02013XC1115(01) — HU — 01.07.2014 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

(HL C 332, 2013.11.15., 1. o)

Módosította:

C 198

▼B

A Bizottság közleménye a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 332/01

1. BEVEZETÉS

2. Az audiovizuális alkotások közül gyártási költségeik és kulturális jelentőségük miatt továbbra is kiemelkednek a filmek. A filmgyártás költségvetése jelentősen meghaladja az egyéb audiovizuális tartalmak költségvetését, ezenkívül a filmek gyakran nemzetközi koprodukcióban készülnek, és felhasználási idejük is hosszabb. Az Európán kívüli filmek komoly versenytársnak számítanak. Az európai audiovizuális alkotásokat emellett csak ritkán forgalmazzák származási országuktól eltérő országokban.

3. A forgalmazás korlátozottsága az európai audiovizuális ágazat nemzeti, illetve regionális piacokra tagoltságából következik. Bár ez Európa nyelvi és kulturális sokszínűségével függ össze, a helyi jelleg az európai audiovizuális művek köztámogatásában is megjelenik; a nemzeti, regionális és helyi finanszírozási programok sok kis gyártó vállalatot támogatnak.

2. A FILMEKHEZ ÉS EGYÉB AUDIOVIZUÁLIS ALKOTÁSOKHOZ NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁS ELLENŐRZÉSÉNEK INDOKAI

8. A filmgyártás és -forgalmazás tehát nemcsak kulturális, hanem jelentős gazdasági tevékenységnek is minősül. Ezenfelül a filmproducerek tevékenysége és a filmforgalmazás is nemzetközi. Mindezek alapján a vissza nem térítendő támogatás, adókedvezmény, illetve más típusú pénzügyi támogatás formájában nyújtott támogatás befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet. Az ilyen jellegű támogatásban részesülő producerek és audiovizuális alkotások pénzügyi előnyben, következésképpen tehát versenyelőnybe kerülhetnek a filmszakmai támogatásban nem részesülő filmekkel szemben. Az ilyen támogatások ennélfogva torzíthatják a versenyt és az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak tekintendők. Az EUMSZ 108. cikke szerint ezért a Bizottságnak a többi ágazatban végrehajtott állami támogatási intézkedésekhez hasonlóan értékelnie kell az audiovizuális ágazat számára nyújtott támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

„Az Unió fellépésének célja a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása és szükség esetén tevékenységük támogatása és kiegészítése a következő területeken:

[…]

„Az Unió a Szerződések egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében, figyelembe veszi a kulturális szempontokat.”

3. FEJLEMÉNYEK 2001 ÓTA

14. A filmek és egyéb audiovizuális alkotások gyártásához nyújtott állami támogatás értékelésének feltételeit eredetileg a 2001. évi filmművészeti közlemény állapította meg ( 5 ). E feltételek érvényességét 2004-ben ( 6 ), 2007-ben ( 7 ) és 2009-ben ( 8 ) meghosszabbították. Az érvényesség 2012. december 31-én lejárt. E közlemény a 2001. évi közlemény főbb vonalait követi, és reflektálni kíván a 2001 óta tapasztalt tendenciákra is.

15. A Bizottság által a 2001. évi szabályok hatálybalépése óta jóváhagyott támogatási programok alapján megállapítható, hogy a tagállamok a legkülönfélébb támogatási mechanizmusokat és feltételeket alkalmazzák. A legtöbb program azt a modellt követi, amelyre vonatkozóan a 2001. évi közlemény értékelési feltételeit kidolgozták, vagyis kiválasztott filmprodukcióknak odaítélt olyan vissza nem térítendő támogatásokról van szó, amelyeknél a maximális támogatást a kedvezményezett filmgyártási költségvetésének százalékában állapítják meg. Azonban egyre több tagállam olyan támogatási programokat vezetett be, amelyeknél a támogatási összeget a kizárólag a támogatást nyújtó tagállamban folytatott filmkészítési tevékenységre fordított kiadások százalékában határozzák meg. E programok gyakran adócsökkentés formáját öltik, vagy más módon kerülnek automatikusan alkalmazásra a támogatásra való jogosultság bizonyos feltételeit teljesítő filmekre. A filmalapokhoz képest, amelyek egyenként, kérelem alapján ítélnek meg támogatást egy-egy filmre, e programok automatikus alkalmazása lehetővé teszi a filmproducerek számára, hogy a finanszírozás jelentős részét előre betervezzék a film tervezési és fejlesztési fázisába.

16. A támogatott tevékenységek körét tekintve néhány tagállam filmgyártástól eltérő tevékenységekre is nyújt támogatást: így filmforgalmazásra, illetve filmszínházak számára, például a vidéki mozik vagy a művészmozik általános támogatására, felújításuk és korszerűsítésük fedezésére, illetve a digitális filmvetítésre történő átállásra. Néhány tagállam a hagyományos értelemben vett film- és televíziós alkotásokon túllépő audiovizuális projekteket, különösen transzmédia- vagy videojátékszerű interaktív termékeket is támogat. Ilyen esetekben a Bizottság a bejelentett támogatás szükségességének, arányosságának és megfelelőségének értékeléséhez minden esetben a filmművészeti közlemény feltételeit alkalmazta. A Bizottság azt is tapasztalta, hogy a tagállamok között verseny alakult ki annak érdekében, hogy állami támogatások felhasználásával vonzzák a harmadik országbeli filmgyártó nagyvállalatok belföldi beruházásait. A 2001. évi közlemény e kérdésekkel nem foglalkozott.