02016R0429 — HU — 31.03.2016 — 000.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2016/429 RENDELETE (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állategészségügyi rendelet”) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 084, 2016.3.31., 1. o)





Helyesbítette:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2016/429 RENDELETE

(2016. március 9.)

a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állategészségügyi rendelet”)

(EGT-vonatkozású szöveg)







I. RÉSZ

ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK







1. FEJEZET

Tárgy, cél, hatály és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy és cél

(1) E rendelet megállapítja az állatra vagy emberre átvihető állatbetegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó szabályokat.

E szabályok a következő területeket érintik:

a) az uniós szinten problémát jelentő betegségek fontossági sorrendjének és kategóriáinak, valamint az állategészségüggyel kapcsolatos kötelezettségeknek a meghatározása (I. rész, 1–17. cikk);

c) a betegségek korai felismerése és bejelentése, a velük kapcsolatos jelentéstétel, felügyelet, mentesítési programok és a „betegségtől mentes” minősítés (II. rész, 18–42. cikk);

c) a betegségekkel kapcsolatos tudatosság, felkészültség és védekezés (III. rész, 43–83. cikk);

d) a létesítmények és szállítók nyilvántartásba vétele és engedélyezése, valamint az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek mozgatása és nyomonkövethetősége az Unión belül (IV. rész, 84–228. cikk és VI. rész, 244–248. valamint 252–256. cikk);

e) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek beléptetése az Unió területére, és az ilyen szállítmányok kivitele az Unióból (V. rész, 229–243. cikk és Va. rész, 244–246. valamint 252–256. cikk);

f) a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú, valamely tagállamból egy másikba, illetve valamely harmadik országból vagy területről valamely tagállamba történő mozgatása (VI. rész, 244–256. cikk);

g) betegséggel kapcsolatos vészhelyzet esetén meghozandó vészhelyzeti intézkedések (VII. rész, 257–262. cikk).

(2) Az (1) bekezdésben említett szabályok

a) célja a következők biztosítása:

i. az Unió mezőgazdasági termelésének és akvakultúrájának fenntarthatóságát elősegítő jobb állategészségügyi helyzet;

ii. a belső piac hatékony működése;

iii. az alábbi tényezők állategészségügyre, közegészségügyre és a környezetre gyakorolt káros hatásainak csökkentése:

— bizonyos betegségek;

— a betegségek megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedések;

b) figyelembe veszik:

i. az állategészségügy és

— a közegészségügy;

— a környezet – többek között a biológiai sokféleség és az értékes genetikai erőforrások –, valamint az éghajlatváltozás hatása;

— az élelmiszer- és takarmánybiztonság;

— az állatok jóléte, és ezzel összefüggésben az állatoknak minden elkerülhető fájdalomtól, szorongástól vagy szenvedéstől való megkímélése;

— az antimikrobiális rezisztencia;

— az élelmezésbiztonság közötti kapcsolatot;

ii. a járványvédelmi és -megelőzési intézkedések végrehajtásának gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti hatásait;

iii. a vonatkozó nemzetközi előírásokat.

2. cikk

Hatály

(1) Ez a rendelet az alábbiakra alkalmazandó:

a) tartott és vadon élő állatok;

b) szaporítóanyagok;

c) állati eredetű termékek;

d) állati melléktermékek és a belőlük származó termékek, az 1069/2009/EK rendeletben megállapított szabályok sérelme nélkül;

e) berendezések és építmények, szállítóeszközök, felszerelések és minden olyan egyéb fertőzési mód és anyag, amely a fertőző állatbetegségek terjesztésében ténylegesen vagy potenciálisan szerepet játszik.

(2) Ez a rendelet a fertőző betegségekre és azokon belül a zoonózisokra alkalmazandó, a következő jogszabályok rendelkezéseinek sérelme nélkül:

a) az 1082/2013/EU határozat;

b) a 999/2001/EK rendelet;

c) a 2003/99/EK irányelv;

d) a 2160/2003/EK rendelet.

3. cikk

A IV., V. és VI. részek hatálya

(1) A IV. rész I. címe (84–171. cikk) a következőkre alkalmazandó:

a) szárazföldi állatok és azoktól eltérő olyan állatok, amelyek szárazföldi állatokat veszélyeztető betegségeket terjeszthetnek;

b) szárazföldi állatoktól származó szaporítóanyagok;

c) szárazföldi állatoktól származó állati eredetű termékek.

(2) A IV. rész II. címe (172–226. cikk) a következőkre alkalmazandó:

a) víziállatok és azoktól eltérő olyan állatok, amelyek víziállatokat veszélyeztető betegségeket terjeszthetnek;

b) víziállatoktól származó állati eredetű termékek.

(3) A IV. rész III. címe (227. és 228. cikk) a következőkre alkalmazandó:

a) egyéb állatok;

b) az a) pontban említett egyéb állatoktól származó szaporítóanyagok és állati eredetű termékek.

(4) A IV. és az V. rész nem alkalmazandó a kedvtelésből tartott állatok az e cikk (6) bekezdésében említett nem kereskedelmi célú mozgatására, illetve a kedvtelésből tartott állatok tagállamon belüli nem kereskedelmi célú mozgatására.

(5) A kedvtelésből tartott állatoknak a nem kereskedelmi célú mozgatástól eltérő mozgatása során be kell tartani a IV. és V. részekben megállapított állategészségügyi előírásokat.

A Bizottság a 264264. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azokról a kiigazításokról, amelyek a IV. és V. rész rendelkezéseinek a kedvtelésből tartott állatok tekintetében történő helyes alkalmazása biztosításához szükségesek, mindenekelőtt annak figyelembe vétele érdekében, hogy a kedvtelésből tartott állatok olyan állatok, melyeket tartóik a háztartásukban tartják.

(6) Az VI. rész a kedvtelésből tartott állatok csak azon, nem kereskedelmi célú mozgatására alkalmazandó, amely megfelel a 245. és 246. cikkben a tulajdonosukat kísérő állatok maximálisan megengedett száma, valamint a tulajdonos mozgása és az állat mozgatása között eltelt napok maximális száma tekintetében megállapított előírásoknak.

4. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1. „állat” : gerinces, illetve gerinctelen állatok;

2. „szárazföldi állat” : madarak, szárazföldi emlősök, méhek és poszméhek;

3. „víziállat” : a következő rendszertani csoportokba tartozó, bármely életszakaszban lévő állatok, beleértve az ikrákat, a spermákat és az ivarsejteket: a) az Agnatha főosztályba és a Chondrichthyes, a Sarcopterygii és az Actinopterygii osztályba tartozó halak; b) a Mollusca törzsbe tartozó vízi puhatestűek; c) a Crustacea altörzsbe tartozó vízi rákok;

4. „egyéb állat” : a szárazföldi és víziállatoktól eltérő fajhoz tartozó állatok;

5. „tartott állat” : az ember által tartott állatok, illetve víziállatok esetében a tenyésztett víziállatok;

6. „akvakultúra” : víziállatok olyan tartása, amelynek során az állatok a nevelési vagy tenyésztési szakaszokban egy vagy több természetes vagy jogi személy tulajdonában maradnak, egészen a begyűjtésig és azt is beleértve, kivéve azon vadon élő víziállatok emberi fogyasztás céljából történő begyűjtését vagy kifogását, amelyeket azt követően leölésükig átmenetileg etetés nélkül tartanak;

7 .„tenyésztett víziállat” : bármely, akvakultúrában tartott víziállat;

8. „vadon élő állat” : a tartott állatoktól eltérő állatok;

9. „baromfi” : a következő célokra nevelt vagy fogságban tartott madár: a) az alábbiak előállítása: i. hús; ii. étkezési tojás; iii. más termékek; b) szárnyasvad-állomány utánpótlása; c) az a) és b) pontban említett típusú termelés céljából nevelt madarak tenyésztése;

10 „fogságban tartott madár” : bármely olyan madár, amely nem baromfi, és a 9. pontban leírtaktól eltérő okból tartják fogságban, beleértve a bemutatók, kiállítások, gyorsasági és egyéb versenyek, tenyésztés vagy eladás céljából tartott madarakat;

11. „kedvtelésből tartott állat” : az I. mellékletben felsorolt fajokhoz tartozó olyan tartott állat, amelyet magán-, nem pedig kereskedelmi célból tartanak;

12. „kedvtelésből tartott állat tartója” : kedvtelésből tartott állatot tartó természetes személy, aki az állat tulajdonosa is lehet;

13. „kedvtelésből tartott állat tulajdonosa” : a 247. cikk c) pontjában, a 248e. cikk (2) bekezdésének c) pontjában, a 249. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 250. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett azonosító okmányban az állat tulajdonosaként megjelölt természetes személy;

14. „nem kereskedelmi célú mozgatás” : kedvtelésből tartott állatok tulajdonosuk mozgását kísérő mozgatása, amely a) nem irányul sem a kedvtelésből tartott állat eladására, sem pedig az a feletti tulajdonjog egyéb formában történő átruházására; továbbá b) a kedvtelésből tartott állat tulajdonosának mozgásával összefüggésben valósul meg i. vagy a kedvtelésből tartott állat tulajdonosának közvetlen felelőssége mellett; vagy ii. valamely erre meghatalmazott személy felelőssége mellett, amennyiben a kedvtelésből tartott állat fizikailag különválik tulajdonosától;

15. „meghatalmazott személy” : olyan természetes személy, akinek a kedvtelésből tartott állat tulajdonosa írásban meghatalmazást ad arra, hogy megbízásából elvégezze a kedvtelésből tartott állat nem kereskedelmi célú mozgatását;

16. „betegség” : egy vagy több kórokozó által okozott, klinikai tünetekkel vagy kórbonctanielváltozással járó vagy nem járó, állatban előforduló fertőzés;

17. „kórokozó” : állatra vagy emberre átvihető, és állatokban betegség okozására képes patogén;

▼C1

18. „jegyzékbe foglalt betegség” : az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt betegség;

▼B

19. „betegségleírás” : egy adott betegségre vonatkozó, a 7. cikk a) pontjában említett kritériumok;

20. „jegyzékbe foglalt faj” : a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt állatfajok vagy -fajcsoportok, vagy pedig – új betegség esetén – azon állatfajok vagy -fajcsoportok, amelyek megfelelnek a jegyzékbe foglalt fajokra vonatkozó, a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak;

21. „veszély” : állatban vagy termékben előforduló olyan kórokozó, illetve valamely állat vagy termék olyan állapota, amely az emberi vagy állati egészségre káros hatással lehet;

22. „kockázat” : annak valószínűsége, hogy az állatok egészségére vagy a közegészségre gyakorolt káros hatás biológiai, illetve gazdasági következményekkel jár, és e következmények várható mértéke;

23. „ ►C1 biológiai védelem ◄ ” : azon irányítási és fizikai intézkedések összessége, amelyek célja a bejutás, kialakulás és terjedés kockázatának csökkentése: a) az egy állatpopuláción belül kialakuló, illetve arra és arról továbbterjedő betegségek tekintetében; vagy b) az egy létesítményen, körzeten, kompartmenten, szállítási eszközön vagy bármilyen más egyéb létesítményen, épületen vagy helyen belül, illetve arra és arról továbbterjedő betegségek tekintetében;

24. „felelős személy” : bármely, állatért vagy termékért akár korlátozott ideig felelős természetes vagy jogi személy, a kedvtelésből tartott állatok tartói és az állatorvosok kivételével;

25. „szállító” : olyan felelős személy, aki saját felelősségére vagy egy harmadik fél megbízásából állatokat szállít;

26. „állatokkal foglalkozó szakember” : szakmája gyakorlása során állatokkal vagy termékekkel kapcsolatban álló természetes vagy jogi személy, kivéve a felelős személyeket és az állatorvosokat;

27. „létesítmény” : olyan helyszín, építmény, vagy – szabadban való tartás esetén – bármely olyan környezet vagy hely, ahol ideiglenesen vagy állandó jelleggel állatokat vagy szaporítóanyagot tartanak, a következők kivételével: a) olyan háztartások, ahol kedvtelésből tartott állatokat tartanak; b) állatorvosi praxisok vagy klinikák;

28. „szaporítóanyag” : a) mesterséges szaporításra szánt, sperma, petesejt és embrió; b) keltetőtojás;

29. „állati eredetű termék” : a) állati eredetű élelmiszer, beleértve a mézet és a vért; b) emberi fogyasztásra szánt élő kagylók, élő tüskésbőrűek, élő zsákállatok és élő tengeri csigák; valamint c) a b) pontban említettektől eltérő egyéb állatok, amelyeket azzal a szándékkal készítenek elő, hogy azokat élve szállítsák a végső fogyasztóhoz;

