állomány 
minősítése az összes laboratóriumi vizsgálat befejezéséig felfüg ­
gesztve marad. Ha a güm őkór jelenléte nem igazolható, az állomány 
hatóságilag güm őkórtól mentes min ősítése visszaállítható azt köve ­
tően, hogy az összes hathetesnél id ősebb állatot a reagáló állat(ok) 
állományból való eltávolítása után legalább 42 nappal megvizsgálták, 
és negatívnak találták;  
vagy  
c) az állományban a B. melléklet 32. pontja alapján meghatározatlan 
státuszú egyedek találhatók. Ebben az esetben az állomány státu ­
szának felfüggesztését az állatok státuszának tisztázásáig fenn kell 
tartani. Az ilyen állatokat addig elkülönítve kell tartani az állomány 
többi állatától, ameddig azok helyzete – vagy egy 42 nap elteltével 
végzett újabb vizsgálat, vagy kórbonctani és laboratóriumi vizsgálat 
révén – nem tisztázódik;  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 27  
d) a c) alpontban meghatározott követelményekt ől eltérve azonban egy 
olyan tagállamban, ahol az illetékes hatóság a B. mellékletben leírt 
szimultán tuberkulinpróba alkalmazásával ellen őrző állományvizsgála ­
tokat végez, és egy olyan állomány esetében, amelyben igazoltan 
reagáló állatokat már legalább három éve nem találtak, az illetékes 
hatóság határozhat úgy is, hogy nem korlátozza az állomány többi 
állatainak mozgását, feltéve hogy a kétes reakciót adó állatok hely ­
zetét egy 42 nappal kés őbb elvégzett további próbával tisztázzák, és 
hogy az adott gazdaságból nem engednek a Közösségen belüli keres ­
kedelembe bocsátani egyetlen állatot sem mindaddig, amíg a kétes 
reakciót adó összes állat helyzetét nem tisztázták. Ha e további 
próbában egyetlen állat is pozitív reakciót ad, illetve továbbra is 
kétes reakciót mutat, akkor a b) alpontban szerepl ő feltételeket kell 
alkalmazni. Ha a betegség jelenléte kés őbb megállapítást nyer, az 
utolsó negatív eredmény ű állományvizsgálat óta a gazdaságot elhagyó 
összes állatot fel kell kutatni és meg kell vizsgálni.  
3B. Az állomány hivatalosan güm őkórtól mentes min ősítését vissza kell 
vonni, ha a güm őkór jelenlétét az  M. bovis  laboratóriumi vizsgálatokkal 
való izolálásával megállapítják.  
Az illetékes hatóság visszavonhatja e min ősítést, ha:  
a) a 2. pontban részletezett feltételek már nem teljesülnek, vagy  
b) a kórbonctani vizsgálat során a güm őkór klasszikus elváltozásait 
észlelik, vagy  
c) egy járványügyi nyomozás a fert őzöttség valószín ű voltát állapítja 
meg,  
d) vagy bármely más okból, amelyet a hatóság szükségesnek tart a szar ­
vasmarhák güm őkórja elleni védekezés érdekében.  
Az illetékes hatóságnak ki kell nyomoznia és ellen őriznie kell minden 
olyan állományt, amelyet járványügyi szempontból a kérdéses állomány ­
nyal kapcsolatba hozhatónak tekintenek. Egy állomány hatóságilag 
gümőkórtól mentes min ősítésének visszavonása mindaddig érvényben 
marad, amíg a telep és eszközök tisztítását és fert őtlenítését el nem 
végezték, és minden hathetesnél id ősebb állat negatívan nem reagált 
legalább két egymást követ ő tuberkulinpróbában, amelyek közül az 
elsőt az utolsó pozitívan reagáló állat állományból való eltávolítása 
után nem kevesebb, mint 60 nappal, a másodikat pedig az utolsó pozi ­
tívan reagáló állat állományból való eltávolítása után nem kevesebb, mint 
négy hónappal és nem több, mint 12 hónappal végezték el.  
4. A 8. cikknek megfelel ően szolgáltatott információk alapján egy tagállam 
vagy annak egy része a 17. cikkben meghatározott eljárással összhangban 
akkor nyilvánítható hivatalosan güm őkórtól mentesnek, ha az megfelel az 
alábbi feltételeknek:  
a) a güm őkórral igazoltan fert őzött szarvasmarha-állományok százalékos 
aránya hat éve folyamatosan nem haladta meg a 0,1 %-ot évente az 
összes állományra vetítve, és az állományok legalább 99,9 %-a hat 
éve folyamatosan hivatalosan güm őkórtól mentes min ősítést ért el, 
amely utóbbi százalék kiszámítását minden naptári év december 31- 
én kell végezni;  
▼M46  
b) minden szarvasmarhát a közösségi jogszabályok szerint azonosítanak, 
és 
▼M44  
c) minden levágott szarvasmarhát hatósági vágás utáni vizsgálatnak 
vetnek alá;  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 28  
d) a hivatalosan güm őkórtól mentes min ősítés felfüggesztésére és vissza ­
vonására vonatkozó eljárásokat betartják.  
5. A tagállam vagy annak egy része akkor tartja meg hivatalosan güm ő­
kórtól mentes min ősítését, ha a 4. a)–d) pontban szerepl ő feltételek 
továbbra is teljesülnek. Ha azonban egy hatóságilag güm őkórtól 
mentesnek elismert tagállamban vagy annak részében a güm őkórral 
kapcsolatos helyzet jelent ős megváltozására van bizonyíték, a Bizottság 
a 17. cikkben meghatározott eljárással összhangban határozatot hozhat e 
minősítés felfüggesztésér ől vagy visszavonásáról, amely addig tart, amíg 
a határozat követelményei nem teljesülnek.  
II. Hivatalosan brucellózismentes és brucellózismentes szarvasmarha-állo ­
mányok  
E szakasz alkalmazásában szarvasmarhaféle minden szarvasmarhaféle, a hizla ­
lásra szánt hímivarú állatok kivételével, feltéve hogy azok hivatalosan brucel ­
lózismentes állományokból származnak, és hogy az illetékes hatóság garan ­
tálja, hogy e hizlalásra szánt hímivarú állatokat nem fogják tenyésztési célra 
használni, és azok közvetlenül vágásra kerülnek.  
1. Egy szarvasmarha-állomány abban az esetben min ősül hivatalosan 
brucellózismentesnek, amennyiben:  
a) nincs benne olyan szarvasmarhaféle, amelyet brucellózis ellen vakci ­
náztak, kivéve az olyan n őivarú egyedeket, amelyeket legalább három 
évvel korábban vakcináztak;  
b) legalább hat hónapon át egy szarvasmarhaféle sem mutatja a brucel ­
lózis klinikai tüneteit;  
c) az összes 12 hónaposnál id ősebb szarvasmarhaegyedet alávetették a 
következőkben felsorolt, a C. mellékletnek megfelel ően elvégzett 
vizsgálati módszerek valamelyikének, melynek eredménye negatív 
volt: 
i. a 10. pontban meghatározott két szerológiai próba, több mint 
három hónapos és kevesebb, mint 12 hónapos id őközzel elvé ­
gezve;  
ii. három tejmintákkal végzett próba, három hónapos id őközönként, 
amelyet legalább hat héttel kés őbb egy, a 10. pontban meghatá ­
rozott szerológiai próba követ;  
d) az állományba bekerül ő minden szarvasmarha hivatalosan brucellóz ­
ismentes min ősítésű állományból származik, és – a 12 hónaposnál 
idősebb szarvasmarhák esetében – a C. mellékletben leírt eljárás 
szerint elvégzett szérumagglutinációs próbában 30 NE/ml-nél alacso ­
nyabb brucellaagglutinációs titert mutatott, vagy negatív reakciót 
adott bármely más, a 17. cikkben szerepl ő eljárásnak megfelel ően 
engedélyezett próbában az állományba való bevitelét megel őző 30 
nap vagy az azt követ ő 30 nap során; az utóbbi esetben az állato(ka)t 
fizikailag el kell különíteni az állomány többi állatától oly módon, 
hogy azok a többi állattal sem közvetlenül, sem közvetve ne érint ­
kezhessenek, amíg negatívnak nem bizonyultak.  
2. A szarvasmarha-állomány akkor tarthatja meg hivatalosan güm őkór­
mentes státuszát, amennyiben:  
a) a következ őkben felsorolt, a C. mellékletnek megfelel ően elvégzett 
vizsgálati módszerek egyikét évente elvégzik negatív eredménnyel:  
i. háromgy űrűpróba, legalább három hónapos id őközökkel elvé ­
gezve;  
ii. három tej-ELISA-vizsgálat, legalább három hónapos id őközökkel 
elvégezve;  
iii. két tejgy űrűpróba legalább három hónapos id őközzel, majd 
legalább hat héttel kés őbb egy, a 10. pontban említett szerológiai 
próba;  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 29  
iv. két tej-ELISA legalább három hónapos id őközzel, majd legalább 
hat héttel kés őbb egy, a 10. pontban említett szerológiai próba;  
v. két-két, legalább három hónapos, de 12 hónapnál nem hosszabb 
időközzel végzett szerológiai próba.  
Mindazonáltal egy tagállam illetékes hatósága az adott tagállam vagy 
annak egy olyan része esetében, amely nem hivatalosan brucellóz ­
ismentes, de ahol az összes szarvasmarha-állományra kiterjed ő hiva­
talos brucellózis elleni védekezési program folyik, megváltoztathatja 
az ellenőrző vizsgálatok elvégzésének gyakoriságát az alábbiak 
szerint:  
— ahol a szarvasmarha-állományok kevesebb, mint 1 %-a fert őzött, 
elegendő lehet évente két gy űrűpróba, vagy két tej-ELISA elvég ­
zése, legalább három hónapos id őközökkel elvégezve vagy egy 
szerológiai próba,  
— ahol a szarvasmarha-állományok legalább 99,8 %-át legalább 
négy éve hivatalosan brucellózismentesnek ismerik el, a vizs ­
gálatok közötti id őköz két évre növelhet ő minden 12 hónaposnál 
idősebb állat vizsgálata esetén, illetve a vizsgálatot a 24 hóna ­
posnál id ősebb állatokra lehet korlátozni, ha az állományokat 
továbbra is évente vizsgálják. A vizsgálatokat a 10. pontban emlí ­
tett szerológiai próbák valamelyikének alkalmazásával kell 
végezni;  
b) az állományba bekerül ő minden szarvasmarha hivatalosan brucellóz ­
ismentes min ősítésű állományból származik, és – a 12 hónaposnál 
idősebb szarvasmarhák esetében – a C. mellékletben leírt eljárás 
szerint elvégzett szérumagglutinációs próbában 30 NE/ml-nél alacso ­
nyabb brucellaagglutinációs titert mutatott vagy negatív reakciót adott 
bármely más, a 17. cikkben szerepl ő eljárásnak megfelel ően engedé ­
lyezett próbában az állományba való bevitelét megel őző 30 nap vagy 
az azt követ ő 30 nap során; az utóbbi esetben az állato(ka)t fizikailag 
el kell különíteni az állomány többi állatától oly módon, hogy azok a 
többi állattal sem közvetlenül, sem közvetve ne érintkezhessenek, 
amíg negatívnak nem bizonyultak.  
