A pénzügyi eszköz szerkezete A városfejlesztési alap a pénzügyi közvetítő által létrehozandó és kezelendő hitelalap formáját ölti, amelyhez a program, a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők biztosítanak hozzájárulást városfejlesztési projektek számára nyújtott, újonnan keletkeztetett hitelek finanszírozása céljából. A városfejlesztési alapot az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) által társfinanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre és az 1303/2013/EU rendeletben előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg.

Az eszköz célja Az eszköz célja: (1) az esb-alapokból finanszírozott program, a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők forrásainak ötvözése városfejlesztési projektek finanszírozásának támogatása érdekében; (2) a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférés biztosítása a támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken található városfejlesztési projektek részére, kedvező feltételekkel felkínált finanszírozási források révén; Az ilyen befektetéseket a 651/2014/EU rendelet hatályán belül kell végrehajtani; A célokhoz a következő feltételek kapcsolódnak. A városfejlesztési alap egy fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi. Az esb-programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott hozzájárulás nem szoríthatja ki a többi magán- vagy közszektorbeli befektető által kínált finanszírozást. Az esb-alapok által finanszírozott programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott finanszírozás városfejlesztési projektek számára nyújtott hitelekből álló portfólió létrehozásának célját szolgálja. A program ezenfelül – hitelenkénti alapon – részt vállal a portfólióhoz tartozó, a városfejlesztési alap részére nyújtott hitelekhez kapcsolódó veszteségekből, nemteljesítésekből, bevételekből és megtérülésekből is. Az esb-alapokból finanszírozott program társfinanszírozását a következők egyike biztosítja: az irányító hatóság által nyújtott, az esb-alapokból finanszírozott program-hozzájárulás, a pénzügyi közvetítő hozzájárulása és a társbefektetők hozzájárulásai az alapba történő társbefektetések szintjén, városfejlesztési projektek részére nyújtott hiteleken keresztül történő társbefektetések, valamint egyéb társbefektetők társbefektetései. Az alapok alapja struktúra esetében az alapok alapja utalja át az esb-alapokból finanszírozott program-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére. Az esb-alapokból származó program-hozzájárulás mellett az alapok alapja saját forrásokat is biztosíthat, amelyeket a pénzügyi közvetítő forrásaival ötvöznek. Ebben az esetben az alapok alapja arányos részt vállal a hitelportfólióhoz kapcsolódó hozzájárulások közötti kockázatmegosztásból. Amennyiben az alapok alapja által nyújtott források államháztartási források, illetve más államháztartási forrásokkal ötvözött források, a 651/2014/EU rendelet 16. cikkét kell alkalmazni.