30. „állati melléktermék” : állat teljes teste vagy testrésze, állati eredetű termék vagy olyan más, állatból nyert termék, amelyet nem emberi fogyasztásra szántak, a szaporítóanyagok kivételével;

31. „állati melléktermékből származó termék” : állati melléktermék egy- vagy többlépéses kezelésével, átalakításával vagy feldolgozásával kapott termék;

32. „termék” : a) szaporítóanyag; b) állati eredetű termék; c) állati melléktermék és abból származó termék;

33. „hatósági ellenőrzés” : az illetékes hatóságok által végzett bármilyen típusú ellenőrzés, amelynek célja az e rendeletben foglalt rendelkezések betartásának vizsgálata;

34. „egészségi állapot” : egy konkrét, jegyzékbe foglalt fajhoz kapcsolódóan jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében értelmezett állapot, a következők vonatkozásában: a) egy állat; b) a következőkön belül élő állatok: i. egy járványügyi egység; ii. egy létesítmény; iii. egy körzet; iv. egy kompartment; v. egy tagállam; vi. egy harmadik ország vagy terület;

35. „körzet” : a) szárazföldi állatok esetében egy tagállam, illetve egy harmadik ország vagy terület földrajzilag pontosan elhatárolt része, amelyen megfelelő felügyeleti, járványvédelmi és ►C1 biológiai védelmi intézkedések ◄ tárgyát képező konkrét betegség(ek) tekintetében meghatározott egészségi állapotú állati szubpopuláció él; b) víziállatok esetében egy, konkrét betegség(ek) tekintetében meghatározott egészségügyi állapotú összefüggő hidrológiai rendszer, amely az alábbi pontok egyikében említett területre terjed ki: i. folyóvíznek a forrástól a torkolatig vagy egy tóig terjedő teljes vízgyűjtő területe; ii. több vízgyűjtő terület; iii. valamely vízgyűjtő terület azon része, amely a folyóvíz forrásától egy olyan akadályig terjed, amely meggátolja egy konkrét betegség vagy konkrét betegségek bejutását; iv. part menti terület földrajzilag pontosan elhatárolt része; v. földrajzilag pontosan elhatárolt torkolati terület;

36. „vízgyűjtő terület” : domborzati elemekkel, például dombokkal vagy hegyekkel övezett terület vagy medence, amelybe a területről lefolyó valamennyi víz belefolyik;

▼C1

37. „kompartment” : egy vagy több létesítményen belül, illetve víziállatok esetében egy vagy több akvakultúrás létesítményen belül élő állati szubpopuláció, amely a megfelelő felügyeleti, járványvédelmi és biológiai védelmi intézkedések tárgyát képező konkrét betegség(ek) tekintetében meghatározott egészségi állapotú és közös biológiai védelmi irányítási rendszerbe tartozik;

▼B

38. „karantén” : állatoknak az adott járványügyi egységen kívüli állatokkal való közvetlen vagy közvetett érintkezést kizáró elkülönítésben tartása, megakadályozva egy vagy több meghatározott betegség terjedését, miközben az elkülönítve tartott állatok egy meghatározott időszak alatt felügyelet alatt állnak, és adott esetben vizsgálaton és kezelésen esnek át;

39. „járványügyi egység” : azon állatok csoportja, amelyek esetében az adott kórokozónak való kitettség valószínűsége megegyezik;

40. „kitörés” : annak hatóságilag megállapított ténye, hogy egy jegyzékbe foglalt betegség vagy egy új betegség legalább egy állatban megjelent valamely létesítményben vagy egyéb olyan helyen, ahol állatokat tartanak vagy azok előfordulnak;

41. „korlátozás alatt álló körzet” : olyan körzet, amelyben bizonyos állatok vagy termékek mozgatása tekintetében korlátozást rendeltek el és más járványvédelmi intézkedéseket alkalmaznak annak érdekében, hogy megakadályozzák egy konkrét betegség átterjedését olyan területekre, amelyeken nem alkalmaznak korlátozásokat; a korlátozás alatt álló körzet adott esetben magában foglalhat egy védő-, illetve felügyeleti körzetet is;

42. „védőkörzet” : egy betegség kitörésének helyszínén vagy a körül létrehozott körzet, amelyben járványvédelmi intézkedéseket alkalmaznak annak érdekében, hogy megakadályozzák a betegségnek az említett körzetből való továbbterjedését;

43. „felügyeleti körzet” : a védőkörzet körül létrehozott olyan körzet, amelyben járványvédelmi intézkedéseket alkalmaznak annak érdekében, hogy megakadályozzák a betegségnek a védőkörzetből való továbbterjedését;

44. „keltetőtojás” : baromfi vagy fogságban tartott madár által tojt, keltetésre szánt tojás;

45. „patások” : a III. mellékletben felsorolt állatok;

46. „szaporítóanyaggal foglalkozó létesítmény” : a) spermával összefüggésben olyan létesítmény, ahol a spermát gyűjtik, előállítják, feldolgozzák, illetve tárolják; b) petesejtekkel és embriókkal összefüggésben szakemberek egy olyan csoportja vagy olyan struktúra, amelyet a csoport állatorvosa felügyel, és amely el tudja végezni petesejtek és embriók gyűjtését, előállítását, feldolgozását és tárolását; c) keltetőtojásokkal összefüggésben keltető;

47. „keltető” : olyan létesítmény, amelyben a tojások begyűjtését és tárolását, valamint a keltetést és a bújtatást végzik a következőkkel való ellátás céljára: a) keltetőtojások; b) naposcsibék vagy más fajú frissen kikelt fiókák;

48. „körülhatárolt létesítmény” : minden olyan állandó, földrajzilag behatárolt, önkéntes alapon létrehozott és mozgatás céljára engedélyezett létesítmény, amelyben az állatokat: a) a fajok védelmére, illetve kiállítási, oktatási vagy kutatási célból tartják vagy tenyésztik; b) elkerítik és elválasztják környezetüktől; és c) állat-egészségügyi felügyeleti és ►C1 biológiai védelmi intézkedéseknek ◄ vetik alá;

49. „összegyűjtés” : tartott szárazföldi állatok több létesítményből történő összegyűjtése az adott állatfajra vonatkozóan előírt minimum tartózkodási időnél rövidebb időszakra;

50. „minimum tartózkodási idő” : az a legrövidebb idő, amely alatt biztosítani lehet, hogy az adott létesítménybe bekerült állatok egészségi állapota ne legyen rosszabb, mint az említett létesítményben tartott állatok egészségi állapota;

51. „TRACES” : a 2003/24/EK és a 2004/292/EK határozat szerinti egységes integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszer;

52. „járványvédelmi intézkedést végrehajtó akvakultúrás élelmiszeripari létesítmény” : bármely olyan élelmiszeripari vállalkozás, amelyet a 179. cikknek megfelelően engedélyeztek;

53. „hatósági állatorvos” : az illetékes hatóság által felhatalmazott és a hatósági tevékenységeknek e rendelettel összhangban történő ellátására megfelelő képesítéssel rendelkező állatorvos;

54. „harmadik országban vagy területen tevékenykedő hatósági állatorvos” : az 53. pontban említett hatósági állatorvosnak megfelelő, tevékenységét harmadik országban vagy területen végző állatorvos;

55. „illetékes hatóság” : a hatósági ellenőrzések és egyéb hatósági tevékenységek e rendeletnek megfelelő megszervezéséért felelős központi állat-egészségügyi hatóság, vagy bármely egyéb hatóság, amelyre ezt a feladatot átruházták;

56. „harmadik ország vagy terület illetékes hatósága” : valamely harmadik ország vagy terület illetékes hatósága, amely megfelel az 55. pontban említett illetékes hatóságoknak.







2. FEJEZET

Jegyzékbe foglalt betegségek, új betegségek és jegyzékbe foglalt fajok

5. cikk

Betegségek jegyzékbe foglalása

(1) A betegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó, e rendeletben megállapított betegségspecifikus szabályok az alábbiakra alkalmazandók:

a) a következő, jegyzékbe foglalt betegségek:

i. ragadós száj- és körömfájás;

ii. klasszikus sertéspestis;

iii. afrikai sertéspestis;

iv. magas patogenitású madárinfluenza;

v. afrikai lópestis; továbbá

b) az II. mellékletben szereplő jegyzékbe foglalt betegségek.

(2) A Bizottság a 264264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett jegyzék módosításaira vonatkozóan.

(3) Egy adott betegséget akkor kell az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett jegyzékbe foglalni, ha a 7. cikk szerinti értékelése megtörtént és:

a) valamennyi alábbi kritériumnak megfelel:

i. tudományosan bizonyított, hogy az adott betegség fertőző;

ii. az Unióban élnek olyan állatfajok, amelyek fogékonyak az adott betegségre, illetve megtalálhatók annak vektorai és hordozói;

iii. az adott betegség káros hatással van az állategészségügyre; vagy zoonotikus jellege miatt közegészségügyi kockázatot jelent;

iv. az adott betegség tekintetében rendelkezésre állnak diagnosztikai eszközök;

v. a kockázatcsökkentő intézkedések és adott esetben a betegség felügyelete hatásosak, és arányban állnak a betegség által az Unióban jelentett kockázatokkal, és

b) az alábbi kritériumok közül legalább egynek megfelel:

i. az adott betegség jelentős káros hatással van vagy lehet az Unióban az állategészségügyre; vagy zoonotikus jellege miatt jelentős közegészségügyi kockázatot jelent vagy jelenthet;

ii. a kórokozó a kezelésekkel szemben rezisztenciát alakított ki, és jelentős veszélyt jelent a közegészségre és/vagy az állatok egészségére az Unióban;

iii. a betegség jelentős negatív gazdasági hatással jár vagy járhat, amely az uniós mezőgazdasági vagy akvakultúrás termelést érinti;

iv. a betegség jellegéből adódóan válsághelyzetet okozhat, vagy a kórokozója bevethető bioterrorizmus céljára;

v. a betegség jelentős negatív hatást gyakorol vagy gyakorolhat az Unióban a környezetre, ideértve a biológiai sokféleséget is.

(4) A Bizottság a 264264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el betegségeknek az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett jegyzékből való törlésével kapcsolatban, amennyiben az adott betegség már nem felel meg az e cikk (3) bekezdésben megállapított kritériumoknak.

(5) A Bizottság az újonnan rendelkezésre álló, jelentős tudományos adatok fényében felülvizsgálja az egyes betegségek jegyzékbe foglalását.

6. cikk

Új betegségek

(1) A betegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó, e rendeletben megállapított szabályok az új betegségekre is alkalmazandók.

(2) Valamely, a jegyzékben nem szereplő betegség új betegségnek minősül („új betegség”), amennyiben potenciálisan megfelel a betegségek jegyzékbe foglalására vonatkozóan az 5. cikk (3) bekezdésében megállapított kritériumoknak, valamint

a) egy meglévő kórokozó továbbfejlődése vagy módosulása eredményeként jött létre;

b) ismert betegség átterjedése egy új földrajzi területre, fajra vagy populációra;

c) első alkalommal diagnosztizálták az Unióban; vagy

d) egy fel nem ismert, vagy korábban fel nem ismert kórokozó okozza.

(3) A Bizottság – végrehajtási jogi aktusok révén – megteszi a szükséges intézkedéseket az e cikk (2) bekezdésben megállapított kritériumoknak megfelelő új betegségek tekintetében. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

▼C1

(4) Azon kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben, amelyek rendkívül jelentős hatást kifejtő, újonnan fellépő kockázattal járó betegséggel kapcsolatosak, a Bizottság a 266. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el.

▼B

(5) Az e rendeletben a felelős személyek új betegségekkel kapcsolatos kötelezettségei tekintetében megállapított rendelkezések csak abban az esetben alkalmazandók, ha a Bizottság az e cikk (3) bekezdésnek megfelelően végrehajtási jogi aktust fogadott el az adott betegséggel kapcsolatban, vagy ha a betegség a 43. cikk szerinti készenléti terv hatálya alá tartozik.