Mindazonáltal a b) pontban említett szérumagglutinációs próba elvég ­
zése nem kötelez ő olyan tagállamokban, vagy a tagállamok területi 
egységében, ahol a brucellózissal fert őzött szarvasmarha-állományok 
százalékos aránya legalább két év óta nem haladja meg a 0,2 %-ot, és 
ahol az állat ugyanazon tagállamban vagy tagállamhoz tartozó terü ­
leten található hivatalosan brucellózismentes 
szarvasmarha-állományból érkezik, és a szállítása során nem került 
kapcsolatba rosszabb egészségügyi státuszú állatokkal;  
c) eltérően a b) ponttól, egy brucellózismentes szarvasmarha-állo ­
mányból érkez ő szarvasmarhaegyedeket csak abban az esetben lehet 
egy hivatalosan brucellózismentes szarvasmarha-állományba bevinni, 
ha azok legalább 18 hónaposak, és amennyiben brucellózis elleni 
vakcinázásban részesültek, azt több, mint egy évvel korábban végez ­
ték. 
Az ilyen állatoknak az állományba történ ő bevitelük el őtti 30 napban 
30 NE/ml alatti brucella-agglutinációs titert, a komplementkötési 
próbában, illetve a 17. cikkben meghatározott eljárás szerint jóváha ­
gyott más próbában pedig negatív eredményt kellett adniuk.  
Amennyiben azonban egy brucellózismentes állományból érkez ő 
szarvasmarha-egyedet hivatalosan brucellózismentesnek min ősített 
szarvasmarha-állományba visznek be, e rendelkezések alapján az 
utóbbi állományt az állat bekerülésének id őpontjától számított két 
évig brucellózismentesnek kell tekinteni.  
3A. A szarvasmarha-állomány hivatalosan brucellózismentes státuszát fel kell 
függeszteni, ha:  
a) az 1. és 2. pontban részletezett feltételek már nem teljesülnek; vagy  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 30  
b) laboratóriumi vizsgálatok eredményeképpen vagy klinikai alapon egy 
vagy több szarvasmarha-brucellózisra gyanús, és a gyanús állatokat 
levágták vagy elkülönítették úgy, hogy azok a többi állattal sem 
közvetlenül, sem közvetve ne érintkezhessenek.  
Ha az állatot levágták és az már nem áll rendelkezésre vizsgálat céljából, 
a felfüggesztés akkor vonható vissza, ha az állomány minden 12 
hónapnál id ősebb szarvasmarháján a C. mellékletnek megfelel ően elvég­
zett két szérumagglutinációs próba 30 NE/ml alatti agglutinációs titert 
mutat. Az els ő próbát az állat eltávolítása után legalább 30 nappal kell 
elvégezni, a másodikat legalább 60 nappal kés őbb. 
Ha az állatot elkülönítették az állomány többi állatától, az alábbiakat 
követően vihető vissza az állományba, és az állomány min ősítése az 
alábbiakat követ ően állítható vissza:  
a) 30 NE/ml alatti titert adó szérumagglutinációs próba és a komple ­
mentkötési próbában adott negatív eredmény, vagy  
b) negatív eredmény az e célra a 17. cikkben meghatározott eljárás 
szerint jóváhagyott bármely más próba-kombinációban.  
3B. Az állomány hivatalosan brucellózismentes min ősítését vissza kell vonni, 
ha laboratóriumi vizsgálatokkal vagy járványügyi nyomozással a brucel ­
lafertőzöttség fennállását igazolták az állományban.  
Az állomány min ősítése addig nem állítható vissza, ameddig a járvány ­
kitörés idején az állományban lév ő összes szarvasmarhát le nem vágták, 
vagy amíg az állományt ellen őrző vizsgálatnak nem vetették alá, 
amelynek során minden 12 hónaposnál id ősebb szarvasmarha negatív 
eredményt adott a 60 napos id őközzel végzett két egymást követ ő próbá­
ban, amelyek közül az els őt a pozitív állat(ok) állományból való eltávo ­
lítása után nem kevesebb, mint 30 nappal végezték el.  
A járványkitörés idején vemhes szarvasmarhák esetében a végs ő ellen­ 
őrzést legalább 21 nappal azután kell végezni, hogy a járványkitörés 
idején vemhes állatok közül az utolsó is megellett.  
4. Egy szarvasmarha-állomány abban az esetben min ősül brucellózismen ­
tesnek, ha megfelel az 1. pont b) és c) alpontjában felsorolt feltételeknek, 
és ha a vakcinázást a következ őképpen végezték:  
i. a nőivarú szarvasmarhákat:  
— hathónapos koruk el őtt a 19-es törzset tartalmazó él ő vakcinával 
oltották, vagy  
— 15 hónapos koruk el őtt elölt 45/20 adjuváns vakcinával, amelyet 
hivatalosan megvizsgáltak és engedélyeztek,  
— más, a 17. cikkben meghatározott eljárás szerint engedélyezett 
vakcinákkal oltották;  
ii. 30 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhaegyedek, amelyeket a 19-es 
törzset tartalmazó él ő vakcinával oltottak be, és a szérumagglutinációs 
teszt eredményeképpen ml-enként 30 NE-nél magasabb, de 80 NE-nél 
alacsonyabb agglutinációs értéket mutattak, feltéve hogy a komple ­
mentkötési próba eredménye a 12 hónappal korábban vakcinázott 
nőnemű egyedek esetében 30 EGK egységnél alacsonyabb, minden 
más esetben pedig 20 EGK egységnél alacsonyabb;  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 31  
5. Egy szarvasmarha-állomány abban az esetben tartja meg brucellózistól 
mentes min ősítését, ha:  
i. azt alávetik a 2. pont a) alpontjában felsorolt vizsgálati módszerek 
valamelyikének;  
ii. az állományba bekerül ő szarvasmarha-egyedek megfelelnek a 2. pont 
b) pontja követelményeinek; vagy  
— brucellózismentes státusszal rendelkez ő szarvasmarha-állományból 
érkeznek, valamint a 12 hónaposnál id ősebb szarvasmarhák 
esetében az állományba történ ő bekerülésük el őtt 30 nappal 
ml-ként 30 NE-nél alacsonyabb agglutinációs értéket mutattak a 
szérumagglutinációs próbán, és negatív eredményt mutattak a 
komplementkötési próbában, amely teszteket a C. mellékletnek 
megfelelően folytattak le, vagy  
— brucellózismentes státusszal rendelkez ő szarvasmarha-állományból 
érkező, 30 hónaposnál fiatalabb szarvasmarha-egyedek, amelyeket 
a 19-es törzset tartalmazó él ő vakcinával oltottak be, és a széru ­
magglutinációs próbában ml-ként 30 NE-nél magasabb, de 80 
NE-nél alacsonyabb agglutinációs értéket mutattak, feltéve hogy 
a komplementkötési próba eredménye a 12 hónappal korábban 
vakcinázott n őnemű egyedek esetében 30 EGK egységnél alacso ­
nyabb, minden más esetben pedig 20 EGK egységnél 
alacsonyabb.  
6A. Egy állomány brucellózismentes min ősítését fel kell függeszteni, ha:  
a) az 4. és 5. pontban részletezett feltételek nem teljesülnek; vagy  
b) a laboratóriumi vizsgálatok eredményeképpen vagy klinikai alapon 
egy vagy több 30 hónaposnál id ősebb szarvasmarha brucellózisra 
gyanús, és a gyanús állato(ka)t levágták vagy elkülönítették úgy, 
hogy azok a többi állattal sem közvetlenül, sem közvetve ne érint ­
kezhessenek.  
Amennyiben az állatot elkülönítették, abban az esetben kerülhet vissza az 
állományba, és az állomány státuszának visszaállítása akkor következhet 
be, ha az a kés őbbiekben 30 NE/ml alatti szérumagglutinációs eredményt 
mutat, és a komplementkötési próba eredménye negatív; mindkét tesztet 
a C. mellékletnek megfelel ően kell elvégezni.  
Ha az állatotat levágták és azok már nem állnak rendelkezésre vizsgálat 
céljából, a felfüggesztés akkor vonható vissza, ha a gazdaság minden 12 
hónapnál id ősebb szarvasmarháján a C. mellékletnek megfelel ően elvég­
zett két szérumagglutinációs próba 30 NE/ml alatti agglutinációs titert 
mutat. Az els ő próbát az állat eltávolítása után legalább 30 nappal kell 
elvégezni, a másodikat legalább 60 nappal kés őbb. 
Ha az előző két albekezdés szerint vizsgálandó állatok 30 hónaposnál 
fiatalabbak és azokat a 19-es törzset tartalmazó él ő vakcinával oltották, 
abban az esetben tekinthet ők negatívnak, ha a szérumagglutinációs 
próbában milliliterenként 30 NE-nél magasabb, de 80 NE-nél alacso ­
nyabb agglutinációs értéket adnak, feltéve hogy a komplementkötési 
próbában a 12 hónapnál rövidebb ideje vakcinázott n őivarú állatok 
esetében 30 EGK egységnél alacsonyabb, minden más esetben pedig 
20 EGK egységnél alacsonyabb értéket adnak.  
6B. Az állomány hatóságilag brucellózismentes min ősítését vissza kell vonni, 
ha laboratóriumi vizsgálatokkal vagy járványügyi nyomozással a brucel ­
lafertőzöttség fennállását igazolták az állományban. Az állomány min ő­
sítése addig nem állítható vissza, ameddig a járványkitörés idején az 
állományban lév ő összes szarvasmarhát le nem vágták, vagy amíg az 
állományt ellen őrző vizsgálatnak nem vetették alá, amelynek során 
minden 12 hónaposnál id ősebb szarvasmarha negatív eredményt adott a 
60 napos id őközzel végzett két egymást követ ő próbában, amelyek közül 
az elsőt a pozitív állat(ok) állományból való eltávolítása után nem keve ­
sebb, mint 30 nappal végezték el.  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 32  
Ha az előző bekezdésben említett összes vizsgálandó állat 30 hónaposnál 
fiatalabb, és azokat a 19-es törzset tartalmazó él ő vakcinával oltották, 
abban az esetben tekinthet ők negatívnak, ha brucella-titerük 30 NE-nél 
magasabb, de 80 NE-nél alacsonyabb, feltéve hogy a komplementkötési 
próbában a 12 hónapnál rövidebb ideje vakcinázott n őivarú állatok 
esetében 30 EGK egységnél alacsonyabb, minden más esetben pedig 
20 EGK egységnél alacsonyabb értéket adnak.  
A járványkitörés idején vemhes szarvasmarhák esetében a végs ő ellen­ 
őrzést legalább 21 nappal azután kell végezni, hogy a járványkitörés 
idején vemhes állatok közül az utolsó is megellett.  
7. Egy tagállam vagy egy tagállam valamely régiója a 17. cikkben meghatá ­
rozott eljárásnak megfelel ően akkor nyilvánítható hivatalosan brucellóz ­
ismentesnek, ha megfelel a következ ő feltételeknek:  
a) legalább három éve nem fordult el ő brucellafert őzés okozta vetélés, és 
nem jegyezték fel a B. abortus izolálását, és az állományok legalább 
99,8 %-a öt éve folyamatosan, minden évben hivatalosan brucellóz ­
ismentes min ősítést ér el, amely százalékos arány kiszámítását minden 
naptári év december 31-én kell végezni. Abban az esetben azonban, 
ha az illetékes hatóság a teljes állomány levágásának módszerét alkal ­
mazza a fenti számítás céljaira, figyelmen kívül kell hagyni azokat az 
izolált eseteket, amelyek a járványügyi nyomozás szerint állatoknak a 
tagállamon vagy a tagállam részén kívülr ől történő behozatalának 
tulajdoníthatók, és azokat az állományokat, amelyek hivatalosam 
brucellózismentes min ősítését a betegség gyanúján kívüli okból 
függesztették fel vagy vonták vissza, feltéve hogy a nevezett esetek 
által érintett tagállam illetékes központi hatósága éves nyilvántartást 
készít, és azt a 8. cikk (2) bekezdésének megfelel ően eljuttatja a 
Bizottsághoz, és  
▼M46  
b) minden szarvasmarhát a közösségi jogszabályok szerint azonosítanak, 
és 
▼M44  
c) a vetéléssel járó esetek bejelentése kötelez ő, és azokat az illetékes 
hatóság kivizsgálja.  