Városfejlesztési projekt A városfejlesztési projekt egy fenntartható városfejlesztési stratégia integrált megközelítésének keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi, és hozzájárul az ennek keretében meghatározott célok megvalósításához. A városfejlesztési projektek továbbá a következő paraméterekkel kell, hogy rendelkezzenek: Pénzügyi fenntarthatóság: — A városfejlesztési projekteknek üzleti modellen kell alapulniuk, fel kell becsülniük a pénzforgalmat, és potenciális magánbefektetőket kell célozniuk. — A városfejlesztési projektek szerkezetét úgy kell kialakítani, hogy azok annyi bevételt generáljanak, illetve kiadást csökkentsenek, amennyi elégséges a városfejlesztési alapból kapott kölcsön visszafizetéséhez, továbbá úgy kell szerkezetüket kialakítani, hogy bármely állami támogatás mértékét abban a minimális összegben szabják meg, amely ahhoz szükséges, hogy a projekt a verseny torzítása nélkül valósulhasson meg. A projektek esetében olyan belső megtérülési rátát (IRR) kell alkalmazni, amely nem elégséges ahhoz, hogy kizárólag kereskedelmi alapon működő finanszírozási forrásokat vonzzon. Stratégiai összehangolás: — A városfejlesztési projektek egy integrált, fenntartható városfejlesztési stratégia részét képezik, és potenciálisan további finanszírozási forrásokat képesek bevonni egyéb magán- és közszférabeli befektetőktől. — A városfejlesztési projekteknek meg kell felelniük az esb-alapokból finanszírozott program keretében kilátásba helyezett célkitűzéseknek és beavatkozásoknak, és hozzá kell járulniuk az esb-alapokból finanszírozott program teljesítménymutatóinak teljesítéséhez. — A városfejlesztési projekteknek a megfelelő régióban/joghatóságban kell elhelyezkedniük, és hozzá kell járulniuk az esb-alapokból finanszírozott program keretében megállapított célok (ideértve a mennyiségi teljesítménymutatókat is) megvalósításához. A városfejlesztési alappal a következő beruházási prioritások támogathatók: — beruházás az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó stratégiákba a városi területeken; — beruházás a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képesség biztosítása érdekében; — beruházás az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás érdekében; — beruházás a városi környezetfejlesztésbe, ideértve a rozsdaövezetek helyreállítását és a légszennyezettség csökkentését is; — beruházás a fenntartható városi mobilitásba; — beruházási támogatás az önfoglalkoztatáshoz és új vállalkozások alapításához; — beruházás az állami foglalkoztatási szolgálatok infrastruktúrájába; — beruházás az egészségügyi és szociális ágazatokba, például infrastruktúrába, kutatás és fejlesztésbe vagy innovatív szolgáltatásokba, amelyek hozzájárulnak a helyi szintű fejlődéshez és az intézményi egészségügyi ellátásról a közösségi és elsődleges egészségügyi ellátás típusaira való átálláshoz, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítása; — beruházás a rászoruló városi és falusi közösségek fizikai rehabilitációjába és gazdasági fellendülésébe; — beruházás a kulturális örökség megőrzésébe, védelmébe, népszerűsítésébe és fejlesztésébe; — beruházás a felsőoktatásba, ideértve a vállalatokkal való együttműködést; — beruházás ikt-fejlesztésekbe.

Az állami támogatásra vonatkozó szempont A beruházás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül, és mentesül az ad hoc bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel a 651/2014/EU rendelet 16. cikkének. Az állami támogatás meglétét az alapok alapja, a pénzügyi közvetítő, a magánbefektetők és a végső kezdeményezettek szintjén kell felmérni. Ebben a tekintetben a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja a következő feltételeknek kell, hogy megfeleljen: a) a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja irányítási költségei és díjai a hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükrözik, ami akkor valósul meg, ha a pénzügyi közvetítőt, illetve az alapok alapját nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes felhívás keretében választott ák ki, vagy ha a díjazás összhangban van a 480/2014/EU rendelet 12. és 13. cikkével, és az állam más előnyöket nem biztosít. Amennyiben az alapok alapja csak átutalja az esb-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére, és közérdekű feladatot lát el, továbbá az intézkedés végrehajtása kapcsán üzleti tevékenységet nem folytat, saját forrásaival társbefektetőként nem vesz részt – következésképp nem minősül támogatás kedvezményezettjének –, elegendő azt biztosítani, hogy az alapok alapja ne részesüljön túlzott mértékű díjazásban; b) bármely városfejlesztési projekthez nyújtott magán-hozzájárulás mértéke nem lehet alacsonyabb a 651/2014/EU rendelet 16. cikkének (6) bekezdése szerint nyújtott teljes finanszírozás 30 %-ánál; c) a városfejlesztési alapot kereskedelmi alapon kell irányítani, és biztosítani kell a nyereségorientált befektetési döntések meghozatalát. A magánbefektetői hozzájárulás magánszervezetek által eszközölt befektetésnek minősül. A városfejlesztési projektek átvilágításával kapcsolatos költségeket a városfejlesztési alapot kezelő pénzügyi közvetítő kezelési költségeiből és díjaiból fedezik. ►M2 Az alapok alapjával szemben alkalmazott megkülönböztetett bánásmódot (a kockázatmegosztási rendszerekre vonatkozó aszimmetrikus feltételek), a pénzügyi közvetítő hozzájárulását és adott esetben a társbefektetők hitelek formájában nyújtott hozzájárulásait az alap és a projekt szintjén az 1303/2013/EU rendelet 43a. cikkével, valamint a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) és c) pontjával összhangban kell meghatározni, aminek további részleteit az árazási politika rögzíti. ◄ A többi társbefektető számára projektszinten nem lehetséges aszimmetrikus feltételek megszabása, mivel hozzájárulásaik befektetése nem hitelekbe és a városfejlesztési alapon kívül történik.