7. cikk

A betegségek jegyzékbe foglalásához használandó értékelési paraméterek

A Bizottság a következő értékelési paramétereket használja annak megállapításához, hogy egy betegség az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően teljesíti-e a jegyzékbe foglalás feltételeit:

a) a betegségleírás, amely a következő adatokat kell, hogy magában foglalja:

i. a betegség által érintett állatfaj;

ii. az állatpopulációknak az adott betegséggel összefüggő morbiditása és mortalitása;

iii. a betegség zoonotikus jellege;

iv. kezeléssel szembeni rezisztencia, ideértve az antimikrobiális rezisztenciát is;

v. a betegség perzisztenciája valamely állatpopulációban vagy a környezetben;

vi. a betegség állatok, illetve adott esetben állatok és emberek közötti átvitelének módjai és gyorsasága;

vii. a betegség jelenléte vagy hiánya, valamint elterjedése az Unióban, továbbá a betegség Unióba való bejutásának kockázata, amennyiben nem fordul elő az Unióban;

viii. diagnosztikai és járványvédelmi eszközök megléte;

b) a betegség hatása a következőkre:

i. mezőgazdasági termelés és akvakultúra, valamint más gazdasági ágazatok, azon belül a következőkre:

— a betegség jelenlétének mértéke az Unióban;

— a betegség által okozott termeléskiesés;

— egyéb veszteségek;

ii. emberi egészség, azon belül a következőkre:

— állatok és emberek közötti átvihetőség;

— emberek közötti átvihetőség;

— a betegség embereket érintő formáinak súlyossága;

— hatékony megelőzési vagy orvosi kezelési lehetőségek rendelkezésre állása az embergyógyászatban;

iii. állatjólét;

iv. a biológiai sokféleség és a környezet;

c) képes-e válsághelyzetet okozni, valamint bevethető-e bioterrorizmus céljára;

d) a következő járványvédelmi és -megelőzési intézkedések megvalósíthatósága, elérhetősége és hatékonysága:

i. diagnosztikai eszközök és kapacitások;

ii. vakcinázás;

iii. gyógykezelések;

iv. ►C1 biológiai védelmi intézkedések ◄ ;

v. állatok és termékek mozgatására vonatkozó korlátozások;

vi. állatok leölése;

vii. állati hullák és egyéb releváns, állati eredetű melléktermékek ártalmatlanítása;

e) a járványvédelmi és -megelőzési intézkedések hatása a következőkre:

i. az érintett ágazatokra és a gazdaság egészére háruló közvetlen és közvetett költségek;

ii. az intézkedések társadalmi elfogadottsága;

iii. a tartott és vadon élő állatok érintett szubpopulációinak jóléte;

iv. környezet és biológiai sokféleség.

8. cikk

Fajok jegyzékbe foglalása

(1) A jegyzékbe foglalt fajokra a jegyzékbe foglalt betegségekre vonatkozó, e rendeletben megállapított betegségspecifikus szabályok, valamint az e rendelet alapján elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján összeállítja azoknak a fajoknak az e cikk (1) bekezdésében említett jegyzékét, amelyek megfelelnek az e cikk (3) bekezdésében megállapított kritériumoknak. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A jegyzék azon állatfajokat vagy az állatfajok azon csoportjait tartalmazza, amelyek konkrét, jegyzékbe foglalt betegségek terjesztése tekintetében az alábbi kritériumok alapján jelentős kockázatot jelentenek:

a) a veszélyeztetett állatpopuláció fogékonysága;

b) a lappangási idő és a fertőzőképesség ideje az érintett állatok esetében;

c) az említett állatok azon képessége, hogy az adott betegségeket hordozzák.

(3) Fel kell venni az említett jegyzékbe valamely állatfajt vagy állatfajok valamely csoportját, ha érinti őket egy adott, jegyzékbe foglalt betegség, vagy kockázatot jelentenek valamely jegyzékbe foglalt betegség terjedése szempontjából, mivel:

a) fogékonyak valamely konkrét, jegyzékbe foglalt betegségre, vagy a tudományos adatok alapján valószínű az arra való fogékonyságuk; vagy

b) az adott betegség vektorfajai vagy hordozói, vagy a tudományos adatok alapján valószínű, hogy ilyen szerepet töltenek be.

(4) A Bizottság – végrehajtási jogi aktusok révén – abban az esetben törölheti a jegyzékből valamely állatfajt vagy állatfajok valamely csoportját, amennyiben:

a) azt a jegyzékbe foglalt betegséget, amellyel összefüggésben az adott állatfajt vagy állatfaj valamely csoportját jegyzékbe foglalták, törölték a betegségek jegyzékéből; vagy

b) tudományosan bizonyított, hogy az adott faj vagy fajcsoport már nem felel meg a (3) bekezdésben megállapított kritériumoknak.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

9. cikk

A különböző kategóriákba tartozó, jegyzékbe foglalt betegségekre alkalmazandó járványvédelmi és -megelőzési szabályok

(1) A járványvédelmi és -megelőzési szabályok a jegyzékbe foglalt betegségekre a következők szerint alkalmazandók:

a) Azoknak a jegyzékbe foglalt betegségeknek a tekintetében, amelyek általában nem fordulnak elő az Unió területén és amelyek kimutatásakor azonnal mentesítési intézkedéseket kell tenni, a következő szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni:

i. a betegségekkel kapcsolatos tudatosságra és felkészültségre vonatkozó, a III. rész I. címében megállapított szabályok (43–52. cikk);

ii. a III. rész II. címének 1. fejezete szerinti járványvédelmi intézkedések (53–71. cikk); valamint

iii. a kompartmentalizációra vonatkozó, a 37. cikk (1) bekezdésében megállapított szabályok.

Az ilyen, jegyzékbe foglalt betegségekre adott esetben a b), d) és e) pontban megállapított intézkedéseket is értelemszerűen alkalmazni kell.

b) Azoknak a jegyzékbe foglalt betegségeknek a tekintetében, amelyekre vonatkozóan valamennyi tagállamban járványvédelmi intézkedéseket kell hozni az Unió-szerte történő felszámolásuk érdekében, a következő szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni:

i. a kötelező mentesítési programokra vonatkozó, a 31. cikk (1) bekezdésében megállapított szabályok;

ii. a betegségtől mentes tagállamokra és körzetekre vonatkozó, a 36. cikkben megállapított szabályok;

iii. a kompartmentalizációra vonatkozó, a 37. cikk (2) bekezdésében megállapított szabályok; valamint

iv. a 72–75., a 77–79., valamint a 81. és 83. cikkben megállapított járványvédelmi intézkedések.

Az ilyen, jegyzékbe foglalt betegségekre a d) és e) pontban megállapított intézkedéseket is értelemszerűen alkalmazni kell.

c) Azoknak a jegyzékbe foglalt betegségeknek a tekintetében, amelyek egyes tagállamokat érintenek és amelyek esetében intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy megakadályozható legyen átterjedésük az Unió hivatalosan betegségtől mentesnek minősülő vagy olyan területeire, amelyek rendelkeznek mentesítési programokkal az adott, jegyzékbe foglalt betegségre vonatkozóan, a következő szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni:

i. az önkéntes mentesítésre vonatkozó, a 31. cikk (2) bekezdésében megállapított szabályok;

ii. a betegségtől mentes tagállamokra és körzetekre vonatkozó, a 36. cikkben megállapított szabályok;

iii. a kompartmentalizációra vonatkozó, a 37. cikk (2) bekezdésében megállapított szabályok; valamint

iv. a járványvédelmi intézkedésekre vonatkozó, a 76., a 77., a 78., a 80., a 82. és a 83. cikkben megállapított szabályok.

Az ilyen, jegyzékbe foglalt betegségekre a d) és e) pontban megállapított intézkedéseket is értelemszerűen alkalmazni kell.

d) Azoknak a jegyzékbe foglalt betegségeknek a tekintetében, amelyek esetében azért van szükség intézkedésre, hogy megakadályozzák az Unió területére való bejutásuk vagy a tagállamok közötti mozgatás következményeként való elterjedésüket, a következő szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni:

i. az Unión belüli mozgatásra vonatkozó, a IV. rész I. címének 3-6.. fejezetében (124–169. cikk), II. címének 2. és 3. fejezetében (191–225. cikk) és a IV. rész 2. és 3. fejezetében (247–251. cikk) megállapított szabályok; valamint

ii. az Unióba való beléptetésre és az Unióból való kivitelre vonatkozó, az V. részben (229–243. cikk) megállapított szabályok.

Az a), b) és c) pontban említett, jegyzékbe foglalt betegségek egyúttal az e pont szerinti, jegyzékbe foglalt betegségeknek, illetve – amennyiben az adott betegség által jelentett kockázat eredményesen és arányosan mérsékelhető az állatok és termékek mozgatására vonatkozó intézkedések révén – az e) pont szerinti, jegyzékbe foglalt betegségeknek is minősülnek.

e) Azoknak a jegyzékbe foglalt betegségeknek a tekintetében, amelyek esetében Unión belüli felügyeletre van szükség, a következő szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni:

i. a bejelentésre és a jelentéstételre vonatkozó, a II. rész 1. fejezetében (18–23. cikk) megállapított szabályok;valamint

ii. a felügyeletre vonatkozó, a II. rész 2. fejezetében (24–30. cikk) megállapított szabályok.

Az a), b) és c) pontban említett, jegyzékbe foglalt betegségek egyúttal az e pont szerinti jegyzékbe foglalt betegségeknek is minősülnek.

(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján dönt az (1) bekezdésben említett járványvédelmi és -megelőzési szabályoknak az adott, jegyzékbe foglalt betegségekre történő alkalmazásáról; a Bizottság a döntést a IV. mellékletben megállapított kritériumok alapján, valamint az újonnan rendelkezésre álló jelentős tudományos adatok figyelembevételével hozza meg.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján módosítja az (2) bekezdésben említett járványvédelmi és -megelőzési szabályoknak az adott, jegyzékbe foglalt betegségekre történő alkalmazását, amennyiben az adott betegség – többek között az újonnan felmerült jelentős tudományos adatok fényében – már nem felel meg a IV. melléklet vonatkozó szakaszában megállapított kritériumoknak.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(4) Azon kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben, amelyek valamely rendkívül jelentős hatást kifejtő, újonnan fellépő kockázattal járó, jegyzékbe foglalt betegséggel kapcsolatosak, a Bizottság a 266266. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el.







3. FEJEZET

Az állatok egészségével kapcsolatos kötelezettségek







1. szakasz

Felelős személyek, állatokkal foglalkozó szakemberek és kedvtelésből tartott állatok tartói

10. cikk

Az állatok egészségével kapcsolatos kötelezettségek és ►C1 biológiai védelmi intézkedések ◄

(1) A felelős személyek:

a) a felelősségi körükbe tartozó tartott állatok és termékek tekintetében felelősek a következőkért:

i. a tartott állatok egészsége;

ii. az állatgyógyászati készítmények körültekintő és felelős használata, az állatorvosok szerepének és felelősségi körének sérelme nélkül;

iii. a betegségek elterjedéséhez kapcsolódó kockázat minimálisra csökkentése;

iv. jó állattenyésztési gyakorlatok alkalmazása.

b) adott esetben kötelesek megfelelő ►C1 biológiai védelmi intézkedéseket ◄ hozni a felelősségi körükbe tartozó tartott állatokkal és termékekkel kapcsolatban, a következők figyelembevételével:

i. a tartott állatok és a termékek fajai és kategóriái;

ii. a termelés típusa;

iii. a kapcsolódó kockázatok, tekintettel a következőkre:

— földrajzi elhelyezkedés és éghajlati körülmények; és

— helyi körülmények és gyakorlatok;

c) adott esetben kötelesek vadon élő állatok tekintetében ►C1 biológiai védelmi intézkedéseket ◄ tenni.

(2) Szakmájuk gyakorlása során az állatokkal vagy termékekkel kapcsolatban álló, állatokkal foglalkozó szakembereknek a lehető legkisebbre kell csökkenteniük a betegségek elterjedésének kockázatát.

(3) Az (1) bekezdés a) pontját a kedvtelésből tartott állatok tartóira is alkalmazni kell.

(4) Az (1) bekezdés b) pontjában említett ►C1 biológiai védelmi intézkedéseket ◄ adott esetben a következők révén kell megvalósítani:

a) fizikai védelmi intézkedések, köztük esetleg a következők:

i. körülkerítés, kerítés építése, tető lefedése, háló elhelyezése (értelemszerűen);

ii. tisztítás, fertőtlenítés, valamint rovarok és rágcsálók elleni védekezés;

iii. víziállatok esetében értelemszerűen:

— a vízellátást és vízelvezetést érintő intézkedések;

— a környező vízfolyásoktól védő természetes vagy mesterséges gátak létrehozása, amelyek megakadályozzák víziállatoknak a létesítmény területére való bejutását vagy onnan kijutását, ideértve a környező vízfolyások általi elárasztás vagy vízbeszivárgás elleni intézkedéseket;

b) gazdálkodási intézkedések, köztük esetleg a következők:

i. állatoknak, termékeknek, járműveknek és személyeknek a létesítménybe való beléptetésére és onnan való kilépésére alkalmazott eljárások;

ii. a felszerelések használatára vonatkozó eljárások;

iii. feltételek megállapítása a mozgatás tekintetében, a kapcsolódó kockázatokat figyelembe véve;

iv. feltételek megállapítása állatoknak, illetve termékeknek a létesítménybe való bejuttatása tekintetében;

v. az újonnan bejuttatott vagy beteg állatok karanténja, elkülönítése vagy elválasztása;

vi. rendszer létrehozása az elhullott állatok és egyéb állati melléktermékek biztonságos ártalmatlanítására.