8. Tekintettel a 9. pontra, egy hatóságilag brucellózismentesnek nyilvánított 
tagállam vagy annak régiója abban az esetben tarthatja meg e min ősíté­
sét, ha:  
a) a 7. pont a) és b) alpontjában meghatározott feltételek továbbra is 
teljesülnek, és a gyanítottan brucellózis miatt bekövetkezett vetélések 
bejelentése kötelez ő, és azokat az illetékes hatóság kivizsgálja;  
b) a minősítés elérését követ ő első öt év során évente megvizsgálták az 
összes 24 hónaposnál id ősebb szarvasmarhát az állományok legalább 
20 %-ában, és azok negatív eredményt adtak egy, a C. mellékletnek 
megfelelően elvégzett szerológiai próbában, illetve – tejel ő állo­
mányok esetében – tejminták C. mellékletnek megfelel ően végzett 
vizsgálatával;  
c) minden brucellózisfert őzésre gyanús szarvasmarhát bejelentenek az 
illetékes hatóságnak, és azt a brucellózisra irányuló hatósági járvány ­
ügyi vizsgálatnak vetik alá, amely legalább két, vérmintákkal végzett 
és a komplementkötési próbát is magában foglaló szerológiai próbá ­
ból, valamint megfelel ő minták mikrobiológiai vizsgálatából áll;  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 33  
d) a gyanú fennállásának idején, amely addig tart, amíg a c) pontban 
előírt vizsgálatok negatív eredményt nem adnak, a fert őzésre gyanús 
szarvasmarha származási és tranzitállományai, valamint az azokkal 
járványtanilag kapcsolatba hozható állományok hivatalosan brucellóz ­
ismentes min ősítését fel kell függeszteni;  
e) brucellózis-járványeset továbbterjedése esetén minden szarvasmarhát 
levágtak. A többi fogékony állatfaj egyedeit megfelel ő vizsgálatoknak 
kell alávetni, és a telepet és eszközöket meg kell tisztítani és fert őt­
leníteni kell.  
9. A hivtalosan brucellózismentesnek nyilvánított tagállam vagy annak 
régiója köteles jelenteni a Bizottságnak minden egyes brucellóziseset 
előfordulását. Ha egy hivatalosan brucellózismentesnek elismert 
tagállamban vagy annak régiójában a brucellózist illet ően jelentős válto­
zásra van bizonyíték, a Bizottság a 17. cikkben meghatározott eljárásnak 
megfelelően javasolhatja e min ősítés felfüggesztését vagy visszavonását 
mindaddig, amíg a határozat követelményei nem teljesülnek.  
10. A II. szakasz alkalmazásában a szerológiai teszt szérumagglutinációs 
próbát, pufferolt brucellaantigén-próbát, komplementkötési próbát, plaz ­
maagglutinációs próbát, plazmával végzett gy űrűpróbát (ABR próba), 
mikroagglutinációs próbát vagy egyedi vérrel végzett ELISA-t jelent, a 
C. mellékletben leírtak szerint. A II. szakasz céljaira elfogadható bármely 
más, a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelel ően jóváhagyott és 
a C. mellékletben leírt diagnosztikai próba is. A tejjel végzett próba a C. 
mellékletnek megfelel ő tejgyűrűpróbát (ABR próba) vagy tej-ELISA-t 
jelent.  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 34  
B. MELLÉKLET  
TUBERKULÓZIS  
1. A KÓROKOZÓ MEGHATÁROZÁSA  
A szarvasmarha-tuberkulózis kórokozója, a  Mycobacterium bovis (M. 
bovis)  klinikai és kórbonctani vizsgálati alanyoktól származó, festett 
kenetek vizsgálatával vagy immunoperoxidáz eljárásokkal mutatható 
ki, és a mikroorganizmus primer izolációs táptalajon való tenyészté ­
sével igazolható.  
Az M. bovis  jelenlétének igazolására szolgáló patológiai anyagot rend ­
ellenes nyirokcsomókból és olyan szervek parenchimaszöveteib ől kell 
venni, mint a tüd ő, a máj, a lép stb. Amennyiben az állat nem mutat 
kóros elváltozást, a vizsgálati és tenyésztési célra szánt mintákat retro ­
faringeális, bronchiális, mediastinális, szupramammáris, mandibuláris 
és néhány mesenteriális nyirokcsomóból, valamint a májból kell gy űj­
teni. 
Az izolátumok azonosítása általában a tenyésztési és a biokémiai tulaj ­
donságok meghatározásával történik. Az M. tuberculosis komplex 
kimutatására polimeráz láncreakció (PCR) is használható. A 
DNS-vizsgálati módszerek gyorsabbnak és megbízhatóbbnak bizonyul ­
hatnak a biokémiai módszereknél az  M. bovis  megkülönböztetésére az  
M. tuberculosis  komplex más tagjaitól. A genetikai ujjlenyomatok 
segítségével egymástól is megkülönböztethet ők az  M. bovis  törzsek, 
és leírhatóvá válik az  M. bovis  származásának, átvitelének és terjedé ­
sének módja.  
A vizsgálatok során használt eljárásoknak és táptalajoknak, azok szab ­
ványosításának, valamint az eredmények értelmezésének meg kell 
felelnie az OIE által kiadott „A diagnosztikai vizsgálatok és a vakcinák 
szabványainak kézikönyve” 2000. évi negyedik kiadása 2.3.3 fejeze ­
tének (szarvasmarha-tuberkulózis).  
2. INTRADERMÁLIS TUBERKULINPRÓBA  
Hatósági intradermális tuberkulinpróbához a 2.1. pontban megállapított 
szabványoknak megfelel ő PPD (tisztított proteinszármazék alapú) 
tuberkulint kell használni a 2.2. pontban említett eljárások szerint.  
2.1 A (szarvasmarha- és madár-) tuberkulinra vonatkozó szabványok  
2.1.1  Meghatározás  
A PPD (tisztítottproteinszármazék–alapú) szarvasmarha- vagy madár ­
tuberkulin  Mycobacterium bovis  vagy  Mycobacterium avium  olyan 
hőkezelt növekedési és bomlástermékeib ől nyert készítmény, amelyek 
képesek késleltetett hiperérzékenységi reakciót kiváltani az ugyanabba 
a fajba tartozó mikroorganizmusok iránt szenzibilizált állatokban.  
2.1.2  Előállítás  
A folyékony szintetikus táptalajon nevelt  M. bovis  illetve  M. avium  
tenyészet szabadon áramló g őzben történ ő hevítést követ ően végzett 
leszűrés útján el őállított, vízben oldható frakcióiból nyerik. A sz űrlet 
főként fehérjékb ől álló aktív frakcióját kicsapatással leválasztják, 
átmossák, majd újra feloldják. Adható hozzá olyan mikrobaellenes 
tartósítószer, például fenol, amely nem vált ki hamis pozitív reakciót. 
Az így el őállított, mikobaktériumoktól mentes, steril készítményt 
aszeptikus úton steril, biztonságosan zárható üvegedényekbe adagolják, 
majd a szennyez ődés megel őzésére gondosan lezárják a palackokat. A 
készítmény liofilizálható.  ▼M49
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 35  
2.1.3  A termék azonosítása  
Oltsunk egy sorozat fokozatosan hígított dózisú tuberkulint legalább 
250 gramm testtömeg ű, kellően szenzibilizált albínó tengerimalacok 
különböző testtájékainak b őre alá. 24–28 óra elteltével az oltás helyén 
reakciók jelennek meg vöröses, ödémás duzzanatok formájában, 
bőrelhalással vagy a nélkül. A reakció mértéke és hevessége a dózistól 
függően változik. A nem szenzibilizált tengerimalacok nem mutat ­
hatnak reakciót hasonló oltásra.  
2.1.4  Próbák  
2.1.4.1 pH: a pH-értéknek 6,5 és 7,5 közötti kell lennie.  
2.1.4.2 Fenol: ha a vizsgálandó készítmény fenolt tartalmaz, annak koncent ­
rációja legfeljebb 5 g/l lehet.  
2.1.4.3 Szenzibilizálás: válasszunk ki a vizsgálati csoportba három tengerima ­
lacot, amelyet korábban nem kezeltek semmiféle olyan anyaggal, 
amely befolyásolhatná a próbát. Ötnaponta, három alkalommal fecs ­
kendezzünk be a vizsgálandó készítményb ől minden egyes tengeri ­
malac bőre alá 0,1 ml térfogatban 500 nemzetközi egységnek (NE) 
megfelelő dózist. A harmadik befecskendezést követ ő 15–21 nap eltel ­
tével oltsuk ugyanezt a dózist (500 NE) ugyanezen állatok, továbbá 
három ugyanilyen testtömeg ű tengerimalacból álló kontrollcsoport 
egyedeinek b őre alá, amelyeknek korábban nem adtak be tuberkulint. 
Az utolsó oltásokat követ ő 24–28 óra elteltével a két csoport által 
mutatott reakció nem térhet el szignifikánsan egymástól.  
2.1.4.4 Toxicitás: vegyünk két legalább 250 gramm testtömeg ű tengerimala ­
cot, amelyet korábban nem kezeltek semmiféle olyan anyaggal, amely 
befolyásolhatná a próbát. Mindkét tengerimalac b őre alá fecskendez ­
zünk 0,5 ml-t a vizsgálandó készítményb ől. Tartsuk megfigyelés alatt 
az állatokat hét napon át. A megfigyelési id őszak alatt nem jelentkez ­
hetnek rendellenesség jelei.  
2.1.4.5 Sterilitás: megfelel az Európai gyógyszerkönyv Állatorvosi felhaszná ­
lásra szolgáló vakcinák  (Vaccines for veterinary use)  monográfiája 
2002. évi 4. kiadásában el őírt sterilitási vizsgálatnak.  
2.1.5  Hatásosság  
A tisztítottproteinszármazék–alapú szarvasmarha- illetve madártuber ­
kulin hatásosságát úgy lehet megállapítani, hogy összehasonlítjuk a 
vizsgálandó készítmény megfelel ő hígítási sorozatának szenzibilizált 
tengerimalacokba történ ő intradermális befecskendezésével kiváltott 
reakciókat azokkal a reakciókkal, amelyeket a tisztított proteinszár ­
mazék alapú szarvasmarha- illetve madártuberkulin nemzetközi 
egységben (NE) kalibrált referenciakészítményének ismert koncentrá ­
ciói váltanak ki.  
A hatásosság vizsgálatához szenzibilizáljunk legalább kilenc, 400–600 
g testtömeg ű albínó tengerimalacot, szarvasmarha-tuberkulin esetében 
0,5 ml-nyi 9 g/l töménység ű nátrium-klorid R oldatban szuszpendált, 
0,0001 mg nedves tömeg ű élő M. bovis  AN5-ös törzsének, illetve 
madártuberkulin esetében megfelel ő dózisú inaktivált vagy él ő M. 
avium  mélyen az izomba adandó befecskendezésével. A szenzibilizá ­
lást követ ő legalább négy hét elteltével borotváljuk le a tengerimalacok 
horpaszát úgy, hogy elegend ő hely legyen oldalanként legfeljebb négy 
oltás elvégzéséhez. 0,005 g/l poliszorbát 80 R-t tartalmazó, foszfátpuf ­
ferrel vegyített izotóniás sóoldat (pH 6,5–7,5) felhasználásával készít ­
sünk hígításokat a vizsgálandó és a referenciakészítményb ől egyaránt. 