Hitelnyújtási politika a) A forrásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja általi folyósítása a pénzügyi közvetítő részére Az irányító hatóság és az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás aláírását követően az érintett irányító hatóság vagy alapok alapja a közpénzből nyújtott program-hozzájárulásokat átutalja a pénzügyi közvetítő részére, amely ezen hozzájárulásokat elkülönített városfejlesztési alapban helyezi el. Az átutalást részletekben és az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkében megállapított felső határok tiszteletben tartásával teljesítik. A hitelnyújtási volumencélt és a kamatlábtartományt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke szerinti előzetes értékelésben megerősítik, és az eszköz jellegének (megújuló vagy nem megújuló eszköz) meghatározásakor figyelembe veszik. b) Hitelekből álló portfólió keletkeztetése A pénzügyi közvetítő részére – a meglévő hitelnyújtási tevékenysége mellett – előre meghatározott korlátozott időtartam alatt városfejlesztési projektek részére nyújtott, támogatható hitelekből álló portfólió létrehozását kell előírni, amelyet részben a program keretében folyósított források finanszíroznak a finanszírozási megállapodásban rögzített kockázatmegosztási aránynak megfelelően. A pénzügyi közvetítő következetes hitelnyújtási politikát hajt végre, amely egy hatékony hitelportfólió-kezelést lehetővé tevő, kölcsönösen elfogadott beruházási stratégián alapul; egyúttal eleget tesz a pénzügyi ágazat alkalmazandó követelményeinek, és igazodik az irányító hatóság pénzügyi érdekeihez és szakpolitikai célkitűzéseihez. A beruházási stratégiát az integrált fenntartható városfejlesztési stratégia, a céltevékenység, a földrajzi célterületek és az elszámolható kiadások keretében határozzák meg. A hitelek azonosítását, kiválasztását, átvilágítását, dokumentálását és a végső kedvezményezettek részére történő folyósítását a pénzügyi közvetítő a szokásos eljárásaival és a vonatkozó finanszírozási megállapodásban meghatározott elvekkel összhangban hajtja végre. Amennyiben társbefektetők nyújtanak hitelt városfejlesztési projektek számára, társbefektetési megállapodást kell aláírni a pénzügyi közvetítő és a városfejlesztési projekt számára közvetlenül hitelt folyósító társbefektetők között. Egy ilyen megállapodás meghatározza a végső kedvezményezettekbe történő beruházásokra vonatkozó feltételeket, és – amennyiben alkalmazandó – összhangban áll a 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (1) 1. cikkének (3) bekezdésével. A társbefektetési megállapodás meghatározza a kockázatmegosztási rendszerekre vonatkozó esetleges feltételeket. c) A pénzügyi eszköz részére visszafizetett források újbóli felhasználása A pénzügyi eszköz részére visszafizetett forrásokat vagy újból felhasználják ugyanazon pénzügyi eszközön belül (ugyanazon pénzügyi eszközön belül megújul), vagy az irányító hatóság, illetve az alapok alapja részére történő visszafizetésüket követően a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkével összhangban használják fel. A források e megújuló felhasználására vonatkozó, az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkében említett megközelítést belefoglalják a finanszírozási megállapodásba. Amennyiben a források ugyanazon pénzügyi eszközön belül újulnak meg, az esb-alapokból eredő és a pénzügyi közvetítő által a végső kedvezményezetteknek nyújtott hitelekből a befektetési időtávon belül visszafizetett és/vagy visszafizettetett összegeket – irányadó elvként – ugyanazon pénzügyi eszköz keretében történő újbóli felhasználás céljából kell rendelkezésre bocsátani. Alternatív lehetőségként, amennyiben az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére közvetlen visszafizetést teljesítenek, a visszafizetéseket rendszeres időközönként kell teljesíteni, igazodva i. a tőketörlesztésekhez, ii. a hitelek esetlegesen visszafizettetett összegeihez és az azokon keletkező veszteségek leírásaihoz, valamint iii. az esetleges kamatfizetésekhez. Ezeket a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével és 45. cikkével összhangban kell felhasználni. d) Veszteségek megtérülése A pénzügyi közvetítő belső iránymutatásaival és eljárásaival összhangban a városfejlesztési alap által finanszírozott nemteljesítő hitelek mindegyikével kapcsolatban behajtási intézkedéseket tesz. A pénzügyi közvetítő által behajtott (az esetleges behajtási és végrehajtási költségek nélküli) összegeket elosztják a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja között. e) Kamatok és egyéb nyereségek Az esb-alapokból a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatásból keletkező kamatokat és egyéb nyereségeket az 1303/2013/EU rendelet 43. cikkének megfelelően használják fel.

