3.1.

Átsorolások és egyéb kiigazítások 33. Az „átsorolások és egyéb kiigazítások” tartalmazzák a statisztikai adatszolgáltatók körének összetételében bekövetkezett változások, a szerkezeti változások, az MPI-adatszolgáltatók ügyfeleinek szektor szerinti besorolásában és az eszközök és források besorolásában bekövetkezett változások hatásait, valamint az adatszolgáltatási hibák helyesbítésének hatását. 3.1.1. A statisztikai lefedettség változásai 34. Az MPI-szektor összetételének változásai előidézhetik a tevékenység gazdasági szektorok határain kívülre helyeződését. Az ilyen áthelyeződések nem tranzakciók, és ezért - hatásukat is ideértve - az „átsorolások és egyéb kiigazítások” oszlopban kiigazításként kell azokat szerepeltetni. 35. Az MPI-szektorhoz csatlakozó intézmény szerződéseket hozhat a szektorba, ezzel szemben az MPI-szektort elhagyó intézmény szerződést vihet ki a szektorból. Amennyiben azonban a csatlakozó intézmény az MPI-szektorhoz történő csatlakozást követően újonnan indítja az üzletmenetét, ez olyan tranzakciós forgalmat jelent, amelyet a statisztikai tranzakciókból nem kell kiszűrni ( 55 ); hasonlóképpen, ha egy kilépő intézmény az MPI-szektor elhagyása előtt felszámolja tevékenységét, a statisztikai tranzakciókban ennek szerepelnie kell. 36. Az MPI-szektorba bekerülő/onnan kiváló szerződésnek az összevont mérlegre gyakorolt hatása többek között attól függ, hogy minden MPI teljes körű havi adatszolgáltatást nyújt-e, vagy léteznek nem jelentős méretű, eltérő adatszolgáltatást nyújtó („tail”) MPI-k. Amennyiben minden MPI teljes körű havi adatszolgáltatásra kötelezett (azaz nincs „elhagyás - tail”), az MPI-szektorhoz csatlakozó intézménynek megfelelő időtartam elteltével kell jelentést szolgáltatnia az első mérlegéről (általában a csatlakozási hónap végén vagy a következő negyedév végén). Hasonlóképpen, az MPI-szektort elhagyó intézmény mérlegét vagy a kilépés időpontjában kell kivezetni (hogy egybeessen a legutolsó jelentett mérleggel), vagy esetleg később, ha például a havi adatokat átviszik a következő negyedév végére. Amennyiben az első/utolsó mérlegben jelentett szerződés bekerül az MPI-szektorba/kiválik onnan, az áthelyeződés hónapjának adatai kiigazíthatók. Ha nem teljes körű adatszolgáltatást nyújtó intézmények lépnek be az MPI-szektorba, vagy távoznak onnan, az összevont mérlegre gyakorolt hatás attól függ, hogy a havi mérleget tejes körűvé teszik-e, illetve milyen bruttósítási eljárást alkalmaznak. 37. A statisztikai lefedettség változásai következtében elvégzendő kiigazításokhoz szükséges információk nagyobb részének a statisztikai adatszolgáltatási rendszer keretében rendelkezésre kell állnia. Szükségessé válhat azonban, hogy az NKB-k ad hoc információkat szerezzenek be az MPI-szektorba belépő intézményektől annak megállapítására, hogy az első mérlegben jelentett szerződés kívülről került-e be az MPI-szektorba, vagy a csatlakozást követően épült ki. Hasonló információkat szereznek be az NKB-k az MPI-szektort elhagyó intézményektől. 38. Az NKB-k azonosítják az MPI-szektorba belépő vagy onnan kilépő intézményeket, és a 8. táblázatban ismertetett útmutatóval összhangban meghatározzák, hogy e be- és kilépések milyen hatást gyakorolnak az összevont MPI-mérlegre. A be- és kilépők által az MPI-szektor összevont mérlegére gyakorolt nettó hatást úgy kell meghatározni, hogy összevonják az új belépők nyitó mérlegét és a szektort elhagyók záró mérlegét, majd mérlegtételenként kiszámítják a kettő különbségét. Ezt a nettó számadatot az „átsorolások és egyéb kiigazítások” sorban kell szerepeltetni (5. táblázat C. oszlopa). Az MPI-szektor nettó üzleti növekményét pozitív előjellel, a szerződések nettó csökkenését negatív előjellel kell megjelölni. Az összeállítók számára ismeretes, hogy bizonyos körülmények között az ügyfelek adatszolgáltatása is érintett lehet, és a kiigazításokban ezt a hatást is figyelembe kell venni, ebben az esetben szektorbeli változásként. Ha például egy MPI lemond az engedélyéről, de tevékenységét a bankközi piacon keresztül finanszírozott „egyéb pénzügyi intézményként” folytatja, akkor mesterségesen megnő az MPI-k által az „egyéb pénzügyi intézményeknek” nyújtott hiteltevékenység, ami kiigazítást tesz szükségessé („a ügyféli szektor besorolásának változásai” sorban). Mivel az MPI-szektor változásaival kapcsolatos eljárások figyelembe veszik, hogy vállalkozások bármikor csatlakozhatnak az MPI-szektorhoz vagy távozhatnak onnan, az NKB-kkal szemben elvárás, hogy ezt a kiigazítást (az alkalmazott statisztikai összeállítási eljárástól függően) havonta elvégezzék. 3.1.2. Szerkezeti változások 39. Szervezeti változás bizonyos pénzügyi eszközök és források megjelenése vagy eltűnése vállalati átalakulás következtében. Általában fúziót, befolyásszerzést vagy szétválást jelent. Amikor egy vállalat megszűnik önálló jogi személyként létezni, mert egy vagy több más vállalat beolvasztotta, a korábbi vállalat és az azt beolvasztó vállalat között meglévő minden pénzügyi eszköz és forrás eltűnik a rendszerből. 