(5) A felelős személyeknek, az állatokkal foglalkozó szakembereknek és a kedvtelésből tartott állatok tartóinak az e rendeletben megállapított járványvédelmi és -megelőzési intézkedések alkalmazásakor együtt kell működniük az illetékes hatósággal és az állatorvosokkal.

(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja az e cikk egységes alkalmazásához szükséges minimumkövetelményeket.

A végrehajtási jogi aktusoknak tükrözniük kell az (1) bekezdés b) pontjában említett kritériumokat.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

11. cikk

Állat-egészségügyi ismeretek

(1) A felelős személyeknek és az állatokkal foglalkozó szakembereknek megfelelő ismeretekkel kell rendelkezniük a következőkről:

a) állatbetegségek, beleértve az állatról emberre átvihető betegségeket;

▼C1

b) biológiai védelmi elvek;

▼B

c) az állatok egészsége, jóléte és az emberi egészség közötti kölcsönhatások;

d) jó állattenyésztési gyakorlatok azoknak az állatfajoknak a tekintetében, amelyeknek gondját viselik;

e) kezeléssel szembeni rezisztencia, ideértve az antimikrobiális rezisztenciát is, és annak következményei.

(2) Az (1) bekezdésnek megfelelően szükséges ismeretek tartalma és mélysége a következőktől függ:

a) a felelősségi körükbe tartozó tartott állatok vagy termékek fajai és kategóriái, valamint az érintett felelős személyeknek és az állatokkal foglalkozó szakembereknek a szakmájuk gyakorlása során az ilyen állatokkal vagy termékekkel való kapcsolatának jellege;

b) a termelés típusa;

c) a feladatkörük.

(3) Az (1) bekezdés szerinti ismeretek az alábbi módok egyikén szerzendők meg:

a) szakmai tapasztalat vagy képzés;

b) a mezőgazdaság vagy az akvakultúra ágazataiban kínált, állat-egészségügyi szempontból releváns programok;

c) formális oktatás;

d) egyéb tapasztalat vagy képzés, amely az a), b) vagy c) pontban felsoroltakkal azonos mélységű ismeretek megszerzését eredményezi.

(4) Azok a felelős személyek, akik a jövőben kedvtelésből tartandó állatok tulajdonjogát értékesítik vagy egyéb módon átruházzák, kötelesek ellátni a kedvtelésből tartandó állat jövőbeli tartóját az (1) bekezdésben említett kritériumokkal kapcsolatos, az adott, kedvtelésből tartandó állat tekintetében releváns alapvető információkkal.







2. szakasz

Állatorvosok és víziállat-egészségügyi szakemberek

12. cikk

Az állatorvosok és víziállat-egészségügyi szakemberek kötelezettségei

(1) Az állatorvosoknak az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeik gyakorlása során

a) meg kell tenniük minden megfelelő intézkedést a betegségek bejutásának, kialakulásának és terjedésének megakadályozására;

b) olyan intézkedéseket kell hozniuk, melyekkel biztosítják a betegségek korai felismerését, és ennek érdekében pontos diagnózist és differenciáldiagnózist kell felállítaniuk, hogy az adott betegség kizárható vagy megállapítható legyen;

c) tevékenyen részt kell venniük a következőkben:

i. az állat-egészségügyi tudatosság, valamint az állatok egészsége és jóléte, illetve az emberi egészség közötti kölcsönhatásokkal kapcsolatos tudatosság növelése;

ii. betegségmegelőzés;

iii. a betegségek korai felismerése és az azokra való gyors reagálás.

iv. a kezeléssel szembeni rezisztenciával, ideértve az antimikrobiális rezisztenciát is, és annak következményeivel kapcsolatos tudatosság növelése;

d) együtt kell működniük az illetékes hatóságokkal, a felelős személyekkel, az állatokkal foglalkozó szakemberekkel és a kedvtelésből tartott állatok tartóival az e rendeletben előírt járványvédelmi és -megelőzési intézkedések végrehajtásában.

(2) A víziállat-egészségügyi szakemberek a víziállatok tekintetében gyakorolhatják az e rendeletben állatorvosokhoz rendelt tevékenységeket, amennyiben az adott tagállam a saját nemzeti joga szerint erre felhatalmazta őket. Ebben az esetben az (1) bekezdés az említett víziállat-egészségügyi szakemberekre is alkalmazandó.

(3) Az állatorvosoknak és a víziállat-egészségügyi szakembereknek fent kell tartaniuk és tovább kell fejleszteniük az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeikkel kapcsolatos szakmai kapacitásaikat.







3. szakasz

Tagállamok

13. cikk

A tagállamok kötelezettségei

(1) Annak érdekében, hogy az illetékes állat-egészségügyi hatóság meghozhassa az e rendeletben előírt szükséges és megfelelő intézkedéseket, és végrehajthassa az e rendeletben előírt tevékenységeket, a tagállamok – a közigazgatás megfelelő szintjén – biztosítják, hogy az illetékes hatóság:

a) szakképzett személyzettel, létesítményekkel, felszereléssel és pénzügyi forrásokkal, továbbá a tagállam egész területére kiterjedő hatékony szervezeti struktúrával rendelkezzen;

b) rendelkezzen hozzáféréssel szakképzett személyzettel, eszközökkel, felszereléssel és pénzügyi forrásokkal rendelkező laboratóriumokhoz, hogy biztosítsa a jegyzékbe foglalt és új betegségek gyors és pontos diagnózisát, illetve differenciáldiagnózisát;

c) rendelkezzen megfelelően képzett állatorvosokkal, akik a 12. cikkben említett tevékenységeket végzik.

(2) A tagállamok a mezőgazdaság vagy az akvakultúra ágazataiban kínált megfelelő programokkal vagy a formális oktatás eszközeivel ösztönzik a felelős személyeket és az állatokkal foglalkozó szakembereket a 11. cikkben előírt megfelelő állat-egészségügyi ismeretek elsajátítására, megőrzésére és elmélyítésére.

14. cikk

Az illetékes hatóság hivatalos tevékenységeinek átruházása

(1) Az illetékes hatóság megbízhat a hatósági állatorvosoktól eltérő állatorvosokat az alábbi tevékenységek közül eggyel vagy többel:

a) a mentesítési programok keretében hozott, a 32. cikkben előírt intézkedések gyakorlati alkalmazása;

b) támogatás nyújtása az illetékes hatóságnak a 26. cikkben előírt felügyelet végrehajtásában, vagy a 28. cikk szerinti felügyeleti programokkal kapcsolatban;

c) a következőkkel kapcsolatos tevékenységek:

i. a betegségekkel kapcsolatos tudatosság, felkészültség és védekezés a III. rész szerint, a következő területeken:

— az 54. cikk, az 55. cikk (1) bekezdésének b)–g) pontja, az 57., a 73., a 74., a 79. és a 80. cikk szerinti mintavételi tevékenységek, vizsgálatok és járványügyi nyomozások végrehajtása valamely betegség előfordulásának gyanúja esetén, valamint az említett cikkek alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok;

— járványvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos tevékenységek végrehajtása valamely betegség kitörése esetén, ►C1 a 61. cikkben, a 65. cikk (1) bekezdésének a), b), e), f) és i) pontjában, a 70. cikk (1) bekezdésében, a 79., 80., 81. és a 82. cikkben felsorolt tevékenységek vonatkozásában ◄ , és az említett cikkek alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok;

— vészhelyzeti vakcinázás a 69. cikk szerint;

ii. nyilvántartásba vétel, jóváhagyás, nyomonkövethetőség és mozgatás a IV. rész szerint;

iii. kedvtelésből tartott állatoknak a 247. cikk c) pontja, a 248. cikk (2) bekezdésének c) pontja, a 249. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 250. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti azonosító okmányai kiállítása és kitöltése;

iv. a 252. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett azonosító eszközök alkalmazása és használata.

(2) A tagállamok rendelkezhetnek természetes vagy jogi személyeknek az (1) bekezdés a) és b) pontjában, valamint ac) ponta i., ii. és iv. alpontjában említett tevékenységek végrehajtására való felhatalmazásáról, amennyiben azok az e tevékenységek keretébe tartozó, konkrétan meghatározott feladatok elvégzéséhez elégséges szaktudással rendelkeznek. Ilyen esetekben e cikk (1) bekezdését és a 12. cikkben rögzített kötelezettségekre vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell ezekre a személyekre.

(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon egyéb tevékenységek vonatkozásában, amelyekkel az (1) bekezdésben szereplők mellett az állatorvosokat meg lehet bízni, és adott esetben arról, hogy az ilyen megbízásokra milyen körülmények esetén és milyen feltételek mellett kerülhet sor.

A szóban forgó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása során a Bizottság figyelembe veszi az említett tevékenységek jellegét, valamint a vonatkozó nemzetközi szabványokat.

15. cikk

A nyilvánosság tájékoztatása

Amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy egyes – az Unión belülről származó vagy az Unió területén kívülről érkező – állatok vagy termékek kockázatot jelenthetnek, az illetékes hatóság megfelelő lépéseket tesz annak érdekében, hogy a kockázat természetéről és a meghozott vagy meghozandó kockázatmegelőzési vagy -kezelési intézkedésekről tájékoztassa a nyilvánosságot, figyelembe véve a szóban forgó kockázat jellegét, súlyosságát és mértékét, valamint a tájékoztatáshoz fűződő közérdeket.







4. szakasz

Kórokozókat, vakcinákat és egyéb biológiai készítményeket kezelő laboratóriumok, létesítmények és más természetes és jogi személyek

16. cikk

A kórokozókat, vakcinákat és egyéb biológiai készítményeket kezelő laboratóriumok, létesítmények és más személyek kötelezettségei

(1) Azok a laboratóriumok, létesítmények és más természetes vagy jogi személyek, akik/amelyek kutatási, oktatási vagy diagnosztikai célból, illetve vakcinák és más biológiai készítmények előállítása céljából kórokozókat kezelnek, a releváns nemzetközi szabványok betartása mellett kötelesek:

►C1 a) meghozni a megfelelő biológiai védelmi, biológiai biztonsági és biológiai elszigetelési intézkedéseket, hogy ◄ megakadályozzák a kórokozók elszabadulását és azt követő érintkezésüket a laboratóriumon vagy más, a kórokozókat kutatási célból kezelő egységen kívül élő állatokkal;

b) biztosítani, hogy a kórokozók, vakcinák és egyéb biológiai készítmények laboratóriumok és más létesítmények közötti mozgatása ne járjon jegyzékbe foglalt, illetve új betegségek terjedésének kockázatával.

(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kórokozókat, vakcinákat és egyéb biológiai készítményeket kezelő laboratóriumok, létesítmények és más természetes vagy jogi személyek által betartandó, a jegyzékbe foglalt és új betegségek megelőzésének és az ezekkel kapcsolatos járványvédelmi intézkedéseknek a célját szolgáló, a következőkkel kapcsolatos biztonsági intézkedésekre vonatkozóan:

▼C1

a) biológiai védelmi, biológiai biztonsági és biológiai elszigetelési intézkedések;

▼B

b) a kórokozók, vakcinák és egyéb biológiai készítmények mozgatására vonatkozó követelmények.

17. cikk

Állat-egészségügyi laboratóriumok

(1) Az állat-egészségüggyel foglalkozó hatósági laboratóriumok – az uniós referencialaboratóriumok, a nemzeti referencialaboratóriumok és a hatósági állat-egészségügyi laboratóriumok – feladataik végrehajtása és felelősségük gyakorlása során kötelesek az uniós állat-egészségügyi laboratóriumok hálózatának keretében együttműködni.

(2) Az (1) bekezdésben említett laboratóriumok közötti együttműködést az uniós referencialaboratóriumoknak kell koordinálniuk annak biztosítása érdekében, hogy az e rendelet szerinti, a betegségeket illető felügyelet, azok bejelentése és a kapcsolódó jelentéstétel, a mentesítési programok, a betegségtől mentes minősítés meghatározása, valamint az állatok és termékek Unión belüli mozgatása, az Unió területére történő beléptetése és harmadik országokba vagy területekre történő kivitele korszerű, komoly és megbízható laboratóriumi elemzések, tesztek és diagnózisok alapján történjen.