Árazási politika Az árazási politikára vonatkozó javaslat megfogalmazásakor a pénzügyi közvetítő a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással és a kockázatmegosztási rendszerekkel arányosan csökkeni a portfólióhoz tartozó egyes hitelek után felszámított kamatlábat, és enyhíti az általános biztosítékokra vonatkozó követelményeket. Az árazási politika legalább a következőket tartalmazza: (1) A pénzügyi közvetítő részesedése után felszámított kamatlábat piaci alapon határozzák meg (azaz a pénzügyi közvetítő saját díjpolitikája szerint). (2) A teljes – a támogatható városfejlesztési projekteknek nyújtott, a portfólióba felvett hitelek után felszámított – kamatlábat a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással arányosan csökkenteni kell. E csökkentésnek figyelembe kell vennie azokat a díjakat, amelyeket az irányító hatóság esetlegesen felszámít a program-hozzájárulás és a kockázatmegosztási rendszerek után. (3) Az árazási politika az elszámolhatósági időszak alatt változatlan marad.

A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás összege és aránya (termékjellemzők) ►M2 A tényleges kockázatmegosztási arányt, a közpénzből nyújtott program-hozzájárulást, a megkülönböztetett bánásmód alkalmazását és a hitelek kamatlábát az előzetes értékelés megállapításai alapján kell meghatározni úgy, hogy a végső kedvezményezetteknek juttatott előny összhangban legyen a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) pontjával. ◄ A városfejlesztési alap célportfóliójának méretét a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatás indokoltságát alátámasztó előzetes értékelés alapján (az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkével összhangban) állapítják meg, és annak meghatározásakor figyelembe veszik az eszköz megújuló jellegét (amennyiben alkalmazandó). A városfejlesztési alapra fordított allokáció összegét és a kockázatmegosztási arányt az előzetes értékelés keretében megállapított hiány megszüntetéséhez szükséges módon határozzák meg, összhangban az e mellékletben meghatározott feltételekkel. A pénzügyi közvetítővel kötött megállapodásban rögzített minimális társbefektetési arányt a portfólióba felvett támogatható hitelek mindegyikére vonatkozóan meg kell határozni a támogatható hitel-tőkeösszeg program által finanszírozott maximális részének megfelelően. Egyéb vonatkozó megállapodás hiányában a pénzügyi közvetítővel kötött megállapodásban rögzített kockázatmegosztási arány határozza meg a pénzügyi közvetítő, az (alap és a projekt szintjén részt vevő) társbefektetők és a program-hozzájárulás között megosztandó veszteségek arányát. A városfejlesztési alap által nyújtandó finanszírozásra vonatkozó részletes feltételeket az egyes városfejlesztési projektekbe történő beruházásokat megelőzően határozzák meg a városfejlesztési projekt számára készített és a pénzügyi közvetítő által ellenőrzött pénzügyi előrejelzés alapján.