Használjunk legalább háromféle dózist a referenciakészítményb ől és 
legalább háromféle dózist a vizsgálandó készítményb ől. A dózisokat 
úgy válasszuk meg, hogy az általuk kiváltott elváltozás átmér ője 
legalább 8 mm, de legfeljebb 25 mm legyen. A hígított oldatokat 
téglalap alakzatban, véletlenszer ű kiválasztással fecskendezzük be az 
oltási helyekre. Minden egyes dózist állandó, 0,1 ml vagy 0,2 ml 
térfogatban fecskendezzük a b őr alá. 24–28 óra elteltével mérjük 
meg az elváltozások átmér őjét, és számítsuk ki a próba eredményét 
a szokásos statisztikai módszerek alapján, feltételezve, hogy az elvál ­
tozások átmér ője egyenes arányban áll a tuberkulinkoncentrációk loga ­
ritmusával.  ▼M49
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 36  
A próba csak akkor érvényes, ha az elfogadott hibahatár (P = 0,95) a 
becsült hatásosság legalább 50 %-a és legfeljebb 200 %-a között van. 
Szarvasmarhatuberkulin esetében a becsült hatásosság a megadott hatá ­
sosság legalább 66 %-a és legfeljebb 150 %-a. Madártuberkulin 
esetében a becsült hatásosság a megadott hatásosság legalább 75 %-a 
és legfeljebb 133 %-a. A megadott hatásosság mindkét típusú (szarvas ­
marha- illetve madár-) tuberkulin esetében legalább 20 000 NE/ml.  
2.1.6  Tárolás  
Fénytől védve, 5 ± 3 °C-on tároljuk.  
2.1.7  Feliratozás  
A címkén fel kell tüntetni:  
— a hatásosságot nemzetközi egység per milliliterben (NE/ml),  
— a hozzáadott anyagok megnevezését és mennyiségét,  
— liofilizált készítményeknél:  
— a hozzáadandó visszaalakító folyadék megnevezését és mennyi ­
ségét,  
— azt a tényt, hogy visszaalakítás után azonnal fel kell használni a 
terméket.  
2.2 A próba menete  
2.2.1 Az alábbiak ismerhet ők el hatósági intradermális tuberkulinpróbaként:  
— egyetlen injekcióval végzett intradermális próba: ehhez a próbához 
egyetlen szarvasmarhatuberkulin-injekció beadása szükséges,  
— intradermális összehasonlító próba: ehhez a próbához egy 
szarvasmarha-tuberkulint és egy madártuberkulint tartalmazó 
injekció egyidej ű beadása szükséges.  
2.2.2 A beadandó tuberkulinadag a következ ő: 
— legalább 2 000 NE szarvasmarhatuberkulin,  
— legalább 2 000 NE madártuberkulin.  
2.2.3 Az egyes beadott injekciók térfogata ne legyen több 0,2 ml-nél.  
2.2.4 A tuberkulinpróbát tuberkulin(ok) nyakb őrbe történ ő beoltásával 
végezzük. Az oltás helye a nyak elüls ő részének és középs ő harma­
dának határán legyen. Ha ugyanabba az állatba szarvasmarha- és 
madártuberkulint is beoltunk, a madártuberkulin oltási helye körülbelül 
10 cm-re a nyak élvonalától, a szarvasmarhatuberkulin oltási helye 
pedig körülbelül 12,5 cm-rel lejjebb, nagyjából a váll vonalával párhu ­
zamosan, vagy a nyak másik oldalán legyen; fiatal állatoknál, ahol 
nincs elegend ő hely a két oltás elkülönítésére a nyak egyik oldalán, 
egy-egy oltást kell végezni a nyak mindkét oldala középs ő harmadának 
közepén.  
2.2.5 A tuberkulin-vizsgálati eljárás és a reakciók értelmezése a következ ő: 
2.2.5.1 V i z s g á l a t i e l j á r á s :  
Az oltások helyét le kell nyírni és meg kell tisztítani. A lenyírt terü ­
leten fogjunk egy b őrráncot a mutatóujj és a hüvelykujj közé, majd 
tolómércével mérjük meg a vastagságát, az így kapott adatot pedig 
jegyezzük fel. Ezt követ ően a tuberkulinadagot olyan módszerrel kell 
befecskendezni, amely garantálja a tuberkulin intradermális beadását. 
Ehhez tuberkulinnal töltött mér őfecskendőre erősített rövid, steril t űt 
használhatunk, ferdére vágott oldalával kifelé fordítva, ferdén a b őr 
mélyebb rétegeibe szúrva. Az oltást akkor végeztük helyesen, ha 
minden egyes oltás helyén apró, borsószer ű duzzanat tapintható. Az 
oltást követ ő 72 (± 4) óra elteltével mérjük meg és jegyezzük fel ismét 
az egyes oltások helyén rácba emelt b őr vastagságát.  ▼M49
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 37  
2.2.5.2 A r e a k c i ó k é r t e l m e z é s e  
A reakciók értelmezése klinikai megfigyelésen és a tuberkulin(ok) 
beadását követ ő 72 óra elteltével az oltások helyén ráncba emelt b őr 
vastagságának növekedésén alapul.  
a) Negatív reakció: ha csak kis duzzanat figyelhet ő meg és a ráncba 
emelt bőr vastagságának növekedése nem több 2 mm-nél, és nem 
jelentkeznek olyan klinikai tünetek, mint például diffúz vagy 
extenzív ödéma, exsudatio, elhalás vagy és fájdalom vagy gyul ­
ladás az érintett tájék nyirokereiben vagy a nyirokcsomókban.  
b) Nem meggy őző reakció: ha nem észlelhet ők az a) pontban említett 
klinikai reakciók, és a ráncba emelt b őr vastagságának növekedése 
2 mm-nél nagyobb, de 4 mm-nél kisebb.  
c) Pozitív reakció: ha megfigyelhet ők az a) pontban említett klinikai 
tünetek, vagy az oltás helyén ráncba emelt b őr vastagsága legalább 
4 mm-rel megn őtt. 
2.2.5.3 A hatósági intradermális tuberkulinpróba értelmezése a következ ő: 
2.2.5.3.1 Egyetlen injekcióval végzett intradermális próba:  
a) pozitív: szarvasmarha-tuberkulinra adott pozitív reakció a 2.2.5.2. 
c) pont szerint;  
b) nem meggy őző: nem meggy őző reakció a 2.2.5.2. b) pont szerint;  
c) negatív: szarvasmarha-tuberkulinra adott negatív reakció a 2.2.5.2. 
c) pont szerint.  
Az egyetlen injekcióval végzett intradermális próbára nem meggy őző 
eredményt mutató állatokon legalább 42 nap elteltével újabb próbát 
kell végezni.  
Az így megismételt próbára nem negatív reakciót mutató állatokat a 
próbára pozitívnak kell tekinteni.  
Az egyetlen injekcióval végzett intradermális próbára pozitív állatokat 
intradermális összehasonlító próbának lehet alávetni, ha fennáll a 
hamis vagy interferencia hatására adott pozitív reakció gyanúja.  
2.2.5.3.2 Intradermális összehasonlító próba a létesítmény egészére és az állat ­
állomány hatóságilag tuberkulózismentes státuszának fenntartására:  
a) pozitív: szarvasmarha-tuberkulinra adott pozitív reakció, amely több 
mint 4 mm-rel nagyobb a madártuberkulinra adott reakciónál, vagy 
klinikai tünetek megjelenése;  
b) nem meggy őző: szarvasmarha-tuberkulinra adott pozitív vagy nem 
meggyőző reakció, amely 1–4 mm-rel nagyobb a madártuberkulinra 
adott reakciónál, és a klinikai tünetek hiánya;  
c) negatív: szarvasmarha-tuberkulinra adott negatív vagy olyan pozi ­
tív, illetve nem meggy őző reakció, amely azonos mérték ű vagy 
kisebb, mint a madártuberkulinra adott pozitív, illetve nem 
meggyőző reakció, és mindkét esetben a klinikai tünetek hiánya.  ▼M49
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 38  
Az intradermális összehasonlító próbára nem meggy őző eredményt 
mutató állatokon legalább 42 nap elteltével újabb próbát kell végezni. 
Az így megismételt próbára nem negatív reakciót mutató állatokat a 
próbára pozitívnak kell tekinteni.  
2.2.5.3.3 Az állomány hatóságilag tuberkulózismentes státusza felfüggeszthet ő, 
és az állományhoz tartozó állatok közösségen belüli kereskedelme 
megtiltható, amíg nem tisztázódik az alábbi állatok státusza:  
a) olyan állatok, amelyek egyetlen injekcióval végzett intradermális 
tuberkulinpróbára adott reakciója nem meggy őzőnek minősül; 
b) olyan állatok, amelyek az egyetlen injekcióval végzett intradermális 
tuberkulinpróbára pozitívnak min ősülnek, de még az intradermális 
összehasonlító próba el őtt állnak;  
c) olyan állatok, amelyek intradermális összehasonlító próbára adott 
reakciója nem meggy őzőnek minősül. 
2.2.5.3.4 Olyan állatok esetében, amelyeknél a Közösségi jogszabályok értel ­
mében intradermális próbát kell végezni a szállítás el őtt, a próbát 
úgy kell értelmezni, hogy a ráncba emelt b őr vastagságának 2 
mm-nél nagyobb növekedését vagy klinikai tüneteket mutató állatok 
nem kerülhetnek be a Közösségen belüli kereskedelembe.  
2.2.5.3.5 Annak érdekében, hogy egy állományon vagy régión belül minél több 
állatnál kimutatható legyen az esetleges fert őzés vagy megbetegedés, a 
tagállamok módosíthatják a próba értelmezésére vonatkozó követelmé ­
nyeket, növelve a próba érzékenységét azáltal, hogy a 2.2.5.3.1. b) és a 
2.2.5.3.2. b) pontban említett nem meggy őző reakciókat is pozitív 
reakciónak min ősítik.  
3. KIEGÉSZÍT Ő VIZSGÁLAT  
Annak érdekében, hogy egy állományon vagy régión belül minél több 
állatnál kimutatható legyen az esetleges fert őzés vagy megbetegedés, a 
tagállamok a tuberkulinpróbán túl felhatalmazást adhatnak az OIE által 
kiadott „A diagnosztikai vizsgálatok és a vakcinák szabványainak kézi ­
könyve” 2000. évi negyedik kiadásának 2.3.3. fejezetében (szarvas ­
marha-tuberkulózis) említett gammainterferon-vizsgálat alkalmazására 
is. 
4. ÁLLAMI INTÉZETEK ÉS NEMZETI REFERENCIALABORATÓ ­
RIUMOK  
▼M55  
4.1. Feladatok és hatáskörök  
Tagállamukban a 6a. cikkel összhangban kijelölt állami intézetek, 
nemzeti referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek felel ősek a 
tuberkulinok, illetve reagensek 2. és 3. pontban említett hatósági vizs ­
gálatáért annak biztosítása céljából, hogy valamennyi ilyen tuberkulin 
és reagens megfeleljen a 2.1., illetve a 3. pontban említett szabványok ­
nak. 
__________  ▼M49
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 39  
C. MELLÉKLET  
BRUCELLÓZIS  
1. A KÓROKOZÓ MEGHATÁROZÁSA  
A Brucella  morfológiai sajátosságait visel ő organizmusok módosított 
saválló vagy immunspecifikus festéssel, vetélési anyagban, hüvelyvá ­
ladékban vagy tejben történ ő kimutatása valószín űsített bizonyítékkal 
szolgál a brucellózisra, különösen, ha ezt szerológiai próbák is alátá ­
masztják. A kimutatáshoz használható továbbá a polimeráz- 
láncreakció (PCR) módszere is.  