(3) A hatósági laboratóriumok által rendelkezésre bocsátott eredményekre és jelentésekre szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik és az információk bizalmas kezelésének az elve alkalmazandó, továbbá – függetlenül attól a természetes vagy jogi személytől, aki vagy amely a laboratóriumi elemzéseket, teszteket vagy diagnózisokat kérte – az eredményeket, illetve jelentéseket be kell jelenteni az adott laboratóriumot kijelölő illetékes hatóság felé.

(4) Amennyiben valamely tagállamban a hatósági laboratórium egy másik tagállamból származó állati mintákon végez diagnosztikai elemzéseket, az említett laboratórium köteles bejelentést tenni a minta eredete szerinti tagállam illetékes hatósága felé:

a) azonnal, minden olyan eredményről, amely valamely, a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegség gyanújára vagy kimutatott előfordulására utal;

b) indokolatlan késedelem nélkül, minden olyan eredményről, amely valamely, a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említetteken kívüli, jegyzékbe foglalt betegség gyanújára vagy kimutatott előfordulására utal.







II. RÉSZ

A BETEGSÉGEK BEJELENTÉSE ÉS AZ AZOKKAL KAPCSOLATOS JELENTÉSTÉTEL, FELÜGYELET, MENTESÍTÉSI PROGRAMOK ÉS „BETEGSÉGTŐL MENTES” MINŐSÍTÉS







1. FEJEZET

A betegségek bejelentése és az azokkal kapcsolatos jelentéstétel

18. cikk

Tagállamokon belüli bejelentés

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a felelős személyek és más vonatkozó természetes vagy jogi személyek

a) haladéktalanul bejelentsék az illetékes hatóságnak, amennyiben bármilyen okból fennáll valamely, a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegség állatokban való előfordulásának gyanúja, vagy a betegséget állatok körében kimutatták;

b) a lehető leghamarabb bejelentsék az illetékes hatóságnak, amennyiben bármilyen okból fennáll valamely, a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, azonban a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglaltaktól eltérő, jegyzékbe foglalt betegség állatokban való előfordulásának gyanúja, vagy a betegséget állatok körében kimutatták;

c) bejelentsék egy állatorvosnak a szokatlan arányú mortalitást vagy más, súlyos betegségre utaló jeleket, illetve a termelési mutatók ismeretlen okú jelentős csökkenését a további vizsgálat érdekében, beleértve a laboratóriumi vizsgálat céljából történő mintavételt, amennyiben ez indokolt.

(2) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az (1) bekezdés c) pontjában előírt bejelentések címzettje az illetékes hatóság lehet.

(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatban:

a) kritériumok annak meghatározására, hogy fennállnak-e az (1) bekezdés c) pontjában említett, bejelentést szükségessé tevő körülmények;

b) az (1) bekezdés c) pontjában előírt további vizsgálatra vonatkozó részletes szabályok.

19. cikk

Uniós szintű bejelentés

(1) A tagállamok a betegségleírás figyelembevételével azonnal bejelentést tesznek a Bizottságnál és a többi tagállamnál a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett bármely olyan jegyzékbe foglalt betegség kitöréséről, amelynek esetében azonnali bejelentésre van szükség, annak érdekében, hogy a szükséges kockázatkezelési intézkedések időben végrehajthatók legyenek.

(2) Az (1) bekezdésben előírt bejelentésnek az alábbi, a betegség kitörésével kapcsolatos információkat kell tartalmaznia:

a) a kórokozó és adott esetben annak altípusa;

b) a vonatkozó időpontok, különösen a gyanú felmerülésének időpontja, illetve az az időpont, amikor a betegség kitörése megállapítást nyert;

c) a betegség kitörésének típusa és helyszíne;

d) bármilyen kapcsolódó betegségkitörés;

e) azok az állatok, amelyekhez a betegség kitörése köthető;

f) a kitöréssel kapcsolatban hozott bármely járványvédelmi intézkedés;

g) a jegyzékbe foglalt betegség lehetséges vagy ismert eredete;

h) az alkalmazott diagnosztikai módszerek.

20. cikk

Uniós szintű jelentéstétel

(1) A tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak és a többi tagállamnak a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, jegyzékbe foglalt azon betegségekről, amelyek esetében:

a) nincs szükség a kitörés azonnali, a 19. cikk (1) bekezdése szerinti bejelentésére;

b) szükség van a kitörés azonnali, a 19. cikk (1) bekezdése szerinti bejelentésére, de kiegészítő információkat kell benyújtani a Bizottságnak és a többi tagállamnak a következőkre vonatkozóan:

i. a 30. cikk alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusban megállapított szabályoknak megfelelő felügyelet;

ii. a 35. cikk alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusban megállapított szabályoknak megfelelő mentesítési program.

(2) Az (1) bekezdésben előírt jelentéseknek a következőkre vonatkozó adatokat kell tartalmazniuk:

a) az (1) bekezdésben említett, jegyzékbe foglalt betegségek kimutatása;

b) a felügyelet eredménye, amennyiben ez a 29. cikk c) pontjának ii. alpontja vagy a 30. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alapján elfogadott szabályoknak megfelelően szükséges;

c) a felügyeleti programok eredménye, amennyiben ez a 28. cikk (3) bekezdésének megfelelően és a 29. cikk c) pontjának ii. alpontja vagy a 30. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alapján elfogadott szabályoknak megfelelően szükséges;

d) mentesítési programok, amennyiben ez a 34. cikknek megfelelően és a 35. cikk alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusban megállapított szabályoknak megfelelően szükséges.

(3) Az e rendeletben megállapított járványvédelmi és -megelőzési szabályok hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) bekezdésben foglalt követelmények kiegészítésére, valamint a felügyeleti és a mentesítési programokkal kapcsolatos egyéb kérdésekről történő, adott esetben szükséges jelentéstételre vonatkozóan.

21. cikk

Bejelentési és jelentéstételi régiók

A 19. és 20. cikkben előírt bejelentés és jelentéstétel céljából a tagállamok bejelentési és jelentéstételi régiókat határoznak meg.

22. cikk

Az uniós szintű bejelentést és az uniós szintű jelentéstételt szolgáló számítógépes információs rendszer

A 19., 20. és 21. cikkben előírt bejelentésre és jelentéstételre vonatkozó követelmények teljesítésével kapcsolatos mechanizmusok és eszközök kezelése céljából a Bizottság számítógépes információs rendszert hoz létre és működtet.

23. cikk

Az uniós szintű bejelentésre, az uniós szintű jelentéstételre és a számítógépes információs rendszerre vonatkozó végrehajtási hatáskörök

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a 19–22. cikkben előírt bejelentésre, jelentéstételre és számítógépes információs rendszerre vonatkozó szabályokat a következők tekintetében:

a) a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, azon jegyzékbe vett betegségek, amelyeket a tagállamoknak haladéktalanul be kell jelenteniük, valamint a bejelentéshez kapcsolódó, szükséges intézkedések, a 19. cikk szerint;

b) a tagállamok által a 20. cikkben előírt jelentéstétel során szolgáltatandó információk;

c) a 22. cikkben előírt számítógépes információs rendszer létrehozására és alkalmazására irányuló eljárások, valamint a meglévő rendszerekben tárolt adatoknak és információknak az új rendszerbe történő migrációjára és a rendszer teljes körű üzembe helyezésére vonatkozó átmeneti intézkedések;

d) a 22. cikkben előírt számítógépes információs rendszerbe betáplálandó adatok formátuma és struktúrája;

e) a 19. és 20. cikkben előírt bejelentésre és jelentéstételre vonatkozó határidők, valamint a bejelentés és a jelentéstétel gyakorisága; a bejelentést és a jelentéstételt olyan időpontokban, illetve olyan gyakorisággal kell megtenni, hogy biztosítható legyen az átláthatóság és a szükséges kockázatkezelési intézkedések időben történő alkalmazása, a betegségleírás és a kitörés típusa alapján;

f) a 21. cikkben előírt bejelentési és jelentéstételi régiók jegyzékbe foglalása.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.







2. FEJEZET

Felügyelet

24. cikk

A felelős személyek felügyeleti kötelezettsége

A jegyzékbe foglalt és új betegségek jelenlétének kimutatása céljából a felelős személyek:

a) figyelemmel kell, hogy kísérjék a felelősségi körükbe tartozó állatok egészségi állapotát és viselkedését;

b) fel kell, hogy figyeljenek a felelősségi körükbe tartozó létesítmények, állatok vagy szaporítóanyagok szokásos termelési paramétereiben végbemenő bármely olyan változásra, amelynek alapján felmerülhet a gyanú, hogy azt egy jegyzékbe foglalt vagy új betegség okozza;

c) fel kell, hogy figyeljenek a felelősségi körükbe tartozó állatok szokatlan arányú mortalitására vagy az említett állatokon tapasztalható más, súlyos betegségre utaló jelekre.

25. cikk

Állatorvosi látogatás

(1) A felelős személyeknek biztosítaniuk kell, hogy a felelősségi körükbe tartozó létesítményben állatorvos látogatást tegyen, amennyiben ezt a létesítmény jelentette kockázatok szükségessé teszik, figyelembe véve a következőket:

a) a létesítmény típusa;

b) a létesítményben tartott állatok fajai és kategóriái;

c) az adott körzetben vagy régióban azon jegyzékbe foglalt és új betegségek tekintetében tapasztalható járványügyi helyzet, amelyekre a létesítményben tartott állatok fogékonyak;

d) minden olyan más, vonatkozó felügyeleti intézkedés vagy hatósági ellenőrzés, amely a tartott állatokra és a létesítmény típusára irányul.

Az említett állatorvosi látogatásoknak a létesítmény jelentette kockázatokkal arányos gyakorisággal kell történniük.

E látogatásokat más célt szolgáló állatorvosi látogatással is össze lehet kötni.

(2) Az (1) bekezdésben előírt állatorvosi látogatásoknak a járványvédelem célját kell szolgálniuk, mégpedig a következők révén:

►C1 a) biológiai védelemmel és más állat-egészségügyi kérdéssel kapcsolatos tanácsadás a felelős személy számára, ◄ a létesítmény típusának, valamint a létesítményben tartott állatok fajainak és kategóriáinak megfelelően.

b) jegyzékbe foglalt vagy új betegségek megjelenésére utaló jelek észlelése és azok bejelentése;

(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja az e cikk egységes alkalmazásához szükséges minimumkövetelményeket.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

26. cikk

Az illetékes hatóság felügyeleti kötelezettsége

(1) Az illetékes hatóságnak a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek és a releváns új betegségek jelenlétére vonatkozóan felügyeleti tevékenységet kell végeznie.

(2) A felügyeletet úgy kell megszervezni, hogy a 8. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek és az új betegségek jelenlétét kellő időben ki lehessen mutatni; ennek érdekében el kell végezni a betegséggel kapcsolatos helyzetre vonatkozó információk összegyűjtését, rendszerezését és elemzését.

(3) Az illetékes hatóságnak – adott esetben – lehetőség szerint fel kell használnia a felelős személyek által a 24. cikk szerint végzett felügyeleti tevékenységek eredményeit, valamint a 25. cikk szerinti állatorvosi látogatások során szerzett információkat.

(4) Az illetékes hatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a felügyeleti tevékenység eleget tesz a 27. cikkben, valamint a 29. cikk a) pontja értelmében elfogadott szabályokban rögzített előírásoknak.

(5) Az illetékes hatóságnak biztosítania kell az (1) bekezdésben előírt felügyeleti tevékenység során szerzett információk hatékony és eredményes összegyűjtését és felhasználását.

27. cikk

A felügyelet módszertana, gyakorisága és intenzitása

A 26. cikkben előírt felügyelet megszervezésének, eszközeinek, diagnosztikai módszereinek, gyakoriságának, intenzitásának és mintavételi módszereinek, valamint a felügyelet tárgyát képező állatpopulációnak megfelelőnek és a felügyelet céljaival arányosnak kell lenniük, figyelembe véve a következőket:

a) a betegségleírás;

b) a kapcsolódó kockázati tényezők;

c) az alábbiak egészségügyi helyzete:

i. azon tagállam, illetve annak azon körzete vagy kompartmentje, amelyben a felügyeletet végzik;

ii. azon tagállamok, harmadik országok vagy területek, amelyek az említett tagállammal, illetve annak körzetével vagy kompartmentjével határosak, vagy pedig amelyekből állatokat és termékeket léptetnek be az említett tagállamba, illetve annak körzetébe vagy kompartmentjébe;

d) a felelős személyek által a 24. cikknek megfelelően végzett – többek között a 25. cikkben említett állatorvosi látogatások formájában megnyilvánuló –, illetve más hatóságok által végzett felügyeleti tevékenység.