A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás (tevékenységek) A városfejlesztési alap által finanszírozott ügyleti alapportfólió városfejlesztési projektek számára nyújtott hiteleket tartalmaz. A portfólióba való felvételre vonatkozó alkalmassági kritériumokat uniós jogszabályokkal, az esb-alapokból finanszírozott programmal, a támogathatóságra vonatkozó nemzeti szabályokkal, (a fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés részeként) a beruházási stratégiával és a pénzügyi közvetítővel összhangban kell meghatározni. A pénzügyi közvetítőnek elfogadható becsléssel kell rendelkeznie a portfólió kockázati profiljára vonatkozóan. A pénzügyi közvetítő köteles arra, hogy az előzetes értékelés keretében megerősített beruházási stratégia alapján egy városfejlesztési projekteket tartalmazó portfóliót állítson össze, ebbe beruházzon és ezt fenntartható módon kezelje. A pénzügyi közvetítő egy olyan városfejlesztési projekteket tartalmazó portfóliót kezel, amely egy fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi. A pénzügyi közvetítőnek az egyes városfejlesztési projekthez minimumkövetelményként a következő információkat kell nyújtania: a) a projektnek és a projekt ütemezésének általános leírása, ideértve a társfinanszírozó partnerek és a részvényesek bemutatását, valamint a projekt részletes finanszírozási tervét; b) a program-hozzájárulás kiválasztásának megindokolása, ideértve egy kezdeti értékelést a projekt életképességével kapcsolatban és a városfejlesztési alapból történő beruházás ehhez kapcsolódó szükségességét; c) a kockázatok azonosítása; d) megfelelés az érintett programban leírt projektcéloknak. Ez azt jelenti, hogy a kiválasztott városfejlesztési projekteknek hozzá kell járulniuk a program céljainak megvalósításához, ideértve a mennyiségi teljesítménymutatókat is, a program érintett prioritási tengelyeiben foglaltaknak megfelelően. A portfólió végrehajtása során a pénzügyi közvetítő feladatai a következők: a) elvégzi az olyan életképes városfejlesztési projektekbe való pénzügyi beruházások azonosításával, az ezekbe történő beruházással, valamint az ilyen beruházások letárgyalásával és strukturálásával kapcsolatos tevékenységeket, amelyek eleget tesznek az érintett programra alkalmazandó követelményeknek és kritériumoknak; b) a beruházási stratégia követelményeire vonatkozó megfelelési és beruházási értékelést végez. Egy életképességi vizsgálatnak kell igazolnia, hogy a projekt nem lenne megvalósítható a városfejlesztési alapból történő beruházás nélkül; c) az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkének megfelelően jelentést készít a városfejlesztési projektekről; d) biztosítja, hogy a városfejlesztési projekt részére nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-a magánforrásokból származzon, és hogy a magánforrások lehető legnagyobb mértékű bevonása valósuljon meg.

Az irányító hatóság felelőssége Az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközzel kapcsolatos felelőssége a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében meghatározottaknak felel meg. A fedezett veszteségek közé az esedékes, fizetendő tőkeösszeg és a fennálló, rendes kamattartozás tartozik (viszont a késedelmi díjak, illetve egyéb költségek és kiadások nem.)

Időtartam A pénzügyi eszköz hitelnyújtási futamidejét úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen, hogy az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkében említett program-hozzájárulást olyan hitelek finanszírozására használják fel, amelyeket legkésőbb 2023. december 31-ig folyósítanak a végső kedvezményezetteknek. A 2020. december 31. után eszközölt beruházásokat az ezen időpont után hatályba lépő állami támogatási szabályoknak való megfelelés vizsgálata céljából értékelésnek vetik alá.