Ha lehetséges, a  Brucella  spp.-t méhváladékból, elvetélt magzatból, 
tőgyváladékból vagy bizonyos szövetekb ől (pl. nyirokcsomóból, hím 
vagy nőstény ivarszervekb ől) való kitenyésztéssel kell izolálni hagyo ­
mányos vagy szelektív táptalajok használatával.  
Az izolálást követ ően a fajt és a biovariánst fág-érzékenységi és/vagy 
oxidatív metabolikai tesztek, tenyésztési, biokémiai és szerológiai 
kritériumok vizsgálata alapján kell meghatározni. A polimeráz-láncre ­
akció mind kiegészít ő eljárásként, mind bizonyos génszekvenciák 
alapján történ ő biotípus-meghatározásra is alkalmas.  
A vizsgálatok során használt eljárásoknak és táptalajoknak, azok szab ­
ványosításának, valamint az eredmények értelmezésének meg kell 
felelnie az OIE „A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai 
vizsgálatok és vakcinák kézikönyve” (Manual of Diagnostic Tests 
and Vaccines for Terrestrial Animals) cím ű kiadványa (hatodik kiadás: 
2008) 2.4.3. fejezetében (Szarvasmarha-brucellózis), 2.7.2. fejezetében 
(Kecske- és juhbrucellózis), valamint 2.8.5. fejezetében (Sertésbrucel ­
lózis) meghatározottaknak.  
2. IMMUNOLÓGIAI VIZSGÁLATOK  
2.1. Standardok  
2.1.1. A bengálvörös (RBT) próbában, a cs őagglutinációs (SAT) próbában, a 
komplementkötési (CFT) próbában és a tejgy űrűpróbában (MRT) 
alkalmazott valamennyi antigén elkészítéséhez a  Brucella abortus  1- 
es biovariánsának 99-es Weybridge törzsét vagy USDA 1119-3-as 
törzsét kell használni.  
2.1.2. Az RBT-, a SAT-, a CFT- és az MRT-próbák standard etalonsavója a 
nemzetközi standard OIE-etalonsavó (OIEISS) kell, hogy legyen, 
korábbi nevén a WHO második nemzetközi  Brucella abortus  elleni 
savója (ISAbS).  
2.1.3. Az enzimes immunszorbenses próbák (ELISA-próbák) standard etalon ­
savói a következ ők: 
— az OIEISS,  
— a gyengén pozitív standard OIE-ELISA savó (OIEELISA  WP SS), 
— az erősen pozitív standard OIE-ELISA-savó (OIEELISA  SP SS), 
— a negatív standard OIE-ELISA-savó (OIEELISA  N SS). 
2.1.4. A fluoreszcencia-polarizációs próba (FPA) standard etalonsavói a 
következők: 
— a gyengén pozitív standard OIE-ELISA savó (OIEELISA  WP SS), 
— az erősen pozitív standard OIE-ELISA-savó (OIEELISA  SP SS), 
— a negatív standard OIE-ELISA-savó (OIEELISA  N SS). ▼M56
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 40  
2.1.5. A 2.1.3. és 2.1.4. pontban felsorolt standard savók vagy a brucellózis ­
vizsgálatra kijelölt közösségi referencialaboratóriumtól, vagy a Veteri ­
nary Laboratories Agency-t ől (VLA) (Weybridge, Egyesült Királyság) 
szerezhetők be.  
2.1.6. Az OIEISS, az OIEELISA  WP SS, az OIEELISA  SP SS és az OIEELI ­
SA N SS elsődleges nemzetközi standardok, amelyekb ől minden 
tagállamban a 2.1.1. pontban említett minden teszthez másodlagos 
nemzeti referenciastandardokat (úgynevezett munkastandardokat) kell 
készíteni.  
2.2. Enzimes immunszorbenses próbák (ELISA-próbák) vagy 
a szarvasmarha-brucellózis vérsavóban vagy tejben történ ő kimu­
tatására szolgáló, más, megkötésen alapuló vizsgálatok  
2.2.1.  Anyag és reagensek  
Az alkalmazott technikának, amelynek legalább laboratóriumi és diag ­
nosztikai vizsgálatokból kell állnia, és az eredmények értelmezésének 
hitelesítettnek kell lennie, mégpedig az OIE „A szárazföldi állatoknál 
alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézikönyve” 
(Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) 
című kiadványa (hatodik kiadás: 2008) 1.1.4. fejezetében megállapított 
elveknek megfelel ően. 
2.2.2.  A vizsgálat standardizálása  
2.2.2.1. A vizsgálati eljárás standardizálása egyedi savóminták esetében:  
a) az OIEISS 1:150 arányú el őhígításának (  1 ), vagy az OIEELI ­
SA WP SS 1:2 arányú el őhígításának, vagy az OIEELISA  SP SS 1:16 
arányú el őhígításának – negatív savóban (vagy savók negatív 
elegyében) – pozitív reakciót kell adnia;  
b) az OIEISS 1:600 arányú el őhígításának, vagy az OIEELISA  WP SS 
1:8 arányú el őhígításának, vagy az OIEELISA  SP SS 1:64 arányú 
előhígításának – negatív savóban (vagy savók negatív elegyében) 
– negatív reakciót kell adnia;  
c) az OIEELISA  N SS-nek mindig negatív reakciót kell adnia.  
2.2.2.2. A vizsgálati eljárás standardizálása összevont savóminták esetében:  
a) az OIEISS 1:150 arányú el őhígításának, vagy az OIEELISA  WP SS 
1:2 arányú el őhígításának, vagy az OIEELISA  SP SS 1:16 arányú 
előhígításának – negatív savóban (vagy savók negatív elegyében) 
elkészítve, majd negatív savóval az elegyet alkotó minták számával 
egyező alkalommal újrahígítva – pozitív reakciót kell adnia;  
b) az OIEELISA  N SS-nek mindig negatív reakciót kell adnia;  
c) a vizsgálatnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a fert őzést egy 
olyan állatcsoport valamely egyedében kimutassa, amely állatcso ­
port savómintáit összevonták.  ▼M56  
( 1 ) E melléklet alkalmazásában a folyékony reagensek el őállításához megadott hígítások 
például a következ őképpen vannak kifejezve: 1:150, ami 1 a 150-hez arányú hígítást 
jelent.
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 41  
2.2.2.3. A vizsgálati eljárás standardizálása az összevont tej- vagy tejsavó ­
minták esetében:  
a) az OIEISS 1:1 000 arányú el őhígításának, vagy az OIEELISA  WP SS 
1:16 arányú el őhígításának, vagy az OIEELISA  SP SS 1:125 arányú 
előhígításának – negatív savóban (vagy savók negatív elegyében) 
elkészítve, és negatív tejjel 1:10 arányban újra felhígítva – pozitív 
reakciót kell adnia;  
b) negatív tejjel 1:10 arányban hígított OIEELISA  N SS-nek mindig 
negatív reakciót kell adnia;  
c) a vizsgálatnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a fert őzést egy 
olyan állatcsoport valamely egyedében kimutassa, amely állatcso ­
port tej- vagy tejsavómintáit összevonták.  
2.2.3.  Az ELISA-próbák szarvasmarha-brucellózis diagnózisa céljából 
történő alkalmazásának feltételei:  
2.2.3.1. A savóminták ELISA-próbájára vonatkozó, a 2.2.2.1. és 2.2.2.2. 
pontban leírt kalibrálási feltételek alkalmazása mellett az ELISA diag ­
nosztikai érzékenysége egyenl ő vagy nagyobb, mint az RBT- vagy 
a CFT-próbáé, figyelembe véve azt a járványhelyzetet, amelyben alkal ­
mazzák.  
2.2.3.2. Az elegymintában összevont tejminták ELISA-próbájára vonatkozó, a 
2.2.2.3. pontban leírt kalibrálási feltételek alkalmazása mellett az 
ELISA diagnosztikai érzékenysége egyenl ő vagy nagyobb, mint 
az MRT-próbáé, a járványhelyzeten kívül figyelembe véve az átlagos 
és a várható különleges gazdálkodási rendszereket is.  
2.2.3.3. Ha az ELISA-próbákat a 6. cikk (1) bekezdése szerint állat-egészség ­
ügyi igazolás céljára, vagy az A. melléklet II. része 10. pontjával 
összhangban valamely állomány státusának megállapítására és fenntar ­
tására alkalmazzák, a savómintákat oly módon kell elegymintában 
összevonni, hogy a vizsgálati eredményeket egyértelm űen hozzá 
lehessen rendelni ahhoz az összevont mintába felvett egyedhez, 
amelytől a minta származik. A meger ősítő vizsgálatokat az egyes állat ­
egyedektől vett savómintákon kell elvégezni.  
2.2.3.4. Az ELISA-próbák olyan gazdaságokban gy űjtött tejből vett tejminta 
vizsgálatára alkalmazhatók, amelyekben a tejel ő tehenek legalább 
30 %-a tejel. Ha ezt a módszert használják, intézkedéseket kell hozni 
annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálatra vett mintákat egyértel ­
műen hozzá lehessen rendelni ahhoz az állategyedhez, amelyt ől a tej 
származik. A meger ősítő vizsgálatokat az egyes állategyedekt ől vett 
savómintákon kell elvégezni.  
2.3. Komplementkötési próba (CFT)  
2.3.1. Az antigén fenolos sóoldattal (0,85 % NaCl [m/V] és 0,5 % fenol 
[V/V]) készített baktérium-szuszpenzió. Az antigének beszerezhet ők 
koncentrált törzsoldatként is, feltéve hogy az alkalmazandó hígítási 
tényező fel van tüntetve az üveg címkéjén. Az antigént 4 °C-on kell 
tárolni, és nem szabad fagyasztani.  
2.3.2. A savókat a következ őképpen kell inaktiválni:  
— szarvasmarhasavó: 30–50 percig 56–60 °C-on,  
— sertéssavó: 30–50 percig 60 °C-on.  
2.3.3. A próba során a valódi reakció eléréséhez a komplementet a teljes 
hemolízishez szükséges legkisebb adagnál nagyobb dózisban kell 
alkalmazni.  ▼M56
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 42  
2.3.4. A komplementkötési próbánál minden alkalommal el kell végezni a 
következő ellenőrzéseket:  
a) a savó anti-komplementer hatásának ellen őrzése;  
b) az antigén ellen őrzése;  
c) az érzékennyé tett vörösvértestek ellen őrzése;  
d) a komplement ellen őrzése;  
e) az érzékenység ellen őrzése pozitív savóval a reakció indulásakor;  
f) a reakció specifikusságának ellen őrzése negatív savóval.  
2.3.5.  Az eredmények kiszámítása  
Az OIEISS 1 000 nemzetközi CFT-egységet (ICFTU) tartalmaz milli ­
literenként. Az OIEISS egy adott módszerrel történ ő mérése esetén az 
eredmény titerben (azaz az OIEISS olyan közvetlen legnagyobb hígí ­
tása, amely 50 %-os hemolízist ad, T  OIEISS  ) adódik. A vizsgált savóra 
titerben kapott mérési eredményeket (T  TESTSERUM  ) ICFTU/ml értékben 
kell kifejezni. Egy titerben megadott érték ICFTU-egységre való átvál ­
tásához az adott módszerrel mért ismeretlen savó titerének (T  TESTSE ­
RUM ) ICFTU-egységre való átváltásához szükséges tényez őt (F) az 
alábbi képlet:  
F = 1 000 × 1/T  OIEISS  
a vizsgált savó milliliterenkénti ICFTU-mennyiségét (ICFTU  TESTSE ­
RUM ) pedig az alábbi képlet adja meg:  
ICFTU  TESTSERUM  = F × T  TESTSERUM  
2.3.6.  Az eredmények értelmezése  
Milliliterenként 20 vagy több ICFTU-egységet tartalmazó savó pozi ­
tívnak tekintend ő. 