40. A kiigazítások alapjául szolgáló információforrás a régi intézmények záró mérlege és az új intézmények első mérlege. 41. Az NKB-k megállapítják az átalakult intézmények között fennálló egyenlegeket. Ezen összegeket a fúzió, befolyásszerzés vagy szétválás hozza létre vagy szünteti meg, és nem valódi tranzakciók. Ezért „átsorolás és egyéb kiigazításnak” minősül. Az átértékelődés miatti hatások a szerkezeti változásokhoz társulhatnak, és ezeket elkülönítetten kell összeállítani. 42. A szerkezeti változások teljes körű elemzését, valamint a fúziókból, befolyásszerzésekből és szétválásokból eredő egyéb fejleményeket lásd a 2. függelékben. 3.1.3. Az eszközök és források átsorolása 43. Az MPI-ik ügyfeleinek szektor szerinti vagy az instrumentumok szerinti besorolásnak a változása arra készteti az adatszolgáltató MPI-ket, hogy mérlegükben átsorolják az ezekkel a ügyfelekkel szembeni eszköz-/forrás tételeket. Ez az átsorolás megváltoztatja a jelentett állománypozíciót abban az időszakban, amelyben az átsorolást elvégzik. Mivel ez a változás csak a szerződés szektorok és instrumentumosztályok közötti átkönyveléséből áll, és nem jelent tranzakciót, kiigazítást kell végezni annak érdekében, hogy hatása ne jelenjen meg a tranzakciós statisztikákban. 44. Az átsorolási változásoknak számos oka lehet. Az ügyfelek szektor szerinti besorolása megváltozhat azért, mert egy állami szektorban működő intézményt áthelyeznek a magánszektorba, vagy mert a fúziók/szétválások megváltoztatják a vállalkozások fő tevékenységét. A hitelek értékpapírosítása („securitisations”) majdnem mindig pénzügyi tranzakcióval jár; amikor azonban csak számviteli változásról van szó, akkor itt kell azokat kimutatni. 45. Az NKB-k számára nehézséget jelenthet az eszközök és források átsorolásának azonosítása, mivel ezeket általában nem lehet megkülönböztetni a mérlegen belüli egyéb mozgásoktól. Ennek alapján az NKB-knak arra kell összpontosítaniuk, hogy a változásokat a jelentett mérlegek segítségével (logikai ellenőrzés) vagy felügyeleti információk, ad hoc kiegészítő információk (pl. a kiugró tételekre vonatkoztatva), az országos statisztikai követelmények, az MPI-adatszolgáltatói körbe belépőkre vagy abból kilépőkre vonatkozó információk és bármely egyéb, rendelkezésükre álló információk felhasználásával állapítsák meg. Amennyiben az NKB-k az átsorolásoknak tulajdonítható lehetséges változásokat állapítanak meg, a jelentett mérlegre gyakorolt pontos hatásra vonatkozó ad hoc információkat kérnek be az adatszolgáltató MPI-ktől. Mivel az átsorolások megállapítására általában a szokásos adatszolgáltatási hálózaton kívül kerül sor, elfogadható, hogy az NKB-k a jelentős változások kiszűrésére összpontosítsanak. 46. Az NKB-k általában havi gyakorisággal állapítják meg az átsorolások következtében létrejövő állományváltozásokat. A megállapított nettó összeget az „átsorolások és egyéb kiigazítások” sorban kell kimutatni (5. táblázat C. oszlopa); a szektorok közötti átsorolásnak tulajdonítható nettó állománynövekedést pozitív előjellel, a nettó állománycsökkenést negatív előjellel kell feljegyezni. 3.1.4. Az adatszolgáltatási hibák miatti kiigazítás 47. Az MPI-k havi mérlegstatisztikájához kapcsolódó revíziós politika már elkészült. Bár a revíziók alapelvként bármely időpontban elfogadhatók, az előző havi adatok felülvizsgálásának átvétele a szokásos rend (a folyó hónap adatainak felülvizsgálásán túlmenően); a megelőző két vagy három hónap adatainak felülvizsgálata a felbruttósítási eljárás alkalmazása következtében szintén szokásos, és arra okot adhat az adatszolgáltatási hibák feltárása és helyesbítése is. 48. Az NKB-k az állományadatokban előforduló adatszolgáltatási hibákat a hibák feltárását követően haladéktalanul helyesbítik. Ha a hiba csak egyszer fordul elő (azaz egyetlen időszakot érint) vagy kizárólag korlátozott időtartamú korábbi adatsorokat érint, a helyesbítéssel a hiba teljes mértékben kiküszöbölhető az adatokból. Ilyen esetben az adatsorok nem szakadnak meg. Amikor azonban a hiba 1997. szeptember előtti, visszamenőleges adatokat érint, és a múltbeli adatokat nem vagy csak rövid időtartamra vonatkozóan helyesbítették, akkor a javított adatokat tartalmazó első időszak és a hibás adatokat tartalmazó utolsó időszak adatsorai között törés lesz. 49. Az adatszolgáltatási hibákat a statisztikai adatszolgáltatási rendszeren belül kell megállapítani, ezért nincs szükség kiegészítő információforrások keresésére. 50. Az NKB-k megállapítják a keletkezett törés nagyságát, és az „átsorolások és egyéb kiigazítások” sorban (5. táblázat C. oszlopa) elvégzik a kiigazítást.