Hitelnyújtás és kockázatmegosztás a pénzügyi közvetítő szintjén (az érdekek összehangolása) Az irányító hatóság, a társbefektetők és a pénzügyi közvetítő érdekeinek összehangolása az alábbiakon keresztül valósul meg: — teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. és 13. cikkével összhangban, — a pénzügyi közvetítő hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükröző díjazása. — A pénzügyi közvetítő biztosítja a városfejlesztési projektek részére történő hitelnyújtásra fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalás legalább 30 %-ának finanszírozását. Ebből a 30 %-ból a pénzügyi közvetítőnek a városfejlesztési alap egyes projektekre fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalásának legalább 1 %-át saját forrásaiból kell befektetnie a program-hozzájárulásra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett. A maradék legalább 29 %-ot a pénzügyi közvetítő, az alap szintjén részt vevő társbefektetők vagy a projekt szintjén részt vevő társbefektetők biztosítják hitelek formájában. — A magánbefektetői társfinanszírozás teljes összege el kell, hogy érje a városfejlesztési projekthez nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-át. — A társbefektetők által nyújtott társfinanszírozás vagy az esb-alap nemzeti társfinanszírozásának tekinthető (amennyiben nem a végső kedvezményezettek saját forrásaiból származik, amikor is az ilyen társfinanszírozást támogatható projektkiadásokra fordítják), vagy pedig a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás kiegészítéseként fogható fel. — ►M2 A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők közötti kockázatmegosztást (az alap szintjén vagy a városfejlesztési projekt szintjén) a program-hozzájárulás arányában kell megállapítani, kivéve, ha az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett előzetes értékelés azt állapítja meg, hogy megkülönböztetett bánásmód alkalmazására van szükség a társbefektetők között meghatározott aszimmetrikus kockázatmegosztás formájában. Az ilyen megállapodásoknak összhangban kell lenniük a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) és c) pontjával, és szerepelniük kell a felek között kötött társbefektetési megállapodásban. Az ilyen megállapodások nem vonatkoznak a pénzügyi közvetítő saját forrásaiból eszközölt 1 %-os befektetésre, amelyre a fent említettek értelmében, az érdekek összehangolásának céljából van szükség. ◄

Pénzügyi közvetítők alkalmassága A kiválasztott pénzügyi közvetítő valamely tagállamban letelepedett, magán- vagy közszektorbeli szervezet, amely rendelkezik a pénzügyi eszközhöz hozzájáruló program joghatóságának területén elhelyezkedő városfejlesztési projektek részére történő hitelnyújtáshoz szükséges jogi engedéllyel. Az alkalmas pénzügyi közvetítőnek igazolnia kell azt is, hogy képes a városfejlesztési alap kezelésére és a városfejlesztési projektek portfóliójának felügyeletére. E tekintetben a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének követelményei mérvadók. Az alkalmas pénzügyi közvetítőnek emellett tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett célpiac területén, és megfelelő eredményeket kell felmutatnia az azonos vagy hasonló projektek, illetve a városfejlesztési alap által előirányzottakhoz hasonló projektekbe beruházó pénzügyi eszközök kezelését illetően, ideértve az esb-alapok felhasználására vonatkozó tapasztalatokat is. A pénzügyi közvetítőnek az illetékes nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős szabályozó hatóság megfelelő szabályozása alá kell tartoznia, és követnie kell a szakmai alapkezelők legjobb gyakorlatait. A pénzügyi közvetítőt kereskedelmi alapon kell irányítani. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (9) bekezdésében rögzített feltételek teljesülnek. A magánszervezetek olyan magánjogi jogalanyoknak minősülnek, amelyek saját kockázatukra, saját forrásaikból befektetéseket eszközlő magán- vagy közszférabeli befektetők tulajdonát képezik. A városfejlesztési alap jogi szerkezete kiegészítő finanszírozást tesz lehetővé abból a célból, hogy egyéb befektetőktől program-hozzájárulási forrásokat vonjanak be a városfejlesztési projektekbe. ►M2 A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor az irányító hatóságnak és az alapok alapjának tiszteletben kell tartania az uniós jogot. A pénzügyi közvetítőket nyílt, átlátható, arányos és megkülönböztetésmentes eljárás útján, az összeférhetetlenséget kizárva kell kiválasztani. A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor arra kell törekedni, hogy megkülönböztetett bánásmód alkalmazása esetén megfelelő kockázatmegosztási rendszereket hozzanak létre. ◄ A pénzügyi közvetítő kiválasztása során értékelik a városfejlesztési alapra vonatkozó beruházási stratégiát, a döntéshozatali és az általános irányítási megközelítést, az alapkezelői alkalmasságot és a pénzügyi közvetítő saját forrásokból való hozzájárulását a városfejlesztési alaphoz. A kiválasztási eljárás keretében a pénzügyi közvetítő kiválasztására vonatkozó alkalmassági kritériumok egyike a pénzügyi közvetítő azon képessége, hogy portfóliót tudjon javasolni és összeállítani a finanszírozandó városfejlesztési projektekből, figyelembe véve a kiválasztási eljárásban részt vevő pénzügyi közvetítő által javasolt legversenyképesebb árazási politikát. A pénzügyi közvetítő felelős a városfejlesztési projektek kiválasztásáért és értékeléséért. Kiválasztását követően a pénzügyi közvetítő felelős a városfejlesztési projektportfólió kezeléséért. A városfejlesztési projektek portfóliója olyan projekteket tartalmaz, amelyek finanszírozására a pénzügyi közvetítő az adott időben rendelkezésre álló információk alapján kötelezettséget vállal. Befektetőnek kell tekinteni minden olyan befektetőt, aki a pénzügyi közvetítő észszerű megítélése alapján a piacgazdasági befektető elvének megfelelő körülmények között működik a szabad piacgazdaságban, jogi jellegétől és tulajdonjogától függetlenül. Kiválasztási folyamatának kontextusában a pénzügyi közvetítő határozza meg a társbefektetők értékelésére vonatkozó feltételeket és kritériumokat, amelyeknek érthetőknek és hozzáférhetőeknek kell lenniük a potenciális társbefektetők számára. A pénzügyi közvetítőnek megkülönböztetésmentes megközelítést kell alkalmaznia a társbefektetők kiválasztását és a velük való befektetést illetően. A társbefektetők értékelése utólag ellenőrizhető.