2.4. Tejgy űrűpróba (MRT)  
2.4.1. Az antigén fenolos sóoldattal (0,85 % NaCl [m/V] és 0,5 % fenol 
[V/V]) készített, hematoxilinnal festett baktérium-szuszpenzió. Az anti ­
gént 4 °C-on kell tárolni, és nem szabad fagyasztani.  
2.4.2. Az antigén érzékenységét be kell állítani az OIEISS-hez (standardizá ­
lás), oly módon, hogy az OIEISS negatív tejjel 1:500 arányban hígítva 
pozitív, 1:1 000 arányban hígítva pedig negatív eredményt adjon.  
2.4.3. A tejgy űrűpróbát olyan mintákkal kell elvégezni, amelyek a gazda ­
ságból származó valamennyi tejeskanna vagy tejtartály tartalmára 
reprezentatívak.  
2.4.4. A tejmintákat nem szabad fagyasztani, melegíteni vagy er őteljes rázkó ­
dásnak kitenni.  
2.4.5. A reakciót az alábbi módszerek egyikével kell elérni:  
— 1 ml, legalább 25 mm magas tejoszlophoz 0,03 vagy 0,05 ml 
standardizált festett antigént kell adni,  
— 2 ml, legalább 25 mm magas tejoszlophoz 0,05 ml standardizált 
festett antigént kell adni,  
— 8 ml tejhez 0,08 ml standardizált festett antigént kell adni.  ▼M56
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 43  
2.4.6. A tej és az antigén keverékét a pozitív és negatív standardokkal együtt 
37 °C-on 60 percig kell inkubálni. További 16–24 órán keresztül 4 °C- 
on történő inkubálás növeli a mérés érzékenységét.  
2.4.7. Az eredmények értelmezése:  
a) negatív reakció: elszínez ődött tej, színtelen tejszín,  
b) pozitív reakció:  
— egyformán elszínez ődött tej és tejszín, vagy  
— színtelen tej és elszínez ődött tejszín (gy űrű). 
2.5. Pufferolt  Brucella -antigénnel végzett próba (bengálvörös 
próba) (RBT)  
2.5.1. Az antigén bengálvörös festékkel festett, 3,65 ± 0,05 pH érték ű, puffe­
rolt Brucella -antigén-hígítóval készített baktérium-szuszpenzió. Az 
antigént használatra kész oldatként kell beszerezni, 4 °C-on kell tárolni 
és nem szabad fagyasztani.  
2.5.2. Az antigént a vértest-koncentrációtól függetlenül kell elkészíteni, de az 
érzékenységét be kell állítani az OIEISS-hez (standardizálás) oly 
módon, hogy az antigén a savóval 1:45 arányú hígításban pozitív, 
1:55 arányú hígításban pedig negatív eredményt adjon.  
2.5.3. A bengálvörös próbát az alábbi módon kell elvégezni:  
a) a savót (20–30 μl) fehér csempén vagy zománcozott lapon azonos 
térfogatú antigénnel össze kell keverni úgy, hogy mintegy 2 cm 
átmérőjű csepp keletkezzen. A keveréket szobah őmérsékleten 4 
percig kíméletesen össze kell rázni, majd megfelel ő fényben meg 
kell vizsgálni az agglutinációt;  
b) automatizált eljárás is használható, ha az legalább olyan érzékeny 
és pontos, mint a manuális.  
2.5.4.  Az eredmények értelmezése  
Bármilyen látható reakció esetén a mintát pozitívnak kell tekinteni, 
kivéve, ha túlzott száradás látható a csepp kerületén.  
Minden próbasorozatban alkalmazni kell pozitív és negatív 
munkastandardokat.  
2.6. Cs őagglutinációs próba (SAT)  
2.6.1. Az antigén fenolos sóoldattal (0,85 % NaCl [m/V] és 0,5 % fenol 
[V/V]) készített baktérium-szuszpenzió.  
Formaldehid használata tilos.  
Az antigén beszerezhet ő koncentrált törzsoldatként is, feltéve, hogy az 
alkalmazandó hígítási tényez ő fel van tüntetve az üveg címkéjén.  
Az antigén-szuszpenzióhoz EDTA adható az álpozitív eredmények 
csökkentése érdekében olyan mennyiségben, hogy a méréshez a véghí ­
gítás legfeljebb 5 mM legyen. Ezután az antigén-szuszpenzió pH 
értékét vissza kell állítani 7,2-re.  
2.6.2. Az OIEISS agglutinációs koncentrációja 1 000 nemzetközi egység.  
2.6.3. Az antigént a vértest-koncentrációtól függetlenül kell elkészíteni, de az 
érzékenységét be kell állítani az OIEISS-hez (standardizálás) oly 
módon, hogy az antigén a savóval 1:600–1:1 000 arányú véghígításban 
50 %-os, vagy pedig 1:500–1:750 arányú véghígításban 75 %-os 
agglutinációt adjon.  
Tanácsos lehet az új és a korábban standardizált antigén reakcióképes ­
ségét meghatározott savóetalonok segítségével összehasonlítani.  ▼M56
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 44  
2.6.4. A próba elvégezhet ő kémcsőben vagy mikrolemezzel. Az antigén és 
savó keverékét 16–24 órán át 37 °C-on kell inkubálni.  
Az egyes savókból legalább 3-3 hígítást kell készíteni. A fert őzöttségre 
gyanús savó hígításait úgy kell elkészíteni, hogy a pozitivitás határán 
fellépő reakció leolvasása a középs ő kémcsőben (vagy a mikrolemezes 
módszer esetén a középs ő cellában) történjen.  
2.6.5.  Az eredmények értelmezése:  
A savóval kapott  Brucella -agglutináció mértékét NE/ml értékben kell 
kifejezni.  
A ml-enként 30 vagy több NE-t tartalmazó savó pozitívnak tekintend ő. 
2.7. Fluoreszcencia-polarizációs próba (FPA)  
2.7.1. A fluoreszcencia-polarizációs próba elvégezhet ő üvegcsőben vagy 96 
cellás mikrolemezzel. A használt eljárásnak, a standardizálásnak és az 
eredmények értelmezésének meg kell felelnie az OIE „A szárazföldi 
állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézi ­
könyve” (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial 
Animals) cím ű kiadványa (hatodik kiadás: 2008) 2.4.3. fejezetének 
(Szarvasmarha-brucellózis).  
2.7.2.  A próba standardizálása  
A próbát úgy kell standardizálni, hogy  
a) az OIEELISA  SP SS és az OIEELISA  WP SS következetesen pozitív 
eredményeket adjon;  
b) az OIEELISA  WP SS 1:8 arányú el őhígítása vagy az OIEELISA  SP SS 
1:64 arányú el őhígítása – negatív savóval (vagy savók negatív 
elegyével) – negatív reakciót adjon;  
c) az OIEELISA  N SS mindig negatív reakciót adjon.  
A következ őket használni kell minden próbasorozatban: munkastan ­
dardként er ős pozitív, gyenge pozitív és negatív savó (OIE ELISA 
etalon savókkal kalibrálva).  
3. KIEGÉSZÍT Ő PRÓBÁK  
3.1. Brucellózis-b őrpróba (BST)  
3.1.1.  A bőrpróba használatára vonatkozó feltételek  
a) A brucellózis-b őrpróba a Közösségen belüli kereskedelemben állat- 
egészségügyi igazolásra nem használható.  
b) A brucellózis-b őrpróba a brucellózis nem vakcinázott állatokban 
történő kimutatásának egyik legspecifikusabb vizsgálata, de önma ­
gában a pozitív intradermális reakciók alapján nem szabad diagnó ­
zist felállítani.  
c) Ha szarvasmarhafélénél az e mellékletben meghatározott szerológiai 
próbák egyike negatív eredményt ad, de az állat a b őrpróbára pozi ­
tívan reagál, akkor azt fert őzöttnek vagy feltehet ően fertőzöttnek 
kell tekinteni.  
d) Az e mellékletben meghatározott szerológiai próbák egyikére pozi ­
tívan reagáló szarvasmarha b őrpróbával is megvizsgálható a 
szerológiai próba eredményének alátámasztása céljából, különösen, 
ha brucellózismentes vagy hivatalosan brucellózismentes állo ­
mányokban nem lehet kizárni a más baktériumok ellen termel ődött 
antitestekkel való keresztreakciót.  ▼M56
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 45  
3.1.2. A próbát olyan standardizált és meghatározott brucellózisallergén 
készítménnyel kell elvégezni, amely nem tartalmaz sima lipopolisza ­
charid (S-LPS) antigént, mivel az nem specifikus gyulladásos reakci ­
ókat idézhet el ő, vagy meghamisíthatja a további szerológiai próbákat.  
A brucellin el őállítására vonatkozó el őírásokat az OIE „A szárazföldi 
állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézi ­
könyve” (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial 
Animals) cím ű kiadványa (hatodik kiadás: 2008) 2.4.3. fejezetének 
C1. szakasza ismerteti.  
3.1.3.  A próba menete  
3.1.3.1. Intradermálisan 0,1 ml brucellózisallergént kell beoltani a farokred őn, 
a horpaszon vagy nyak oldalán lev ő bőrbe. 
3.1.3.2. Az eredményt 48–72 óra után kell meghatározni.  
3.1.3.3. Az oltás helyén tolómércével meg kell mérni a b őr vastagságát a 
beoltás el őtt és az eredmény meghatározásakor.  
3.1.3.4. Az eredmények értelmezése:  
Az erős reakciók könnyen felismerhet őek a helyi duzzanatról és a b őr 
megkeményedésér ől. 
A bőr 1,5–2 mm-es megvastagodása a b őrpróbára adott pozitív reak ­
ciónak tekintend ő. 
3.2. Kompetitív enzimes immunszorbenses próba (cELISA)  
3.2.1.  A cELISA használatára vonatkozó feltételek:  
A cELISA a Közösségen belüli kereskedelemben állat-egészségügyi 
igazolásra nem használható.  
Az e mellékletben meghatározott többi szerológiai próba egyikére 
pozitívan reagáló szarvasmarha cELISA próbával is megvizsgálható 
az említett szerológiai próba eredményének alátámasztása céljából, 
különösen, ha brucellózismentes vagy hivatalosan brucellózismentes 
állományokban nem lehet kizárni a más baktériumok ellen termel ődött 
antitestekkel való keresztreakciót, vagy ha ki kell zárni az S19-oltásra 
való reagálásból származó, megmaradt antitestek miatti reakciókat.  
3.2.2.  A próba menete  
A próbát az OIE „A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai 
vizsgálatok és vakcinák kézikönyve” (Manual of Diagnostic Tests and 
Vaccines for Terrestrial Animals) cím ű kiadványa (hatodik kiadás: 
2008) 2.4.3. fejezetének B.2. szakasza szerint kell elvégezni.  
▼M48  
4. NEMZETI REFERENCIALABORATÓRIUMOK  
▼M56  
4.1. Feladatok és hatáskörök  
A nemzeti referencialaboratóriumok a következ őkért felelősek: 
a) a tagállamban használt módszer megbízhatóságát igazoló hitelesít ő 
vizsgálatok eredményeinek jóváhagyása;  
b) annak meghatározása, hogy a használt ELISA-készletekben legfel ­
jebb hány mintát szabad összevonni;  ▼M56
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 46  
c) a 2.1.6. pontban említett munkastandardok kalibrálása;  
d) a tagállamban használt összes antigén- és ELISA-készlet min őség- 
ellenőrzése;  
e) a brucellózissal foglalkozó közösségi referencialaboratóriummal 
való együttm űködés, és ajánlásainak követése.  