28. cikk

Uniós felügyeleti programok

(1) Az illetékes hatóságnak a 26. cikk (1) bekezdésében előírt felügyeleti tevékenységet felügyeleti program keretében kell végeznie, amennyiben a betegség a 29. cikk ba) pontjának megfelelően relevánsnak tekinthető az Unió számára.

(2) Az (1) bekezdésnek megfelelően felügyeleti programot létrehozó tagállamok benyújtják azt a Bizottságnak.

(3) Az (1) bekezdésnek megfelelően felügyeleti programot végrehajtó tagállamok rendszeres időközönként jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az említett felügyeleti program eredményeiről.

29. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatban:

a) a 27. cikkben előírt felügyelet megszervezése, eszközei, diagnosztikai módszerei, gyakorisága, intenzitása és mintavételi módszerei, valamint a felügyelet tárgyát képező állatpopuláció;

b) a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek és adott esetben az új betegségek hatósági megállapításának és esetdefinícióinak kritériumai;

c) a 30. cikk (1) bekezdése a) pontjának értelmében az Unió számára jelentőséggel bíró felügyeleti programok hatálya alá vonandó betegségek relevanciájának megállapítására vonatkozó kritériumok, figyelembe véve a betegségleírást és a kapcsolódó kockázati tényezőket;

d) a 28. cikk (1) bekezdésében előírt felügyeleti programokra vonatkozó követelmények a következők tekintetében:

i. a felügyeleti programok tartalma;

ii. a 28. cikk (2) bekezdésének megfelelően benyújtott felügyeleti programokban és a 28. cikk (3) bekezdésének megfelelően benyújtott rendszeres jelentésekben feltüntetendő információ;

iii. a felügyeleti programok alkalmazási ideje.

30. cikk

Végrehajtási hatáskör

(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a 26. és 28. cikkben előírt felügyeletre és felügyeleti programokra vonatkozó követelményeket, valamint a 29. cikk alapján a következőkre vonatkozóan elfogadott szabályokat:

a) annak megállapítása, hogy a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek közül melyekre vonatkozzanak felügyeleti programok a 28. cikknek megfelelően, beleértve e programok földrajzi hatályát;

b) az alábbiakra vonatkozó formai és eljárási követelmények:

i. az említett felügyeleti programoknak a Bizottság és a többi tagállam részére tájékoztatás céljából történő benyújtása;

ii. a Bizottságnak a felügyelet eredményeiről történő jelentéstétel.

(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja a 28. cikkben említett felügyeleti programok értékeléséhez alkalmazandó kritériumokat.

(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.







3. FEJEZET

Mentesítési programok

31. cikk

Kötelező és önkéntes mentesítési programok

(1) Azok a tagállamok, amelyek területének egésze, illetve amelyek körzetei vagy kompartmentjei nem mentesek a 9. cikk (1) bekezdésnek b) pontjában említett egy vagy több, jegyzékbe foglalt betegségtől, illetve melyek esetében ezt a mentességet nem igazolták

a) az említett, jegyzékbe foglalt betegségtől való mentesítés céljából, illetve az említett, jegyzékbe foglalt betegségtől való mentesség igazolása céljából programot hoznak létre, amelyet az említett betegség által fertőzött állatpopuláción belül kell végrehajtani, és amely területük érintett részeire vagy a területükhöz tartozó körzetekre vagy kompartmentekre terjed ki (a továbbiakban: kötelező mentesítési program); ezeket a programokat addig kell alkalmazni, amíg nem teljesülnek az adott tagállam területére vagy adott körzetére vonatkozóan a 36. cikk (1) bekezdésében rögzített, illetve annak adott kompartmentjére vonatkozóan a 37. cikk (2) bekezdésében rögzített, a „betegségtől mentes” minősítés kérelmezéséhez szükséges feltételek;

b) a kötelező mentesítési program tervezetét jóváhagyás céljából benyújtják a Bizottságnak.

(2) Azok a tagállamok, amelyek nem mentesek a 9. cikk (1) bekezdésnek c) pontjában említett egy vagy több, jegyzékbe foglalt betegségtől, illetve melyek esetében ezt a mentességet nem igazolták, és amelyek úgy határoznak, hogy az említett egy vagy több, jegyzékbe foglalt betegségtől való mentesítés céljából az érintett állatpopuláció körében végrehajtandó, területük, illetve annak körzetei vagy kompartmentjei adott részeire kiterjedő programot hoznak létre (a továbbiakban: önkéntes mentesítési program), a programtervezetet jóváhagyás céljából benyújtják a Bizottságnak, amennyiben az érintett tagállam állat-egészségügyi biztosítékok Unión belüli elismerését kéri a szóban forgó betegség tekintetében, az állatok és termékek mozgatása vonatkozásában.

Az önkéntes mentesítési programokat addig kell alkalmazni, amíg:

a) nem teljesülnek az adott tagállam területére vagy adott körzetére vonatkozóan a 36. cikk (1) bekezdésében rögzített, illetve annak adott kompartmentjére vonatkozóan a 37. cikk (2) bekezdésében rögzített, a „betegségtől mentes” minősítés kérelmezéséhez szükséges feltételek; vagy

b) egyértelművé nem válik, hogy lehetetlen teljesíteni a „betegségtől mentes” minősítés kérelmezéséhez szükséges feltételeket és a program ily módon már nem tölti be célját; vagy

c) a tagállam meg nem szünteti a programot.

(3) A Bizottság adott esetben végrehajtási jogi aktusok útján jóváhagyja a következőket:

a) a Bizottságnak az (1) bekezdésnek megfelelően jóváhagyás céljából benyújtott kötelező mentesítési programtervezetek;

b) a Bizottságnak a (2) bekezdésnek megfelelően jóváhagyás céljából benyújtott önkéntes mentesítési programtervezetek,

amennyiben az ebben a fejeztben meghatározott feltételek teljesülnek.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(4) Azon kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben, amelyek valamely rendkívül jelentős hatású kockázattal járó, jegyzékben foglalt betegséggel kapcsolatosak, a Bizottság a 266. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó, az e cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti végrehajtási jogi aktusokat fogad el.

A Bizottság kellően indokolt esetekben végrehajtási jogi aktusok révén jóváhagyhatja az e cikk (3) bekezdésének a), illetve a b) pontjának megfelelően jóváhagyott mentesítési programnak a tagállam által javasolt módosítását, vagy visszavonhatja a program jóváhagyását. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(5) A Bizottság a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a következőkre vonatkozóan:

a) a mentesítési programokban meghatározott járványvédelmi stratégiák, a különböző betegségek tekintetében megfogalmazott időközi és végső célkitűzések, valamint a programok alkalmazásának időszaka;

b) eltérések a mentesítési programok jóváhagyás céljából történő benyújtásának az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésében előírt követelményétől azokban az esetekben, amelyekben a 32. cikk (2) bekezdésének és a 35. cikknek megfelelően elfogadott, az említett programokra vonatkozó szabályok alapján nincs szükség ezek jóváhagyására;

c) a tagállamok által a Bizottságnak és a többi tagállamnak benyújtandó azon információk, amelyek az említett mentesítési programok jóváhagyásának követelményétől való, az e bekezdés b) pontjában foglalt eltérésekkel kapcsolatosak.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e bekezdés b) pontja alapján elfogadott szabályok módosítása vagy megszüntetése céljából.

32. cikk

A kötelező és önkéntes mentesítési programok keretében hozott intézkedések

(1) A mentesítési programoknak legalább a következő intézkedéseket kell tartalmazniuk:

a) járványvédelmi intézkedések, amelyek célja azon létesítmények, kompartmentek és körzetek kórokozótól való mentesítése, amelyekben a betegség megjelent, továbbá az újrafertőződés megelőzése;

b) a 26–30. cikkben megállapított szabályoknak megfelelően végzett felügyelet a következők igazolására:

i. az a) pontban előírt járványvédelmi intézkedések hatékonysága;

ii. a jegyzékbe foglalt betegségtől való mentesség;

c) a valamely betegséget kimutató felügyeleti eredmények esetén hozandó járványvédelmi intézkedések.

(2) A Bizottság a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a következőkkel kapcsolatban annak érdekében, hogy biztosítható legyen a mentesítési programok eredményessége:

a) az (1) bekezdés a) pontjában előírt járványvédelmi intézkedések;

b) járványvédelmi intézkedések, amelyek célja a létesítményekben, körzetekben és kompartmentekben megakadályozni a felügyelet tárgyát képező állatpopulációnak a szóban forgó betegséggel való újrafertőződését;

c) a felügyelet megszervezése, eszközei, diagnosztikai módszerei, gyakorisága, intenzitása és mintavételi módszerei, valamint a felügyelet tárgyát képező állatpopuláció;

d a jegyzékbe foglalt betegséget kimutató felügyeleti eredmények esetén az (1) bekezdés c) pontjának megfelelően hozandó járványvédelmi intézkedések;

e) a szóban forgó betegség vagy állatfaj tekintetében adott esetben megfelelő vakcinázás kritériumai.

33. cikk

A Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtott kötelező és önkéntes mentesítési programok

A tagállamok által a 31. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak benyújtott, a kötelező és önkéntes mentesítési programok jóváhagyására irányuló kérelmekben a következő információkat kell megadni:

a) a kötelező vagy önkéntes mentesítési program hatálya alá tartozó, jegyzékbe foglalt betegséggel kapcsolatos járványügyi helyzet leírása;

b) a mentesítési program hatálya alá tartozó földrajzi és igazgatási terület vagy kompartment leírása és körülhatárolása;

c) a mentesítési program azon járványvédelmi intézkedéseinek leírása, amelyeket a 32. cikk (1) bekezdése és a 32. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott szabályok előírnak;

d) a mentesítési programban részt vevő felek szervezetének, felügyeletének és feladatainak a leírása;

e) a mentesítési program várható időtartama;

f) a mentesítési program végrehajtásának időközi célkitűzései és járványvédelmi stratégiái.

34. cikk

Jelentéstétel

A mentesítési programot végrehajtó tagállam a következőket nyújtja be a Bizottságnak:

a) a folyamatban lévő mentesítési programoknak a 33. cikk f) pontjában említett időközi célkitűzései megvalósulásának Bizottság általi nyomon követését lehetővé tevő jelentések;

b) zárójelentés az adott mentesítésiprogram lezárultát követően.

35. cikk

Végrehajtási hatáskör

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a 31–34. cikkben előírt, az információkra vonatkozó, valamint a formai és eljárási követelményeket a következőkre vonatkozóan:

a) a kötelező és önkéntes mentesítési programok tervezeteinek jóváhagyás céljából történő benyújtása;

b) teljesítménymutatók;

c) a Bizottság és a többi tagállam számára történő jelentéstétel a kötelező vagy önkéntes mentesítési programok végrehajtásának eredményeiről.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.







4. FEJEZET

„Betegségtől mentes” minősítés

36. cikk

Betegségtől mentes tagállamok és körzetek

(1) Egy tagállam a teljes területére vagy annak egy vagy több körzetére vonatkozóan a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett egy vagy több, jegyzékbe foglalt betegség és egy vagy több érintett állatfaj tekintetében kérheti a Bizottságtól a „betegségtől mentes” minősítés jóváhagyását, amennyiben az alábbi feltételek közül legalább egy teljesül:

a) a „betegségtől mentes” minősítésre irányuló kérelem tárgyát képező betegség tekintetében jegyzékbe foglalt fajok egyike sem fordul elő a tagállam teljes területén vagy a kérelem tárgyát képező érintett körzet(ek)ben;

b) a kórokozó tudvalevőleg nem képes életben maradni a tagállam teljes területén vagy a kérelem tárgyát képező érintett körzet(ek)ben, a 39. cikk a) pontjának ii. alpontjában említett kritériumok szerint;

c) a kizárólag vektorok által terjesztett, jegyzékbe foglalt betegségek esetében a vektorok egyike sincs jelen vagy tudvalevőleg nem képes életben maradni a tagállam teljes területén vagy a kérelem tárgyát képező érintett körzet(ek)ben, a 39. cikk a) pontjának ii. alpontjában említett kritériumok szerint;

d) a jegyzékbe foglalt betegségtől való mentességet a következők révén igazolták:

i. a 32. cikk (1) bekezdésében megállapított szabályoknak és az említett cikk (2) bekezdése alapján elfogadott szabályoknak megfelelő mentesítési program; vagy

ii. korábbi adatok és felügyeleti adatok.