Végső kedvezményezettek támogathatósága A végső kedvezményezetteknek az uniós és a nemzeti jog, az esb-alapok által finanszírozott vonatkozó program, a finanszírozási megállapodás és a 651/2014/EU rendelet 16. cikkében említett feltétel alapján támogathatónak kell lenniük. A hitelszerződés aláírásakor a végső kedvezményezetteknek az alábbi támogathatósági kritériumoknak kell megfelelniük: a) városfejlesztési szereplőknek minősülnek, azaz hitelfelvételre és városfejlesztési projektek kivitelezésére feljogosító jogállással rendelkező vállalkozások, különféle tulajdonosi struktúrákkal, például magán- és állami tőke ötvözésével; b) aktív partnerei a helyi és regionális önkormányzatoknak a városfejlesztés városfejlesztési projektekbe való beruházások révén történő ösztönzésével. A végső kedvezményezetteknek megfelelő jogi érdekük kell, hogy fűződjön a beruházás tárgyát képező eszközhöz. c) nem tartoznak a 651/2014/EU rendelet 1. cikke (2)–(5) bekezdésének hatálya alá; d) nem tartoznak egy vagy több korlátozott ágazathoz (2); e) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a 651/2014/EU rendelet 2. cikke (18) bekezdésének értelmében; f) a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik a pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott lejárt vagy nemteljesítő hitellel vagy lízinggel; g) olyan városfejlesztési projektekbe eszközölnek beruházásokat, amelyek támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken hajtanak végre. Ezenfelül a befektetés megvalósításakor és a hitel törlesztésekor a végső kedvezményezetteknek valamely tagállam területén lévő bejegyzett székhellyel kell rendelkezniük, és a tevékenységet – amelyhez a hitelt folyósították – az esb-alapokból finanszírozott programnak megfelelő tagállamban és régióban/joghatóságban kell folytatni.

A végső kedvezményezetteknek kínált termék jellemzői A városfejlesztési alap a végső kedvezményezetteknek a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló és a program által társfinanszírozott hiteleket nyújt. A városfejlesztési alap összegének és arányának összhangban kell állnia az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésében említett előzetes értékelés eredményeivel, és meg kell felelnie a 651/2014/EU rendeletnek. A hitelek kizárólag az alábbi engedélyezett célokra használhatók fel: a) tárgyi eszközökre és immateriális javakba irányuló beruházások; b) fejlesztési és bővítési tevékenységekkel összefüggő működőtőke-beruházások, amelyek a fenti a) pontban említett tevékenységek kiegészítői (és kapcsolódnak azokhoz). (A kiegészítő jelleget többek között a városfejlesztési projekt üzleti tervével és a finanszírozás összegével kell igazolni.) A városfejlesztési alapból nyújtott, portfólióba felvett hiteleknek mindvégig eleget kell tenniük az alábbi támogathatósági kritériumoknak: c) a meglévő hitelek refinanszírozásának vagy a már megvalósított projektek finanszírozásának kizárása érdekében a hiteleknek újonnan keletkeztetett hiteleknek kell lenniük; d) a városfejlesztési alapból a városfejlesztési projektbe történő teljes beruházás nem haladhatja meg a 20 millió EUR-t, a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően; e) a hitelek az engedélyezett célhoz vagy célokhoz euróban és/vagy az érintett joghatóság nemzeti pénznemében, és/vagy adott esetben bármely más pénznemben nyújthatnak finanszírozást; f) a hitelek mezzanine hitel, alárendelt kölcsön vagy kvázi-sajáttőke formájában nem nyújthatók; g) a hitelek megújuló hitelkeretek formájában nem nyújthatók; h) a hitelek rendszeres törlesztést és/vagy egyszeri törlesztést előíró törlesztési ütemezéssel rendelkeznek; i) a hitelek nem finanszírozhatnak kizárólag pénzügyi tevékenységeket, továbbá nem finanszírozhatnak fogyasztási hiteleket; j) Lejárat. a hitelek – az esetleges türelmi idővel együtt – legalább 12 hónapos és legfeljebb 360 hónapos futamidejűek.

Jelentéstétel és eredménycélok A pénzügyi közvetítő legalább negyedéves gyakorisággal egységesített formában és tartalommal tájékoztatja az irányító hatóságot vagy az alapok alapját. A jelentés minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges ahhoz, hogy az irányító hatóság megfeleljen az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkében foglaltaknak. A tagállamoknak a 651/2014/EU rendelet szerinti jelentéstételi és átláthatósági kötelezettségeiknek is eleget kell tenniük. Az indikátorokat a pénzügyi eszközt finanszírozó esb-program releváns prioritásának egyedi célkitűzéseihez és az előzetes értékelésben megjelölt várható eredményekhez kell igazítani. A városfejlesztési alaphoz tartozó indikátorokat legalább negyedévente mérik és jelentést készítenek azokról, továbbá minimumkövetelményként az indikátorokat hozzáigazítják az 1303/2013/EU rendelet követelményeihez. Az esb-program prioritási tengelyének közös indikátorai melletti további indikátorok a következők: a) a finanszírozott hitelek/projektek száma; b) a finanszírozott hitelek összege; c) nemteljesítések (számuk és összegük); d) visszafizetett források és nyereségek

A program-hozzájárulás gazdasági előnyének értékelése Az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt át kell utalni a végső kedvezményezettek részére, adott esetben figyelembe véve a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által a városfejlesztési alap részére biztosított kedvező finanszírozási feltételeket. A pénzügyi közvetítő – a program-hozzájárulás által a városfejlesztési alap részére biztosított kedvező finanszírozási feltételekhez igazodva – csökkenti a portfólióba felvett egyes támogatható hitelek után a végső kedvezményezettnek felszámított effektív teljes kamatlábat, és indokolt esetben enyhíti a hitelbiztosítékra vonatkozó feltételeit. Ezt az elvet meg kell jeleníteni a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja közötti finanszírozási megállapodásban.