▼M55  __________  ▼M56
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 47  
D. MELLÉKLET  
I. FEJEZET  
HIVATALOSAN ENZOOTIÁS SZARVASMARHA-LEUKÓZISTÓL 
MENTESNEK MIN ŐSÍTETT ÁLLOMÁNYOK, TAGÁLLAMOK ÉS 
TERÜLETI EGYSÉGEK  
A. Hivatalosan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes állománynak min ősül 
az az állomány, amelyben:  
i. sem klinikai tünetek alapján, sem laboratóriumi vizsgálatok eredménye ­
képpen nem mutatható ki az enzootiás szarvasmarha-leukózis egy 
esetének el őfordulása sem, és a megel őző két évben sem fordult el ő 
ilyen megbetegedés; és  
ii. az összes 24 hónaposnál id ősebb állaton a megel őző 12 hónap során az e 
mellékletnek megfelel ően két alkalommal, legalább négy hónapos 
időközzel elvégzett próbák eredménye negatív volt; vagy  
iii. megfelel a fenti i. pontban meghatározott követelményeknek és hivata ­
losan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes tagállamban vagy terü ­
leti egységen belül található.  
B. Egy állomány abban az esetben tarthatja meg a szarvasmarhák enzootikus 
leukózisától hivatalosan mentes min ősítését, ha:  
i. az A. szakasz i. pontjában meghatározott feltétel továbbra is fennáll;  
ii. bármely, az állományba behozott állat hivatalosan enzootiás 
szarvasmarha-leukózistól mentes állományból származik;  
iii. az összes 24 hónaposnál id ősebb állaton a II. fejezetnek megfelel ően, 
hároméves id őközönként elvégzett próbák eredménye továbbra is negatív 
marad;  
iv. az állományba bevitt és egy harmadik országból származó tenyészállatok 
behozatala a 72/462/EGK irányelvnek megfelel ően történt.  
C. Egy állomány hivatalosan leukózismentes státuszát abban az esetben kell 
felfüggeszteni, ha a B. pontban részletezett feltételek nem teljesülnek, vagy 
ha laboratóriumi vizsgálatok eredményeképpen vagy klinikai vizsgálatok 
alapján egy vagy több szarvasmarháról gyanítják, hogy szarvasmarhák enzo ­
otikus leukózisában szenved, és a gyanús állato(ka)t haladéktalanul levágják.  
D. A státusz felfüggesztése addig marad érvényben, amíg a következ ő követel­
mények nem teljesülnek:  
1. Ha egy szarvasmarhák enzootikus leukózisától hivatalosan mentes állo ­
mány egyetlen egyede adott pozitív reakciót a II. fejezetben említett 
próbák egyikében, vagy ha egy állat fert őzöttségét más alapon gyanítják 
az állományban:  
i. a pozitív eredményt mutató állatot, tehén esetében annak borjait is, az 
állategészségügyi hatóságok felügyelete alatt levágás céljából eltávolí ­
tották az állományból;  
ii. az állomány összes 12 hónaposnál id ősebb állata negatív eredményt 
adott két (legalább 4 hónapos, de 12 hónapnál rövidebb id őközzel 
elvégzett) szerológiai próbában, amelyeket a pozitív állat és esetleges 
utódainak az állományból való eltávolítása után legalább három 
hónappal a II. fejezetnek megfelel ően végeztek el;  
iii. negatív eredménnyel járványügyi nyomozást végeztek, és a fert őzött 
állománnyal járványtanilag kapcsolatba hozható állományokat aláve ­
tették az ii. pontban foglalt intézkedéseknek.  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 48  
Mindazonáltal az illetékes hatóság eltekinthet valamely fert őzött tehén 
borjára vonatkozó levágási kötelezettségt ől abban az esetben, ha azt az 
ellést követ ően elválasztották anyjától. Ebben az esetben a borjúnak meg 
kell felelnie a 2. iii. alpontban el őírt követelményeknek.  
2. Ha egy szarvasmarhák enzootikus leukózisától hivatalosan mentes állo ­
mány több, mint egy állata adott pozitív reakciót a II. fejezetben említett 
próbák egyikében, vagy ha egyéb alapon merül fel egy állományban több, 
mint egy állat fert őzöttségének gyanúja:  
i. bármely pozitív eredményt mutató állatot, tehenek esetében azok 
borjait is, az állategészségügyi hatóságok felügyelete alatt levágás 
céljából el kell távolítani az állományból;  
ii. az összes 12 hónaposnál id ősebb állaton a II. fejezetnek megfelel ően 
négy és 12 hónap közötti id őközzel elvégzett két próbának negatív 
eredményt kell adnia;  
iii. az állomány összes többi egyedének, azonosítását követ ően, mindaddig 
a gazdaság területén kell maradnia, ameddig 24 hónapos korát el nem 
éri, és amíg azokat e kor elérése után a II. fejezetnek megfelel ően meg 
nem vizsgálták, kivéve ha az illetékes hatóság engedélyezi, hogy az 
ilyen állatok hatósági felügyelet mellett közvetlenül vágásra kerülje ­
nek; 
iv. járványügyi nyomozást végeztek negatív eredménnyel, és minden, a 
fertőzött állománnyal járványtanilag kapcsolatba hozható állományt 
alávetettek az ii. pontban meghatározott intézkedéseknek.  
Mindazonáltal az illetékes hatóság eltekinthet valamely fert őzött tehén 
borjára vonatkozó levágási kötelezettségt ől abban az esetben, ha azt az 
ellést követ ően elválasztották anyjától. Ebben az esetben a borjúnak meg 
kell felelnie a 2. iii. alpontban el őírt követelményeknek.  
E. A 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelel ően és a 8. cikknek megfele ­
lően szolgáltatott információk alapján egy tagállam vagy egy tagállam vala ­
mely része akkor tekinthet ő szarvasmarhák enzootikus leukózisától hivata ­
losan mentesnek, ha:  
a) az A. bekezdésben szerepl ő összes feltétel teljesül, és a 
szarvasmarha-állományok legalább 99,8 %-a hivatalosan mentes szarvas ­
marhák enzootikus leukózisától;  
vagy  
b) a tagállam vagy a tagállam egy részének területén a legutóbbi három 
évben nem állapítottak meg szarvasmarhák enzootikus leukózisát, és a 
gyanítottan az EBL okozta daganatos elváltozások el őfordulása bejelentési 
kötelezettség alá esik, és az ok megállapítása céljából vizsgálatokat végez ­
nek, és  
tagállam esetében az állományok véletlenszer űen kiválasztott legalább 
10 %-ában található összes 24 hónaposnál id ősebb állat negatív eredményt 
mutatott az el őző 24 hónap során a II. fejezetnek megfelel ően elvégzett 
próbákban, vagy  
tagállam részének esetében az összes 24 hónaposnál id ősebb állatot 
megvizsgálták, és negatívnak találták a II. fejezetnek megfelel ően egy, a 
II. fejezetben el őírt próbában az el őző 24 hónap során;  
vagy  
c) bármely más módszerrel 99 %-os bizonyossággal megállapították, hogy az 
állományok kevesebb, mint 0,2 %-a volt fert őzött. ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 49  
F. Valamely tagállam, vagy annak területi egysége akkor tarthatja meg hivata ­
losan enzootiás szarvasmarha-leukózistól mentes státuszát, amennyiben:  
a) az érintett tagállam vagy régió területén levágott összes állatot hatósági 
vágás utáni vizsgálatoknak vetették alá, amelynek során minden esetle ­
gesen az EBL-vírus által okozott daganatot laboratóriumi vizsgálatra küld ­
tek, 
b) a tagállam bejelent a Bizottságnak minden szarvasmarhák enzootikus 
leukózisa esetet, amely a régióban el őfordul,  
c) a II. fejezetben el őírt próbák bármelyikében pozitív eredményt adó összes 
állatot levágják, és azok állományai továbbra is korlátozás alá esnek mind ­
addig, amíg státuszukat a D. szakasznak megfelel ően vissza nem állítják, 
és 
d) minden kétévesnél id ősebb állatot megvizsgáltak vagy a min ősítés II. 
fejezet szerinti megadását követ ő első öt évben egyszer, vagy az els ő öt 
évben azt követ ően, hogy a státuszát megadták bármely más eljárás alap ­
ján, amely 99 %-os bizonyossággal tanúsítja, hogy az állományok keve ­
sebb, mint 0,2 %-a volt fert őzött. Ha azonban egy tagállamban vagy egy 
tagállam régiójában már legalább három éve nem jegyeztek fel 10 000 
állományból egy állománynak megfelel ő arányban 
szarvasmarha-enzootiás leukózis esetet, a 17. cikkben meghatározott eljá ­
rásnak megfelel ően határozat hozható az ellen őrző szerológiai vizsgálatok 
gyakoriságának csökkentésér ől, feltéve hogy legalább az állományok 
évente véletlenszer űen kiválasztott 1 %-ában minden 12 hónaposnál 
idősebb szarvasmarhát alávetettek a II. fejezetnek megfelel ően elvégzett 
vizsgálatnak.  
G. Egy tagállam vagy tagállam részének hivatalosan szarvasmarha enzootikus 
leukózistól mentes státuszát a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfele ­
lően fel kell függeszteni, ha a fenti F. bekezdésnek megfelel ően végzett vizs ­
gálatok eredményeképpen egy hivatalosan szarvasmarha enzootikus leukó ­
zistól mentesnek elismert tagállamban vagy tagállam részében a szarvasmarha 
enzootikus leukózissal kapcsolatos helyzet jelent ős megváltozására van bizo ­
nyíték.  
A hivatalosan szarvasmarha enzootikus leukózistól mentes státusz a 
17. cikknek megfelel ően akkor állítható vissza, ha teljesülnek az ugyanazon 
eljárással meghatározott kritériumok.  
▼M57  
II. FEJEZET  
AZ ENZOOTIÁS SZARVASMARHA-LEUKÓZIS KIMUTATÁSÁRA 
ALKALMAZHATÓ VIZSGÁLATOK  
A enzootiás szarvasmarha-leukózis kimutatására szolgáló vizsgálatokat az A. és 
B. szakaszban leírt feltételek szerinti agargél-immundiffúziós próbával (AGID) 
vagy a C. szakaszban leírt feltételek szerinti enzimkötött immunoszorbens 
teszttel (ELISA) végzik. Az agargél-immundiffúziós módszert kizárólag egyedi 
esetekben lehet alkalmazni. Amenynyiben a vizsgálat eredményei megalapozottan 
kétségbe vonhatók, úgy további vizsgálatra van szükség az agargél-immundiffú ­
ziós próba alkalmazásával.  
Az AGID- és ELISA-teszt standardizálásra kerül az E05 szérummal, amely az 
Unió hivatalos standardszéruma, és amelyet a következ ő intézet biztosít:  
Friedrich-Loeffler-Institut  
Szövetségi Állategészségügyi Kutatóintézet  
Az OIE enzootiás szarvasmarha-leukózissal foglalkozó referencialaboratóriuma  
Südufer 10  
17493 Greifswald — Insel Riems  
Németország  
A. Agargél-immundiffúziós próba az enzootiás szarvasmarha-leukózis kimu ­
tatására  
1. A próbához felhasználandó antigénnek a szarvasmarhaleukózis-vírus 
glikoproteinjét kell tartalmaznia. Az antigént az E05 szérummal standar ­
dizálni kell.  ▼M44
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 50  
2. A laboratórium standard munkaantigénjének az E05 standardszérummal 
történő hitelesítéséért a 6a. cikkel összhangban az enzootiás 
szarvasmarha-leukózis vizsgálatához szükséges diagnosztikai standardok 
és módszerek összehangolása érdekében kijelölt állami intézetek, nemzeti 
referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek felel ősek. 