(2) A „betegségtől mentes” minősítés iránti tagállami kérelmekben bizonyítékokat kell bemutatni annak alátámasztására, hogy teljesülnek a „betegségtől mentes” minősítés jóváhagyásának az (1) bekezdésben megállapított feltételei.

(3) Egy tagállam a teljes területére vagy annak egy vagy több körzetére vonatkozóan, a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egy vagy több, jegyzékbe foglalt betegség tekintetében kérheti a Bizottságtól – bizonyos meghatározott esetekben – a „betegségtől mentes” minősítés jóváhagyását, valamint a „nem vakcinázó” minősítés jóváhagyását, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

a) a jegyzékbe foglalt betegségtől való mentességet a következők révén igazolták:

i. a 32. cikk (1) bekezdésében megállapított szabályoknak és az említett cikk (2) bekezdése alapján elfogadott szabályoknak megfelelő mentesítési program; vagy

ii. korábbi adatok és felügyeleti adatok;

b) bizonyították, hogy az adott betegség elleni vakcinázás magasabb költségekkel járna, mint a betegségtől való mentesség vakcinázás nélkül történő megőrzése.

(4) Az (1) és (2) bekezdésben, illetve adott esetben a (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülése esetén a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján – szükség esetén módosítva – jóváhagyja a tagállamok „betegségtől mentes” minősítés vagy „nem vakcinázó” minősítés iránti kérelmeit.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

37. cikk

Kompartmentek

(1) Egy tagállam kérheti a Bizottságtól kompartmentjei „betegségtől mentes” minősítésének elismerését a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek tekintetében, valamint az adott kompartment „betegségtől mentes” minősítésének védelmét, ha területén az említett, jegyzékbe foglalt betegségek közül egy vagy több kitör, amennyiben:

a) az említett kérelem tárgyát képező, jegyzékbe foglalt betegség(ek) bejutása a kompartment szintjén hatékonyan megelőzhető, figyelembe véve a betegségleírást;

▼C1

b) a kérelem tárgyát képező kompartment egyetlen közös biológiai védelmi irányítási rendszer alá tartozik, amely biztosítja a hozzá tartozó valamennyi létesítmény „betegségtől mentes” minősítését;

▼B

c) az illetékes hatóság a kérelem tárgyát képező kompartment számára az alábbi cikkeknek megfelelően engedélyezte az állatok és az azokból származó termékek mozgatását:

i. 99. és 100. cikk a szárazföldi állatokat tartó vagy azokból származó termékeket tároló kompartmentekre vonatkozóan;

ii. 183. és 184. cikk a tenyésztett víziállatokat tartó vagy azokból származó termékeket tároló kompartmentekre vonatkozóan.

(2) Egy tagállam kérheti a Bizottságtól kompartmentjei „betegségtől mentes” minősítésének elismerését a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt egy vagy több betegség tekintetében, amennyiben:

a) az említett kérelem tárgyát képező, jegyzékbe foglalt betegség(ek) bejutása a kompartment szintjén hatékonyan megelőzhető, figyelembe véve a betegségleírást;

b) az alábbi feltételek közül egy vagy több teljesül:

i. a 36. cikk (1) bekezdésében előírt feltételek;

▼C1

ii. a kompartmenthez tartozó létesítmények megkezdik vagy újrakezdik tevékenységüket, és közös biológiai védelmi irányítási rendszert hoztak létre, amely biztosítja a kompartment betegségtől való mentességét;

c) a kérelem tárgyát képező kompartment egyetlen közös biológiai védelmi irányítási rendszerbe tartozik, amely biztosítja a hozzá tartozó valamennyi létesítmény „betegségtől mentes” minősítését; és

▼B

d) az illetékes hatóság a kérelem tárgyát képező kompartment számára az alábbi cikkeknek megfelelően engedélyezte az állatok és az azokból származó termékek mozgatását:

i. 99. és 100. cikk a szárazföldi állatokat tartó vagy azokból származó termékeket tároló kompartmentekre vonatkozóan;

ii. 183. és 184. cikk a tenyésztett víziállatokat tartó vagy azokból származó termékeket tároló kompartmentekre vonatkozóan.

(3) A kompartmentek „betegségtől mentes” minősítésének elismerése iránti, az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő tagállami kérelmekben bizonyítékokat kell bemutatni annak alátámasztására, hogy teljesülnek az említett bekezdésekben megállapított feltételek.

(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján:

a) az (1) bekezdésben vagy a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülése esetén – szükség szerint módosítást követően – elismeri a kompartmentek „betegségtől mentes” minősítését;

b) meghatározza, hogy a 9. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek közül melyek esetében hozhatók létre betegségtől mentesnek minősülő kompartmentek.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikkben megállapított rendelkezéseket kiegészítő rendelkezésekkel kapcsolatban, a következők tekintetében:

a) a kompartmentek „betegségtől mentes” minősítésének elismerésére vonatkozó, az e cikk (1) és (2) bekezdése szerinti követelmények, mégpedig a 9. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek leírása alapján, legalább a következők tekintetében:

i. felügyelet és a betegségtől való mentesség alátámasztását szolgáló egyéb bizonyítékok;

ii. ►C1 biológiai védelmi intézkedések ◄ ;

b) a kompartmentek „betegségtől mentes” minősítésének illetékes hatóság általi, az (1) és (2) bekezdésben előírt jóváhagyására vonatkozó részletes szabályok; és

c) a több tagállam területén található kompartmentekre vonatkozó szabályok.

38. cikk

A betegségtől mentes tagállamok, körzetek vagy kompartmentek jegyzékei

Minden egyes tagállam naprakész jegyzéket készít és vezet a 36. cikk (1) és (3) bekezdése szerinti, „betegségtől mentes” minősítésű területeiről vagy körzeteiről, valamint adott esetben a 37. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti, „betegségtől mentes” minősítésű kompartmentjeiről.

Ezeket a jegyzékeket a tagállamok a nyilvánosság számára is elérhetővé teszik. A Bizottság segítséget nyújt a tagállamoknak a jegyzékekben foglalt információ nyilvánosan hozzáférhetővé tételében azáltal, hogy internetes honlapján elhelyezi a tagállamok internetes tájékoztató oldalaira mutató linkeket.

39. cikk

Felhatalmazás a tagállamok és körzetek „betegségtől mentes” minősítése tekintetében

A Bizottság a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a következőkre vonatkozóan:

a) a tagállamok és körzeteik „betegségtől mentes” minősítésének részletes szabályai a különböző betegségleírások alapján, a következők tekintetében:

i. azon kritériumok, amelyek alapján a tagállamok alátámaszthatják azon állításaikat, miszerint területükön nincsenek jelen vagy nem képesek életben maradni jegyzékbe foglalt fajok, valamint az ilyen állítások alátámasztását szolgáló bizonyítékok, a 36. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelően;

ii. azon kritériumok és azon bizonyítékok, amelyek alapján alátámasztható az az állítás, hogy egy kórokozó vagy vektor nem képes életben maradni, a 36. cikk (1) bekezdése b) és c) pontjának megfelelően;

iii. a betegségtől való mentesség megállapításának kritériumai és alkalmazandó feltételei, a 36. cikk (1) bekezdése d) pontjának megfelelően;

iv. felügyelet és a betegségtől való mentesség alátámasztását szolgáló egyéb bizonyítékok;

v. ►C1 biológiai védelmi intézkedések ◄ ;

vi. a betegségtől mentes tagállamokban és azok körzeteiben érvényes vakcinázási korlátozások és feltételek;

vii. a betegségtől mentes körzeteket vagy a mentesítési program hatálya alá tartozó körzeteket a korlátozás alatt álló körzetektől elválasztó körzetek („pufferzónák”) létrehozása;

viii. a több tagállam területére kiterjedő körzetek;

b) eltérések a „betegségtől mentes” minősítésnek a 9. cikk (1) bekezdése b) és c) pontjában említett egy vagy több, jegyzékbe foglalt betegség tekintetében való, a 36. cikk (1) bekezdésének megfelelő bizottsági jóváhagyására vonatkozó követelménytől azokban az esetekben, amelyekben az e cikk a) pontja alapján elfogadott szabályokban a betegségtől való mentesség feltételeire vonatkozóan megállapított részletes szabályok miatt nincs szükség ilyen jóváhagyásra;

c) a tagállamok által a Bizottságnak és a többi tagállamnak a betegségtől való mentességről szóló nyilatkozatok alátámasztása céljából benyújtandó információk, anélkül hogy a 36. cikk (4) bekezdésének megfelelő végrehajtási jogi aktus elfogadására lenne szükség az e cikk a b) pontjának megfelelően.

40. cikk

Végrehajtási hatáskör

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a területek, körzetek és kompartmentek betegségtől való mentességéről szóló nyilatkozatok alátámasztása céljából a tagállamok által a Bizottságnak és a többi tagállamnak benyújtandó információkra vonatkozó részletes követelményeket a 36–39. cikk tekintetében, valamint a következőket illető formai és eljárási követelményeket:

a) a tagállam teljes területére vagy annak körzeteire és kompartmentjeire vonatkozó, „betegségtől mentes” minősítés iránti kérelmek;

b) a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere a betegségtől mentes tagállamokra vagy azok körzeteire és kompartmentjeire vonatkozóan.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

41. cikk

A „betegségtől mentes” minősítés fenntartása

(1) A tagállamok csak addig tarthatják fenn területüknek vagy annak körzeteinek vagy kompartmentjeinek „betegségtől mentes” minősítését, amíg:

a) teljesülnek a 36. cikk (1) bekezdésében, a 37. cikk (1) és (2) bekezdésében, valamint az e cikk (3) bekezdése és a 39. cikk alapján elfogadott szabályokban megállapított, a „betegségtől mentes” minősítésre vonatkozó feltételek;

b) a 27. cikkben előírt követelmények figyelembevételével felügyeleti tevékenységet végeznek annak ellenőrzésére, hogy az adott terület, körzet vagy kompartment mentes-e azon, jegyzékbe foglalt betegségtől, amelynek tekintetében jóváhagyták vagy elismerték a „betegségtől mentes” minősítést;

c) az e rendelet IV. és V. részében megállapított szabályoknak megfelelően korlátozásokat alkalmaznak azon állatfajoknak és adott esetben a belőlük származó termékeknek az adott területre, körzetre vagy kompartmentre irányuló mozgatására, amelyeket a jóváhagyott vagy elismert „betegségtől mentes” minősítés hatálya alá tartozó betegség tekintetében jegyzékbe foglaltak;

d) egyéb ►C1 biológiai védelmi intézkedéseket ◄ alkalmaznak azon, jegyzékbe foglalt betegség bejutásának megakadályozására, amelynek tekintetében a „betegségtől mentes” minősítést jóváhagyták vagy elismerték.

(2) Amennyiben már nem teljesülnek az (1) bekezdésben említett, a „betegségtől mentes” minősítés fenntartására vonatkozó feltételek, a tagállamok erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(3) A Bizottság a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a „betegségtől mentes” minősítés fenntartásának alábbi feltételeire vonatkozóan:

a) az (1) bekezdés b) pontjában előírt felügyelet;

b) az (1) bekezdés d) pontjában előírt ►C1 biológiai védelmi intézkedések ◄ .

42. cikk

A „betegségtől mentes” minősítés felfüggesztése, visszavonása és visszaállítása

(1) Amennyiben egy tagállam tudomására jut vagy okkal feltételezi, hogy „betegségtől mentes” minősítése fenntartásának, illetve valamely hozzá tartozó körzet vagy kompartment „betegségtől mentes” minősítése fenntartásának bármely feltétele már nem teljesül, a tagállam haladéktalanul:

a) a kockázatok függvényében adott esetben felfüggeszti vagy korlátozza azon jegyzékbe foglalt betegséggel kapcsolatban jegyzékbe foglalt fajoknak az említett betegség tekintetében jobb egészségügyi állapotú más tagállamba, körzetbe vagy kompartmentbe irányuló mozgatását, amelynek tekintetében a „betegségtől mentes” minősítést jóváhagyták vagy elismerték;

b) végrehajtja a III. rész II. címében előírt járványvédelmi intézkedéseket, amennyiben ez segíti azon, jegyzékbe foglalt betegség terjedésének megelőzését, amelynek tekintetében a „betegségtől mentes” minősítést jóváhagyták vagy elismerték.

(2) Az (1) bekezdésben előírt intézkedéseket meg kell szüntetni, amennyiben további vizsgálatok során megállapítást nyer, hogy:

a) a feltételek gyanított megsértésére nem került sor; vagy

b) a feltételek gyanított megsértése nem járt jelentős hatással, és a tagállam biztosítékokkal tud szolgálni, hogy „betegségtől mentes” minősítése fenntartásának feltételei újra teljesülnek.