3. A laboratóriumban használt standard antigéneket évente legalább egyszer 
be kell nyújtani a 6a. cikkel összhangban kijelölt állami intézetek, 
nemzeti referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek számára az 
E05 szérummal történ ő vizsgálat céljából. A standardizálás mellett a 
használt antigén a B. szakaszban ismertetett módszer szerint is hitelesít ­
hető. 
4. A próbához szükséges reagensek a következ ők: 
a) antigén: az antigénnek tartalmaznia kell az E05 szérummal standardi ­
zált enzootiás szarvasmarha-leukózis vírusspecifikus glikoproteinjeit;  
b) a vizsgálandó szérum;  
c) ismerten pozitív kontrollszérum;  
d) agargél:  
— 0,8 % agar,  
— 8,5 % NaCl,  
— 0,05 M Tris-puffer pH 7,2,  
— 15 ml agar 85 mm átmér őjű Petri-csészébe kiöntve 2,6 mm 
vastagságú agart eredményez.  
5. Hét nedvességmentes vájatot kell az edény aljáig az agargélbe vágni a 
következő minta szerint: egy központi vájat és körülötte kör alakban 
további hat vájat.  
A központi vájat átmér ője: 4 mm  
A külső vájatok átmér ője: 6 mm  
A központi és a küls ő vájatok közötti távolság: 3 mm  
6. A középs ő vájatot meg kell tölteni a standard antigénnel. A B.3. 
szakaszban leírt módon az 1-es és a 4-es perifériás vájatot az ismerten 
pozitív szérummal, a 2-es, 3-as, 5-ös és 6-os vájatot pedig a vizsgálandó 
szérummal kell megtölteni. A vájatokat addig kell feltölteni, amíg az 
edény alja el nem t űnik. 
7. Ez a következ ő mennyiségeket eredményezi:  
— antigén: 32 μl, 
— kontrollszérum: 73 μl, 
— vizsgálandó szérum: 73 μl. 
8. Az inkubáció 72 órán keresztül, szobah őmérsékleten (20 °C és 27 °C 
között), zárt nedves kamrában történik.  
9. A próbát 24 és 48 óra elteltével is lehet értékelni, de végleges eredményt 
csak 72 óra elteltével lehet kapni:  
a) a vizsgálandó szérum pozitív, ha specifikus precipitációs ívet alkot a 
szarvasmarhaleukózis-vírus (BLV) antigénnel, és teljes identikus 
precipitációs ívet ad a kontrollszérummal;  
b) a vizsgálandó szérum negatív, ha nem alkot specifikus precipitációs 
ívet a BLV antigénnel, valamint nem hajlítja el a kontrollszérum által 
adott ívet;  ▼M57
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 51  
c) a reakció nem tekinthet ő egyértelm űnek, amennyiben az:  
i. a kontrollszérum ívét a BLV antigént tartalmazó vájat felé hajlítja 
anélkül, hogy látható precipitációs ívet mutatna az antigénnel; vagy  
ii. ha sem pozitívnak, sem negatívnak nem min ősíthető. 
Kétes reakciók esetében a próbát meg lehet ismételni koncentrált szérum 
felhasználásával.  
10. Alkalmazható bármely más vájatkonfiguráció vagy mintázat, feltéve, 
hogy a negatív szérummal 1:10 arányban hígított E05 szérum esetében 
pozitív eredmény mutatható ki.  
B. Az antigén-standardizálás  
1. Szükséges oldatok és anyagok:  
a) 40 ml 1,6 %-os agaróz 0,05 M Tris/HCl pufferben, 7,2 pH, 8,5 % 
NaCl-dal;  
b) 15 ml szarvasmarha-leukózis szérum, amely kizárólag a szarvasmarha- 
leukózis vírus glikoproteinjei ellen tartalmaz ellenanyagokat, 7,2-es 
pH-jú 0,05 M Tris/HCl pufferben 1:10 arányban hígítva, 8,5 % 
NaCl-dal;  
c) 15 ml szarvasmarha-leukózis szérum, amely kizárólag a szarvasmar ­
haleukózis-vírus glikoproteinjei ellen tartalmaz ellenanyagokat, 7,2-es 
pH-jú 0,05 M Tris/HCl pufferben 1:5 arányban hígítva, 8,5 % 
NaCl-dal;  
d) négy darab 85 mm átmér őjű műanyag Petri-csésze;  
e) 4–6 mm átmér őjű lyukasztó;  
f) referencia-antigén;  
g) a standardizálandó antigén;  
h) vízfürd ő (56 °C).  
2. Eljárás:  
Az agarózt (1,6 %) 100 °C-ra történ ő óvatos melegítéssel oldjuk fel a 
Tris/HCl pufferban. Körülbelül egy órára helyezzük 56 °C-os vízfürd őbe. 
A szarvasmarha-leukózis szérumhígításokat szintén helyezzük 56 °C-os 
vízfürdőbe. 
Ezután az 56 °C-os agarózból 15 ml-nyi mennyiséget keverjük össze a 
15 ml szarvasmarhaszérum-hígítással (1:10), gyorsan rázzuk össze, és 15- 
15 ml-t öntsünk a két Petri-csésze mindegyikébe. Ismételjük meg az 
eljárást az 1:5-ös hígítású szarvasmarhaleukózis-szérummal.  
Amikor az agaróz megszilárdult, a lyukakat a következ ők szerint kell 
elkészíteni:
  ▼M57
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 52
  
3. Az antigén hozzáadása:  
a) 1. és 3. Petri-csésze:  
i. A. vájat – hígítatlan referencia-antigén;  
ii. B. vájat – 1:2 hígítású referencia-antigén;  
iii. C. és E. vájat – referencia-antigén;  
iv. D. vájat – hígítatlan vizsgálandó antigén.  
b) 2. és 4. Petri-csésze:  
i. A. vájat – hígítatlan vizsgálandó antigén;  
ii. B. vájat – 1:2 hígítású vizsgálandó antigén;  
iii. C. vájat – 1:4 hígítású vizsgálandó antigén;  
iv. D. vájat – 1:8 hígítású vizsgálandó antigén.  
4. További utasítások:  
a) Az optimális precipitáció elérése érdekében a próbákat két szérumhí ­
gítással (1:5 és 1:10) kell elvégezni.  
b) Amennyiben a precipitációs gy űrű átmérője mindkét hígítás esetén túl 
kicsi, úgy a szérumot tovább kell hígítani.  
c) Amennyiben a precipitációs gy űrű átmérője mindkét hígítás esetén túl 
nagy és elmosódott, úgy alacsonyabb hígítási lépték ű szérumot kell 
választani.  
d) Az agaróz végs ő koncentrációja 0,8 %, a szérumoké pedig 5, illetve 
10 %.  
e) A mért átmér őket a következ ő koordinátarendszerben kell ábrázolni. 
A referencia-antigénnel azonos átmér őjű precipitációt mutató antigén ­
hígítás a munkahígítás.  ▼M57
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 53
  
C. Enzimkötött immunoszorbens teszt (ELISA) alkalmazása enzootiás 
szarvasmarha-leukózis kimutatására  
1. Az alkalmazandó anyagok és reagensek a következ ők: 
a) szilárd fázisú mikrolemezek, küvetták vagy más szilárd fázis;  
b) poliklonális vagy monoklonális elfogó ellenanyagok segítségével vagy 
anélkül a szilárd fázishoz rögzített antigén. Amennyiben az antigént 
közvetlenül a szilárd fázishoz kötik, minden pozitív reakciót mutató 
mintát a kontrollantigénnel újra meg kell vizsgálni. A kontrollanti ­
génnek meg kell egyeznie az antigénnel, kivéve, ha a BLV antigének 
nincsenek jelen. Amennyiben elfogó ellenanyagokkal vonják be a 
szilárd fázist, az ellenanyagok kizárólag a BLV antigénekre reagálhat ­
nak; 
c) a vizsgálandó biológiai folyadék;  
d) megfelel ő pozitív és negatív kontroll;  
e) konjugátum;  
f) a használt enzimhez adaptált szubsztrát;  
g) szükség esetén leállító oldat;  
h) a reagensek el őkészítésére, a vizsgálandó minták hígítására és lemo ­
sásra szolgáló oldatok;  
i) a használt szubsztrátnak megfelel ő leolvasási rendszer.  
2. A teszt standardizálása és érzékenysége  
Az ELISA-teszt érzékenységének olyan fokúnak kell lennie, hogy az 
egyesített egyedi minták esetében kapott hígítás 10-szeresére (szérum ­
minták esetében) vagy 250-szeresére (tejminták esetében) hígított E05 
szérum pozitív eredményt adjon. A minták (szérum- és tejminták) egyedi 
vizsgálata esetén a (negatív szérumban) 1:10 arányban vagy (negatív 
tejben) 1:250 arányban hígított E05 szérumnak pozitív eredményt kell 
hoznia, ha az egyedi minták vizsgálatára alkalmazott hígítási fokkal  ▼M57
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 54  
megegyez ő hígításban vizsgálják. Az ELISA-teszt min őségének ellen ­ 
őrzése és különösen az E05 szérummal kapott szám alapján az egyesí ­
tendő minták számának minden egyes termelési tétel esetében történ ő 
meghatározása az A. szakasz 2. pontjában említett intézetek feladata lesz.  
3. Az ELISA-teszt enzootiás szarvasmarha-leukózis kimutatására való alkal ­
mazásának feltételei  
a) Az ELISA-tesztek szérum- és tejmintákon alkalmazhatók.  
b) Amennyiben az ELISA-tesztek a 6. cikk (2) bekezdésének c) pont ­
jával összhangban bizonylatolási célokra, vagy a D. melléklet I. feje ­
zetével összhangban valamely állomány státuszának megállapítására 
és fenntartására alkalmazzák, a szérum- és tejmintákat oly módon 
kell elegykezelni, hogy a vizsgálati mintákat egyértelm űen hozzá 
lehessen rendelni ahhoz az állategyedhez, amelyb ől származó mintát 
az elegy tartalmazta. Az igazoló vizsgálatokat az egyes állategye ­
dekből vett mintákon kell elvégezni.  
c) Az ELISA-teszt alkalmazható valamely olyan gazdaságból gy űjtött 
tejből vett ömlesztettej-minta vizsgálatára, amelyben a tejel ő tehenek 
legalább 30 %-a tejel. Az igazoló vizsgálatokat az egyes állategye ­
dekből vett szérummintákon kell elvégezni.  ▼M57
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 55  
E. MELLÉKLET (I)  
a) Szarvasmarha-betegségek  
— ragadós száj- és körömfájás  
— veszettség  
— gümőkór 
— brucellózis  
— a szarvasmarha ragadós tüd őlobja  
— enzootiás szarvasmarha-leukózis  
— lépfene  
b) Sertésbetegségek  
— veszettség  
— brucellózis  
— klasszikus sertéspestis  
— afrikai sertéspestis  
— ragadós száj- és körömfájás  
— sertések hólyagos betegsége  
— lépfene  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 56  
E. MELLÉKLET (II)  
— Aujeszky-féle betegség  
— szarvasmarha fert őző rhinotracheitise  
— brucella suis fert őzés 
— fertőző gyomor-bélgyulladás  ▼M42
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 57  
F. MELLÉKLET  
1. MINTA  
Állat-egészségügyi bizonyítvány a tenyésztésre/termelésre/vágásra szánt szarvasmarhafélék számára
  ▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 58
  
▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 59
  
▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 60
  
▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 61
  
▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 62
  
▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 63  
2. MINTA  
Állat-egészségügyi bizonyítvány a tenyésztésre/termelésre/vágásra szánt sertések számára
  ▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 64
  
▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 65
  
▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 66
  
▼M61
 01964L0432 — HU — 27.05.2015 — 019.004 — 67
  
▼M61