(3) Amennyiben a tagállam által végzett további vizsgálat útján megerősítést nyer, hogy kitört azon jegyzékbe foglalt betegség, amely tekintetében a tagállam „betegségtől mentes” minősítést kapott, illetve hogy egyéb módon jelentősen sérültek a „betegségtől mentes” minősítés fenntartásának a 41. cikk (1) bekezdésében említett feltételei, vagy a fentiek nagy valószínűséggel bekövetkeztek, a tagállam erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.

(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján indokolatlan késedelem nélkül visszavonja a tagállam vagy körzet „betegségtől mentes” minősítésének a 36. cikk (4) bekezdésének megfelelő jóváhagyását vagy a kompartment „betegségtől mentes” minősítésének a 37. cikk (4) bekezdésének megfelelő elismerését, amennyiben az említett tagállam arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy már nem teljesülnek a „betegségtől mentes” minősítés fenntartásának feltételei.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(5) Azokban a kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben, amikor a az e cikk (3) bekezdésében említett, jegyzékbe foglalt betegség gyorsan terjed, és fennáll annak a kockázata, hogy rendkívül jelentős hatást gyakorolhat az állatok egészségére vagy a közegészségre, a gazdaságra vagy a társadalomra, a Bizottság a 266. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el.

(6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a „betegségtől mentes” minősítés felfüggesztésére, visszavonására és visszaállítására vonatkozóan az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott szabályokat kiegészítő rendelkezésekkel kapcsolatban.







III. RÉSZ

A BETEGSÉGEKKEL KAPCSOLATOS TUDATOSSÁG, FELKÉSZÜLTSÉG ÉS VÉDEKEZÉS







I. CÍM

A BETEGSÉGEKKEL KAPCSOLATOS TUDATOSSÁG ÉS FELKÉSZÜLTSÉG







1. FEJEZET

Készenléti tervek és szimulációs gyakorlatok

43. cikk

Készenléti tervek

(1) A betegséggel kapcsolatos magas szintű tudatosság, felkészültség és a gyors reagálási képesség érdekében a tagállamok – a szakértőkkel és az érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációt követően – készenléti terveket és szükség esetén részletes útmutatókat dolgoznak ki és tartanak naprakészen; ezekben meghatározzák azokat az intézkedéseket, amelyeket az adott tagállamban a 9. cikk (1) bekezdésnek a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegség vagy adott esetben egy új betegség előfordulása esetén meg kell hozni.

(2) A készenléti terveknek és adott esetben a részletes útmutatóknak ki kell terjedniük legalább a következőkre:

a) az illetékes hatóságon belül, illetve más hatóságokkal közösen alkalmazandó döntéshozatali lánc létrehozása, a gyors és eredményes tagállami, regionális és helyi szintű döntéshozatali eljárás biztosítására;

b) az illetékes hatóság és a többi érintett hatóság, illetve az érdekelt felek közötti együttműködés keretei, melyek célja annak biztosítása, hogy az intézkedéseket következetesen és összehangolt módon hajtsák végre;

c) a következőkhöz történő hozzáférés:

i. létesítmények;

ii. laboratóriumok;

iii. eszközök;

iv. személyzet;

v. sürgősségi pénzeszközök;

vi. minden olyan más megfelelő anyag és erőforrás, amely a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek, illetve az új betegségek gyors és hatékony felszámolásához szükséges;

d) az illetékes hatóságnak a szükséges szakértői támogatást nyújtó alábbi központok és csoportok megléte:

i. központi szintű működőképes járványvédelmi központ;

ii. regionális és helyi járványvédelmi központok, a tagállamok közigazgatási és földrajzi helyzetének megfelelően;

iii. operatív szakértői csoportok;

e) a II. cím 1. fejezetében előírt járványvédelmi intézkedések végrehajtása a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek és az új betegségek tekintetében;

f) adott esetben a vészhelyzeti vakcinázásra vonatkozó rendelkezések;

g) az illetékes hatóság által a 64. cikk (1) bekezdésének megfelelően létrehozott, korlátozás alatt álló körzetek földrajzi határainak megállapítását szabályozó elvek;

h) a szomszédos tagállamokkal és adott esetben a szomszédos harmadik országokkal és területekkel folytatott koordináció.

44. cikk

A készenléti tervekre vonatkozó végrehajtási hatáskör

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a 43. cikk (1) bekezdésében előírt készenléti tervek tagállamokban történő végrehajtására vonatkozó szükséges intézkedéseket..

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

45. cikk

Szimulációs gyakorlatok

(1) Az illetékes hatóságnak biztosítania kell a 43. cikk (1) bekezdésében előírt készenléti tervekhez kapcsolódó szimulációs gyakorlatok rendszeres vagy megfelelő időközönként történő elvégzését a következők érdekében:

a) a betegségekkel kapcsolatos magas szintű tudatosság, felkészültség és a gyors reagálási képesség biztosítása a tagállamban;

b) az említett készenléti tervek működőképességének ellenőrzése.

(2) Amennyiben megvalósítható és indokolt, a szomszédos tagállamok illetékes hatóságaival, valamint a szomszédos harmadik országok és területek illetékes hatóságaival szoros együttműködésben kell szimulációs gyakorlatokat végezni.

(3) A tagállamok kérésre a Bizottság és a többi tagállam rendelkezésére bocsátják a szimulációs gyakorlatok főbb eredményeiről készített jelentést.

(4) Amennyiben indokolt és szükséges, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja a szimulációs gyakorlatoknak a tagállamokban történő gyakorlati végrehajtására vonatkozó szabályokat, a következők tekintetében:

a) a szimulációs gyakorlatok gyakorisága;

b) a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek közül több betegségre kiterjedő szimulációs gyakorlatok.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 266. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.







2. FEJEZET

Állatgyógyászati készítmények járványvédelmi és -megelőzési célból történő alkalmazása

46. cikk

Állatgyógyászati készítmények járványvédelmi és -megelőzési célból történő alkalmazása

(1) Annak érdekében, hogy a jegyzékbe foglalt betegségek a leghatékonyabb módon megelőzhetők vagy leküzdhetők legyenek, a tagállamok intézkedéseket hozhatnak állatgyógyászati készítményeknek az említett betegségek esetében történő alkalmazására vonatkozóan, feltéve, hogy ezek az intézkedések megfelelőek vagy szükségesek.

Az említett intézkedések a következőkre terjedhetnek ki:

a) állatgyógyászati készítmények alkalmazására vonatkozó tilalmak és korlátozások;

b) állatgyógyászati készítmények kötelező alkalmazása.

(2) Annak eldöntése során, hogy egy konkrét, jegyzékbe foglalt betegséggel kapcsolatos járványvédelmi és -megelőzési intézkedések keretében alkalmazzanak-e állatgyógyászati készítményeket, és ha igen, milyen módon, a tagállamok a következő kritériumokat veszik figyelembe:

a) a betegségleírás;

b) a jegyzékbe foglalt betegség eloszlása

i. a tagállamban;

ii. az Unióban;

iii. adott esetben a szomszédos harmadik országokban vagy területeken;

iv. azon harmadik országokban vagy területeken, amelyekből vagy amelyekről állatokat és termékeket hoznak be az Unióba;

c) az állatgyógyászati készítmények hozzáférhetősége, hatásossága és az általuk képviselt kockázatok;

d) olyan diagnosztikai vizsgálatok rendelkezésre állása, amelyekkel kimutathatók az állatgyógyászati készítményekkel kezelt állatokban előforduló fertőzések;

e) az állatgyógyászati készítmények alkalmazásának gazdasági, társadalmi, állatjóléti és környezeti hatásai az egyéb megvalósítható járványvédelmi és -megelőzési stratégiák hatásaihoz képest.

(3) A tagállamok megteszik a megfelelő megelőző intézkedéseket az állatgyógyászati készítményeknek tudományos kutatás céljából történő használatára vagy az állategészségügy és a közegészségügy védelme érdekében ellenőrzött körülmények között történő fejlesztésére és tesztelésére vonatkozóan.

47. cikk

Felhatalmazás állatgyógyászati készítmények alkalmazására

(1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 46. cikkben megállapított, megfelelőnek és szükségesnek tekinthető intézkedésekkel kapcsolatban, a következők tekintetében:

a) állatgyógyászati készítmények alkalmazására vonatkozó tilalmak és korlátozások;

b) az állatgyógyászati készítmények alkalmazásának sajátos feltételei egy konkrét, jegyzékbe foglalt betegség esetében;

c) kockázatcsökkentő intézkedések a jegyzékbe foglalt betegségek állatgyógyászati készítményekkel kezelt állatok vagy ilyen állatokból származó termékek útján történő terjedésének megakadályozására;

d) vakcinák és más állatgyógyászati készítmények alkalmazását követően konkrét, jegyzékbe foglalt betegségek kimutatását célzó felügyelet.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében előírt szabályok megállapítása során a Bizottság figyelembe veszi a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumokat.

(3) Újonnan megjelenő kockázatokkal kapcsolatos, rendkívül sürgős esetben az az e cikk (1) bekezdése alapján elfogadott szabályokra a 265. cikkben előírt eljárás alkalmazandó.







3. FEJEZET

Antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankok

48. cikk

Uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankok létrehozása

(1) A 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett azon jegyzékbe foglalt betegségek esetében, amelyek ellen a vakcinázást nem tiltja a 47. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus, a Bizottság uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankokat hozhat létre és működtethet az alábbi biológiai készítmények egyike vagy több ilyen készítmény készleteinek tárolására és pótlására:

a) antigének;

b) vakcinák;

c) oltócsíra-törzsanyagok;

d) diagnosztikai reagensek.

(2) A Bizottság gondoskodik arról, hogy az (1) bekezdés szerinti uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bank

a) az adott, jegyzékbe foglalt betegség elleni megfelelő típusú vakcinák, antigének, oltócsíra-törzsanyagok és diagnosztikai reagensek kielégítő mennyiségű készleteivel rendelkezzen, figyelembe véve a 43. cikk (1) bekezdésében előírt készenléti tervek keretében felbecsült tagállami szükségleteket;

b) antigén-, vakcina-, oltócsíratörzsanyag- és diagnosztikaireagens-készleteit rendszeresen feltöltse és kellő időben pótolja;

►C1 c) kezelése és mozgatása a 16. cikk (1) bekezdésében előírt megfelelő biológiai védelmi, biológiai biztonsági és biológiai elszigetelési előírásoknak és ◄ a 16. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelően történjen.

(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 264. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatban:

a) az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankok készleteinek kezelése, tárolása és pótlása;

►C1 b) az említett bankok működtetésére vonatkozó biológiai védelmi, biológiai biztonsági és biológiai elszigetelési követelmények, tiszteletben tartva ◄ a 16. cikk (1) bekezdésében előírt követelményeket, valamint figyelembe véve a 16. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendelkezéseit.

49. cikk

Hozzáférés az uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankokhoz

(1) A Bizottság gondoskodik arról, hogy az uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankok – amennyiben rendelkeznek a megfelelő készletekkel – kérésre el tudják látni a 48. cikk (1) bekezdésében említett biológiai készítményekkel

a) elsősorban a tagállamokat; és

b) harmadik országokat vagy területeket, amennyiben az ellátás elsődleges célja megakadályozni valamely betegségnek az Unióba történő bejutását.

(2) Korlátozott készletek esetén a Bizottság az (1) bekezdésben előírt hozzáférés tekintetében prioritási sorrendet állapít meg az (1) bekezdésben említett készletekkel való ellátás tekintetében a következők alapján:

a) a betegséggel kapcsolatos körülmények, amelyekre való tekintettel a kérelmet benyújtják;

b) nemzeti antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bank megléte a kérelmező tagállamban vagy harmadik országban vagy területen;

c) a kötelező vakcinázásra vonatkozó, a 47. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott uniós intézkedések megléte.

50. cikk

Az uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankokra vonatkozó végrehajtási hatáskör

(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat állapít meg az uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankokra vonatkozóan, melyekben a 48. cikk (1) bekezdésében említett biológiai készítmények tekintetében meghatározza a következőket:

a) az említett biológiai készítmények közül melyeket kell felvenni az uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankok készleteibe, és a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek közül melyek tekintetében;

b) az uniós antigén-, vakcina- és diagnosztikaireagens-bankok készleteibe felveendő biológiai készítmények típusai és mennyisége a bank által lefedett konkrét, a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe f