02011R1233 — HU — 01.03.2018 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1233/2011/EU RENDELETE

(2011. november 16.)

a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről







1. cikk

A megállapodás alkalmazása

A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) iránymutatásait az Unióban alkalmazni kell. A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.

2. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 3. cikknek megfelelően a megállapodás résztvevői által az iránymutatásokhoz fűzött módosítások nyomán felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a II. melléklet módosítása céljából.

Amennyiben a II. mellékletnek a megállapodás résztvevői által az iránymutatásokhoz fűzött módosítások nyomán történő módosítása tekintetében sürgősségi okok úgy kívánják, a 4. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében.

3. cikk

A felhatalmazás gyakorolása

(1) A Bizottság felhatalmazást kap az e cikkben megállapított feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2) A 2. cikkben említett, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört a 2011. december 9-től számított meghatározatlan időtartamra a Bizottságra ruházzák.

(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján vagy a határozatban megjelölt napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4) A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása esetén erről egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5) A 2. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a jogi aktusról az Európai Parlamentnek vagy Tanácsnak szóló értesítést követő két hónapos időtartamon belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez a határidő két hónappal meghosszabbítható.

4. cikk

Sürgősségi eljárás

(1) Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben ismertetni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 3. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Kifogás esetén a kifogásolásról szóló európai parlamenti vagy tanácsi határozat közlését követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja az aktust.

5. cikk

Átláthatóság és jelentéstétel

Az Unióban alkalmazandó, az átláthatóságra és jelentéstételre vonatkozó intézkedéseket e rendelet I. melléklete tartalmazza.

6. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2001/76/EK és a 2001/77/EK határozat hatályát veszti.

7. cikk

Hatályba lépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.









I. MELLÉKLET

1. A nemzeti exporthitel-programok felügyeletét ellátó tagállami intézmények előjogainak sérelme nélkül az átláthatóság uniós szintű növelése érdekében minden tagállam éves tevékenységi jelentést nyújt be a Bizottságnak. A tagállamok a nemzeti jogszabályi keretükkel összhangban jelentést tesznek az eszközökről és forrásokról, a kifizetett kárigényekről és megtérülésekről, az új kötelezettségvállalásokról, a kitettségekről és a felszámított kockázati díjakról. Amennyiben függő kötelezettségek merülhetnek fel a hivatalosan támogatott exporthitel-tevékenységek nyomán, akkor ezeket a tevékenységeket az éves tevékenységi jelentés részeként jelenteni kell.

2. Az éves tevékenységi jelentésben a tagállamok részletezik, hogy exporthitel-ügynökségeik a hivatalosan támogatott exporthitel-tevékenységeik során mennyiben veszik figyelembe azokat a környezeti kockázatokat, melyek egyéb kapcsolódó kockázatokat is rejthetnek.

3. A Bizottság ezen információ alapján éves felülvizsgálatot végez az Európai Parlament számára, beleértve az exporthitel-ügynökségek uniós célkitűzéseknek és kötelezettségeknek való megfeleléséről szóló értékelést.

4. A Bizottság hatáskörének megfelelően éves jelentést készít az Európai Parlament számára a lefolytatott tárgyalásokról, amelyekre nézve a Bizottságnak tárgyalási felhatalmazása van a nemzetközi együttműködés különböző fórumain a hivatalosan támogatott exporthitelek területén globális szabványok létrehozására.

Az e rendelet hatálya alá tartozó első jelentéstételi időszak a 2011. évre vonatkozik.

▼M3









II. MELLÉKLET

TARTALOMJEGYZÉK MELLÉKLET I. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. CÉL 2. JOGÁLLÁS 3. RÉSZVÉTEL 4. A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK 5. ALKALMAZÁSI KÖR 6. ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁSOK 7. PROJEKTFINANSZÍROZÁS 8. FELMONDÁS 9. ELLENŐRZÉS II. FEJEZET: AZ EXPORTHITELEK PÉNZÜGYI FELTÉTELEI 10. ELŐLEG, MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS ÉS HELYI KÖLTSÉGEK 11. AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS FUTAMIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA 12. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK 13. FUTAMIDŐ NEM ATOMENERGIÁVAL MŰKÖDŐ ERŐMŰ ESETÉBEN 14. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS 15. KAMATLÁBAK, KOCKÁZATI DÍJAK ÉS EGYÉB DÍJAK 16. AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE 17. A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK 18. EGYEZTETÉS 19. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK A HIVATALOS FINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS KERETÉBEN 20. A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA 21. A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGE 22. A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA 23. HITELKOCKÁZATI DÍJ 24. MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK 25. ORSZÁGKOCKÁZATI BESOROLÁS 26. A SZUVERÉN KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE 27. VEVŐKOCKÁZATI BESOROLÁS 28. A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSA 29. A HIVATALOS EXPORTHITEL-FEDEZET SZÁZALÉKARÁNYA ÉS MINŐSÉGE 30. ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ELJÁRÁSOK 31. VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK 32. A MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK ÉRVÉNYESSÉGÉNEK FELÜLVIZSGÁLATA A HITELKOCKÁZAT SZEMPONTJÁBÓL III. FEJEZET: A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLLYEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK 33. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK 34. A KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI 35. KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS 36. KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK 37. PROJEKTEK JOGOSULTSÁGA 38. MINIMÁLIS KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINT 39. KIVÉTELEK A KÖTÖTT SEGÉLYRE VALÓ ORSZÁG- VAGY PROJEKTJOGOSULTSÁG ALÓL 40. A KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA 41. A KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE 42. EGYEZTETÉS IV. FEJEZET: ELJÁRÁSOK 1. SZAKASZ: AZ EXPORTHITELEKRE ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS ELJÁRÁSOK 43. BEJELENTÉSEK 44. A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS 45. EGYEZTETÉSI ELJÁRÁSOK 46. KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK 2. SZAKASZ: EXPORTHITELEZÉSI ELJÁRÁSOK 47. ELŐZETES BEJELENTÉS KONZULTÁCIÓVAL 48. ELŐZETES BEJELENTÉS 3. SZAKASZ: A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ ELJÁRÁSOK 49. ELŐZETES BEJELENTÉS 50. AZONNALI BEJELENTÉS 4. SZAKASZ: A KÖTÖTT SEGÉLYRE VONATKOZÓ KONZULTÁCIÓS ELJÁRÁSOK 51. A KONZULTÁCIÓ CÉLJA 52. A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE 53. A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE 5. SZAKASZ: AZ EXPORTHITELEKKEL ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKKEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓCSERE 54. KAPCSOLATTARTÓK 55. AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME 56. A VÁLASZADÁS TERJEDELME 57. SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK 58. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI 59. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ 60. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA 61. VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN 62. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA 63. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE 6. SZAKASZ: A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK (CIRR) KÖZLÉSÉRE VONATKOZÓ GYAKORLATI RENDELKEZÉSEK 64. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE 65. A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA 66. A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA 7. SZAKASZ: FELÜLVIZSGÁLATOK 67. A MEGÁLLAPODÁS RENDSZERES FELÜLVIZSGÁLATA 68. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK FELÜLVIZSGÁLATA 69. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK FELÜLVIZSGÁLATA I. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HAJÓKHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL II. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS AZ ATOMERŐMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL III. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A POLGÁRI LÉGI JÁRMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL IV. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A MEGÚJULÓ ENERGIÁK FELHASZNÁLÁSÁT ÉS AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS HATÁSAINAK ENYHÍTÉSÉT ÉS AZ AZOKHOZ VALÓ ALKALMAZKODÁST CÉLZÓ, VALAMINT VÍZÜGYI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL V. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A VASÚTI INFRASTRUKTÚRÁHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL VI. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A SZÉNTÜZELÉSŰ VILLAMOSENERGIA-TERMELÉSI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL VII. MELLÉKLET: A PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEKRE ALKALMAZANDÓ FELTÉTELEK VIII. MELLÉKLET: A BEJELENTÉS SORÁN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK IX. MELLÉKLET: A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK KISZÁMÍTÁSA X. MELLÉKLET: A NULLADIK KATEGÓRIÁBA SOROLT ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT ÜGYLETEKRE VONATKOZÓ PIACI REFERENCIÁK XI. MELLÉKLET: A HARMADIK FÉL ÁLTALI VISSZAFIZETÉSI GARANCIA ALKALMAZÁSÁRA ÉS A MULTILATERÁLIS VAGY REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK MINŐSÍTÉSÉRE IRÁNYADÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK XII. MELLÉKLET: A VEVŐKOCKÁZATI KATEGÓRIÁK MINŐSÉGI LEÍRÁSA XIII. MELLÉKLET: AZ ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ÉS A VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK ALKALMAZÁSÁT SZABÁLYOZÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK XIV. MELLÉKLET: A FEJLESZTÉSI MINŐSÉG ELLENŐRZŐ LISTÁJA XV. MELLÉKLET: FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. CÉL

a) A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) fő célja, hogy megfelelő keretet biztosítson a hivatalosan támogatott exporthitelek szabályos használatához.

b) A megállapodás, az 5. cikkének a) pontjában meghatározottaknak megfelelően, egyenlő feltételeket kíván kialakítani a hivatalos támogatásokra vonatkozóan, azzal a céllal, hogy a hivatalos támogatások pénzügyi feltételei között fennálló verseny helyett az exportált áruk és szolgáltatások minőségén és árán alapuló versenyt ösztönözze.

2. JOGÁLLÁS

Az OECD keretein belül kialakított megállapodás 1978 áprilisában határozatlan időre lépett hatályba. A megállapodás nem az OECD jogi aktusa ( 1 ), hanem a részes felek között létrejött önkéntes megállapodás, bár adminisztratív támogatást kap az OECD titkárságától (a továbbiakban: a titkárság).

3. RÉSZVÉTEL

A megállapodás részes felei jelenleg: Ausztrália, Kanada, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok. A megállapodás jelenlegi részes felei más OECD-tagokat, illetve OECD-tagsággal nem rendelkező országokat is felhívhatnak arra, hogy a megállapodás részes feleivé váljanak.

4. A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK

a) A részes felek vállalják, hogy az 5. cikk a) pontjában meghatározott hivatalos támogatással összefüggő bejelentésekkel kapcsolatos információkat megosztják a megállapodásban nem részes felekkel.

b) A megállapodás részes fele versenyhelyzet esetén, viszonossági alapon, a megállapodásban nem részes fél információkérésére a hivatalos támogatásai pénzügyi feltételeire vonatkozóan ugyanúgy válaszol, mint ahogy a megállapodás részes felének kérésére válaszolna.

5. ALKALMAZÁSI KÖR

A megállapodás valamely kormány által vagy nevében áruk és/vagy szolgáltatások (beleértve a pénzügyi lízinget is) exportjához nyújtott összes hivatalos támogatásra vonatkozik, amelyek futamideje legalább két év.

a) A hivatalos támogatás többféle formában nyújtható:

1. exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás (tiszta fedezet);

2. hivatalos finanszírozási támogatás:

— közvetlen hitel/finanszírozás és refinanszírozás vagy

— kamattámogatás;

3. a fentiek bármilyen kombinációja.

b) A megállapodást alkalmazni kell a kötött segélyre; a IV. fejezetben ismertetett eljárások a kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segélyre is kiterjednek.

c) A megállapodás nem vonatkozik a katonai berendezések és a mezőgazdasági árucikkek exportjára.

d) Nem adható hivatalos támogatás, ha egyértelműen bizonyítható, hogy a szerződést elsősorban a kedvezőbb futamidő elérése céljából olyan országban lévő vevővel kötötték meg, amely nem az áruk végleges rendeltetési helye.

6. ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁSOK

a) Az alábbi ágazati megállapodások a megállapodás részét képezik:

— Hajók (I. melléklet)

— Atomerőművek (II. melléklet)

— Polgári légi járművek (III. melléklet)

— Megújuló energiák, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás, valamint vízügyi projektek (IV. melléklet)

— Vasúti infrastruktúra (V. melléklet)

— Széntüzelésű villamosenergia-termelési projektek (VI. melléklet).

b) Az I., II., IV. vagy V. melléklet részes felei annak rendelkezéseit alkalmazhatják az adott ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportjához nyújtott hivatalos támogatásra. Amennyiben egy ágazati megállapodás nem tartalmaz a megállapodásnak megfelelő rendelkezést, az ágazati megállapodásban részes félnek a megállapodás rendelkezését kell alkalmaznia.

c) A III. melléklet hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportja tekintetében azoknak a feleknek, akik egyben a szóban forgó ágazati megállapodás részes felei is, a szóban forgó ágazati megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazniuk.

d) A VI. melléklet hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportja tekintetében az említett melléklet megfelelő rendelkezései alkalmazandók a megállapodás rendelkezései helyett. Amennyiben a VI. melléklet nem tartalmaz a megállapodásnak megfelelő rendelkezést, az ágazati megállapodásban részes félnek a megállapodás rendelkezéseit kell alkalmaznia.

7. PROJEKTFINANSZÍROZÁS

a) A felek alkalmazhatják a VII. mellékletben meghatározott feltételeket az áruk és/vagy szolgáltatások exportjára azon ügyletek esetében, amelyek megfelelnek a VII. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeknek.

b) Az a) pont az atomerőművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás, a megújuló energiákhoz, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a vízügyi projektekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás, a vasúti infrastruktúrához nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás, továbbá a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára vonatkozik.

c) A fenti a) pont nem alkalmazható a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás és a hajókhoz nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára.

8. FELMONDÁS

Bármelyik fél felmondhatja a megállapodásban való részvételét a titkárság írásban – közvetlen kommunikációs eszközök, például az OECD online információs rendszer (a továbbiakban: OLIS) igénybevételével – történő értesítésével. A felmondás 180 naptári nappal azt követően lép hatályba, hogy a titkárság kézhez vette az arról szóló értesítést.

9. ELLENŐRZÉS

A megállapodás végrehajtását a titkárság ellenőrzi.

II. FEJEZET

AZ EXPORTHITELEK PÉNZÜGYI FELTÉTELEI

Az exporthitelek pénzügyi feltételei az e fejezetben foglalt összes rendelkezést magukban foglalják, amely rendelkezések egymással összefüggésben értelmezendők.

A megállapodás korlátozásokat is meghatároz a hivatalosan támogatható feltételekkel kapcsolatban. A felek tudomásul veszik, hogy bizonyos kereskedelmi és ipari ágazatokban hagyományosan a megállapodásban foglalt feltételeknél korlátozóbb jellegű pénzügyi feltételeket alkalmaznak. A felek a továbbiakban is tiszteletben tartják e szokásos pénzügyi feltételeket, különös tekintettel arra az elvre, amely szerint a futamidők nem haladják meg az áruk hasznos élettartamát.

10. ELŐLEG, MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS ÉS HELYI KÖLTSÉGEK

a) A felek a hivatalos támogatás tárgyát képező áruk és szolgáltatások vásárlói számára előírják, hogy az export szerződés szerinti értékének minimum 15 %-át fizessék ki legkésőbb a hitel törlesztésének a XV. mellékletben meghatározott kezdő időpontjáig. Az előleg kiszámításakor az export szerződés szerinti értéke arányosan csökkenthető, ha az ügylet harmadik országból származó, hivatalosan nem támogatott árukat és szolgáltatásokat is magában foglal. A kockázati díj 100 %-ának finanszírozása/biztosítása megengedett. A kockázati díj beépíthető az export szerződés szerinti értékébe, de akár mellőzhető is. A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően fizetett biztosítéki összegek ebben az esetben nem tekintendők előlegnek.

b) Az előlegfizetéshez nyújtott hivatalos támogatás kizárólag biztosítás vagy garancia formájában történhet a szokásos folyósítás előtti kockázatokkal szemben.

c) A felek a b) és d) pontban foglaltak kivételével nem nyújthatnak az export szerződés szerinti értékének – ideértve a harmadik országból történő szállítást, de nem számítva a helyi költségeket – 85 %-át meghaladó hivatalos támogatást.

d) A felek hivatalos támogatást nyújthatnak a helyi költségekre, feltéve, hogy:

1. a helyi költségekre nyújtott hivatalos támogatás nem haladja meg az export szerződés szerinti értékének 30 %-át;

2. a hivatalos támogatást a kapcsolódó exportra vonatkozó feltételeknél nem kedvezőbb/nem kevésbé korlátozó feltételek mellett nyújtják;

3. amennyiben a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás meghaladja az export szerződés szerinti értékének 15 %-át, az ilyen hivatalos támogatást a 48. cikk értelmében a támogatott helyi költségek jellegének megjelölésével előzetesen be kell jelenteni.

11. AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS FUTAMIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA

a) Az I. kategóriába a magas jövedelmű ( 2 ) OECD-országok tartoznak. Minden más ország a II. kategóriába tartozik.

b) Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók:

1. a megállapodás céljából történő besorolás meghatározása a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki besorolása céljából kiszámított egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapján történik;

2. Ha a Világbank nem rendelkezik elegendő információval az egy főre jutó GNI-adatok közzétételéhez, a Világbank kap felkérést annak felbecslésére, hogy a kérdéses országban az egy főre jutó GNI az aktuális küszöbérték felett vagy alatt van-e. Az ország besorolására a becslés alapján kerül sor, amennyiben a felek nem hoznak ettől eltérő döntést;

3. Ha az adott országot a 11. cikk a) pontjával összhangban átsorolják, az átsorolás két héttel azt követően lép hatályba, hogy a Világbank fent említett adataiból levont következtetéseket a titkárság az összes féllel közölte;

4. abban az esetben, ha a Világbank felülvizsgálja adatait, ezeket a felülvizsgált adatokat a megállapodás szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Mindazonáltal az ország besorolása közös állásponttal megváltoztatható, és a felek kedvezően bírálhatják el a számadatokban előforduló, az ugyanabban a naptári évben utólag figyelembe vett hibák és kihagyott adatok miatti változást, amelyben a titkárság első ízben közölte az említett adatokat;

c) Egy ország csak akkor kerülhet egy másik kategóriába, miután két egymást követő évben ugyanabba a világbanki kategóriába sorolták.

12. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK

A 13. cikk sérelme nélkül a maximális futamidő a rendeltetési ország 11. cikkben szereplő kritériumok szerinti besorolása szerint változik.

a) Az I. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő öt év, azzal a lehetőséggel, hogy a felek nyolc és fél évben is megállapodhatnak, ha betartják a 48. cikkben meghatározott előzetes bejelentési eljárásokat.

b) A II. kategóriába sorolt országoknál a maximális futamidő tíz év.

c) Több rendeltetési országot magában foglaló szerződés esetében – a megfelelő futamidőkkel kapcsolatos megállapodás elérése érdekében – a feleknek az 58–63. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban közös álláspontra kell törekedniük.

13. FUTAMIDŐ NEM ATOMENERGIÁVAL MŰKÖDŐ ERŐMŰ ESETÉBEN

a) A VI. melléklet hatálya alá nem tartozó, nem atomenergiával működő erőművek esetében a maximális futamidő 12 év. Ha a megállapodás valamely részes fele a 12. cikkben előírtnál hosszabb futamidőt kíván támogatni, a 48. cikkben foglalt eljárással összhangban ezt előzetesen kell bejelentenie.

b) Nem atomenergiával működő erőműnek tekintendők azok a komplett erőművek vagy erőműrészek, amelyeket nem atomenergiával működtetnek; ide tartoznak mindazok a részegységek, berendezések, anyagok és szolgáltatások (a személyzet kiképzésével együtt), amelyekre közvetlenül van szükség az említett nem atomenergiával működő erőművek építéséhez és üzembe helyezéséhez. Ez nem terjed ki azokra a tételekre, amelyekért általában a vevő a felelős, például a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, a villamos vezetékekkel és az erőmű területének határain kívül fekvő transzformátor-állomásokkal és vízellátással kapcsolatos költségekre, valamint a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például helyszíni engedélyekkel, építési engedélyekkel, nukleáris üzemanyag-betöltési engedélyekkel) összefüggő költségekre a vevő országában, kivéve:

1. abban az esetben, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó maximális futamidő megegyezik a nem atomenergiával működő erőműre vonatkozó futamidővel (azaz 12 évvel); valamint

2. a minimum 100 kV feszültségküszöbbel működő alállomások, transzformátorok és távvezetékek esetében a maximális futamidő megegyezik a nem atomenergiával működő erőműre vonatkozó futamidővel.

14. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

a) Az exporthitelek tőkerészét egyenlő részletekben kell törleszteni.

b) A tőkerész és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőkerész- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni.

c) Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra kombináltan alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett.

d) Kivételesen és különösen indokolt esetben exporthitel nyújtható a fenti a)–c) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtását az magyarázza, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő törlesztését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között, és e támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek:

1. egy hat hónapos határidőn belül sem egyetlen visszafizetett tőkerészlet, sem több visszafizetett tőkerészlet együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át;

2. a tőketörlesztést legalább 12 havi gyakorisággal kell teljesíteni. Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni;

3. a kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni;

4. a futamidő maximális súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg:

— kormányzati vevőkkel kötött ügyletek esetén (vagy állami visszafizetési garanciával), a négy és fél évet az I. kategóriába besorolt országokkal, és az öt és egynegyed évet a II. kategóriába besorolt országokkal kötött ügyletek tekintetében,

— nem kormányzati vevőkkel kötött ügyletek esetén (és állami visszafizetési garancia nélkül), az öt évet az I. kategóriába besorolt országok, és a hat évet a II. kategóriába besorolt országok tekintetében,

— az előző két francia bekezdésben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül a nem atomenergiával működő erőművek részére a 13. cikk szerint nyújtott támogatást tartalmazó ügyletek esetén a hat és egynegyed évet;

5. a fél köteles a 48. cikkel összhangban előzetesen bejelenteni annak indoklását, hogy a támogatást miért nem a fenti a)–c) pont szerint nyújtja.

e) A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik.

15. KAMATLÁBAK, KOCKÁZATI DÍJAK ÉS EGYÉB DÍJAK

a) A kamat nem tartalmazza:

1. a szállítói hitelek vagy pénzügyi hitelek biztosításáért vagy garantálásáért felszámított kockázati díjat vagy az egyéb díj formájában kifizetett összegeket;

2. az exporthitellel kapcsolatos, a futamidő alatt fizetendő éves vagy féléves bankköltségeken kívüli banki díjak vagy jutalékok formájában kifizetett összegeket; valamint

3. az importőr ország által kivetett forrásadókat.

b) Ha a hivatalos támogatást közvetlen hitelekkel/finanszírozással vagy refinanszírozással nyújtják, akkor a kockázati díj vagy hozzáadható a névleges kamatlábhoz, vagy külön díjként fizethető; mindkét összetevőt elkülönítetten kell meghatározni a felek számára.

16. AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

Az egyedi exporthitelre vagy a hitelkeretre vonatkozó pénzügyi feltételek – a 21. cikkben meghatározott CIRR-kamatlábakra (Commercial Interest Reference Rates – kereskedelmi referenciakamatlábak) vonatkozó érvényességi idő kivételével – hat hónapot meghaladó időszakra nem rögzíthető a végleges kötelezettségvállalás előtt.

17. A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK

A megállapodás nem akadályozza meg az exporthitelezéssel foglalkozó hatóságokat vagy a finanszírozó intézeteket abban, hogy a megállapodásban előírtnál kevésbé korlátozó pénzügyi feltételekben állapodjanak meg, ha ezt az intézkedést a szerződés odaítélése után teszik meg (miután az exporthitel-megállapodás és az azt kiegészítő okmányok már hatályba léptek), és ez az intézkedés kizárólag arra a célra szolgál, hogy elkerüljék vagy a minimumra csökkentsék a nemfizetést vagy kárfizetést esetleg előidéző eseményekből eredő veszteségeket.

18. EGYEZTETÉS

A fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével, valamint a megállapodás céljával összhangban a 45. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően egyeztetheti a megállapodásban részes vagy nem részes fél által kínált pénzügyi feltételeket. Az e cikkel összhangban nyújtott feltételek úgy tekintendők, hogy azok megfelelnek az I. és a II. fejezet, valamint adott esetben az I., a II., a III., a IV., az V., a VI. és a VII. melléklet rendelkezéseinek.

19. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK A HIVATALOS FINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS KERETÉBEN

a) A rögzített kamatozású hitelekhez hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a megfelelő CIRR-kamatlábakat alkalmazzák minimális kamatlábként. A CIRR-kamatlábak meghatározása az alábbi elvek szerint történik:

1. a CIRR-kamatlábaknak tükrözniük kell az érintett pénznem hazai piacán érvényes végleges kereskedelmi hitelkamatlábakat;

2. a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú hazai hitelfelvevők számára megállapított kamatlábnak;

3. a CIRR-kamatlábak alapját a rögzített kamatozású finanszírozás refinanszírozási költségei kell, hogy képezzék;

4. a CIRR-kamatlábak nem torzíthatják a hazai versenyfeltételeket; valamint

5. a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú külföldi hitelfelvevők számára rendelkezésre álló kamatlábnak.

b) A hivatalos finanszírozási támogatás nyújtása nem jelenti a nemfizetési kockázatra a 23. cikk rendelkezései szerint felszámítandó megfelelő hitelkockázati díj ellentételezését, vagy részleges vagy teljes kiegyenlítését.

20. A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA

a) A CIRR-kamatlábat létrehozni kívánó egyes feleknek először az alábbi két alapkamatláb-rendszer közül kell kiválasztaniuk az egyiket saját nemzeti valutájukhoz:

1. hároméves államkötvények hozama legfeljebb ötéves futamidőre; ötéves államkötvények hozama ötnél több, de legfeljebb nyolc és fél évre; valamint hétéves államkötvények hozama nyolc és fél évnél hosszabb időre; vagy

2. ötéves államkötvények hozama valamennyi futamidőre.

Az alapkamatláb-rendszertől való eltéréseket a feleknek egyeztetniük kell.

b) A felek egyéb megállapodása hiányában a CIRR-kamatlábakat az egyes felek által alkalmazott alapkamatláb felett 100 bázisponton rögzített felárral kell meghatározni.

c) A többi félnek egy bizonyos devizára meghatározott CIRR-kamatlábat kell alkalmaznia, amennyiben úgy döntenek, hogy ebben a devizában történik a finanszírozás.

d) Hat hónappal korábban történő előzetes bejelentést követően, a felek egyetértésével a felek megváltoztathatják alapkamat-rendszerüket.

e) A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes valamely fél pénznemében állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel folytatott konzultáció során az egyik részes vagy nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak ebben a pénznemben történő kialakítására a közös álláspontra vonatkozó eljárásoknak az 58–63. cikkel összhangban történő igénybevételével.

21. A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGE

Az egy adott ügyletre alkalmazandó kamatláb legfeljebb 120 napos határidőre rögzíthető. A CIRR-kamatlábhoz 20 bázispont felárat kell hozzáadni, ha a hivatalos finanszírozási támogatás feltételeit a szerződés napja előtt rögzítik.

22. A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA

a) Ha a hivatalos finanszírozási támogatást változó kamatozású kölcsönökhöz nyújtják, a bankok és más finanszírozó intézetek nem kínálhatnak lehetőséget arra, hogy a kölcsön időtartama alatt a CIRR-kamatláb (az eredeti szerződés időpontjában) vagy a rövid lejáratú piaci kamatláb közül az alacsonyabb legyen választható.

b) A kölcsönnek vagy bármekkora hányadának önkéntes előtörlesztése esetén a kölcsönfelvevőnek meg kell térítenie a hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó állami intézménynek az előtörlesztés következtében felmerülő összes költségét és veszteségét, beleértve az állami intézménynek az előtörlesztés által megszakított fix készpénzbevételének pótlásával kapcsolatban felmerült költségét.

23. HITELKOCKÁZATI DÍJ

A felek a kamatköltségeken kívül kockázati díjakat számíthatnak fel az exporthitelek vissza nem fizetésével járó kockázat fedezésére. A felek által felszámított kockázati díjak kockázati alapúak, konvergálnak, és alkalmasnak kell lenniük a hosszú távú működési költségek és veszteségek fedezésére.

24. MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK

A részes felek nem vethetnek ki az alkalmazandó minimális hitelkockázati díjnál (Minimum Premium Rate – a továbbiakban: MPR) alacsonyabb mértékű díjat.

a) Az alkalmazandó MPR meghatározása az alábbi tényezők alapján történik:

— az alkalmazandó országkockázati besorolás,

— a kockázatviselési idő (azaz a Horizon of Risk – a továbbiakban: a HOR),

— a kötelezett tekintetében meghatározott vevőkockázati besorolás,

— a politikai és kereskedelmi kockázat fedezeti százalékaránya és a hivatalos exporthitel-termék minősége,

— az alkalmazott országkockázat-csökkentési módszer, valamint

— az alkalmazott vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök.

b) Az MPR-eket a hitel tőkeértékének százalékarányában úgy kell kifejezni, mintha a kockázati díjat az első hitellehívás időpontjában teljes egészében beszedték volna. Az MPR-ek számítási módszerének magyarázata a matematikai képlettel együtt a IX. mellékletben található.

c) A részes felek által a piaci referenciaügyletekre, vagyis a 0. kategóriába sorolt országokba, a magas jövedelmű OECD-országokba és a magas jövedelmű euróövezeti országokba ( 3 ) tartozó kötelezetteket/garanciavállalókat (azaz hitelkockázati jogalanyokat) érintő ügyletekre alkalmazott kockázati díjakat a rendeltetési országtól függetlenül eseti alapon kell megállapítani. Annak érdekében, hogy az ilyen országokba tartozó kötelezetteket – és adott esetben garanciavállalókat – érintő ügyletekre alkalmazott kockázati díjak ne legyenek alacsonyabbak a magánpiaci áraknál, a részes felek a következő eljárásokat alkalmazzák, aminek során a referenciaárak díjakra történő átszámításához elfogadott egyezményeket használnak:

1. Amennyiben a részes fél hivatalos támogatást nyújt egy olyan szindikálthitel-csomag részeként, amely eszközfedezetű ( 4 ) vagy projektfinanszírozási ( 5 ) ügyletnek minősül, úgy:

— a közvetlenhitel-rész teljes költsége nem lehet alacsonyabb a szindikált hitelben a kereskedelmi piaci szereplő(k) által felszámított teljes költségnél,

— a tiszta fedezetért felszámított díj nem lehet alacsonyabb a kereskedelmi piaci szereplő(k) által felszámított díj átszámított értékénél.

Ahhoz, hogy egy csomag szindikálthitel-csomagnak minősüljön, az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell:

— a szindikált hitelek legalább 25 %-a ( 6 ) mindennemű kétoldalú vagy többoldalú támogatás (pl. exporthitel-ügynökség, közvetlen külföldi befektetés, nemzetközi pénzügyi szervezet vagy multilaterális fejlesztési bank) ( 7 ) nélküli kereskedelmi piaci hitel/garancia, amelynél a finanszírozásban részt vevő összes félre azonos pénzügyi feltételek vonatkoznak, ideértve az értékpapírcsomagot is, valamint

— Az ügyletekre vonatkozó pénzügyi feltételek teljes mértékben megfelelnek a megállapodás szindikálthitel-ügyletekben/garanciával fedezett ügyletekben alkalmazott piaci referenciaárról szóló fenti rendelkezésekkel módosított változatának.

2. Minden egyéb piaci referenciaügylet esetében az alábbi eljárások alkalmazandók:

— A részes felek az alkalmazandó kockázati díjat a piaci információk rendelkezésre állásának és az alapul szolgáló ügylet jellemzőinek a figyelembevételével a X. mellékletben említett egy vagy több piaci referencia alapján, az adott ügyletre legmegfelelőbbnek tűnő referenciaérték(ek) kiválasztásával határozzák meg.

— Az előző bekezdés rendelkezései ellenére a részes felek által felszámított kockázati díj nem lehet alacsonyabb a „teljes ciklus” megközelítéssel meghatározott piaci referenciaérték (a továbbiakban: TCMB) kockázati besorolásra és az ügylet teljes futamidejére (az egész ügylet súlyozott átlagos élettartama) épülő modellje szerint meghatározott megfelelő díjnál, kivéve, ha a piaci referencia nevesített vagy kapcsolt jogalanyhoz tartozó i. másodlagos értékpapír-piaci kötvényből vagy ii. hitel-nemteljesítési csereügyletből (a továbbiakban: CDS) származik. Az adott nevesített jogalanyra vonatkozó piaci referenciaérték ( 8 ) akkreditált hitelminősítő intézet ( 9 ) általi értékelése alapján a TCMB-modell által megállapított megfelelő díjnál alacsonyabb kockázati díjat felszámító részes félnek a 48. cikk értelmében előzetes bejelentést kell tennie. Az előzetesen fizetendő kockázati díj nem lehet alacsonyabb, mint a megfelelő biztosításmatematikai minimumdíj.

— A kockázati díj megállapításakor a részes fél megállapítja a végső kötelezett/garanciavállaló kockázati besorolását, ideértve azt is, hogy a kötelezett/garanciavállaló rendelkezik-e akkreditált hitelminősítő intézettől származó besorolással. A részes fél besorolása (az akkreditált hitelminősítő intézet skáláján) egy szinttel meghaladhatja az akkreditált hitelminősítő intézet besorolását. Akkreditált hitelminősítő intézet besorolásának hiányában a kockázati besorolás két szintnél többel nem lépheti túl a kötelezett/garanciavállaló székhelye szerinti ország államadósságának hitelminősítő intézet általi minősítését (legfeljebb két szinttel lehet kedvezőbb). A felek a 48. cikkel összhangban kötelesek előzetes bejelentést tenni a következő forgatókönyvek szerint: — — amennyiben a részes fél a kötelezettet/garanciavállalót az akkreditált hitelminősítő intézet legjobb besorolásánál jobb minősítéssel látja el, vagy — abban az esetben, ha akkreditált hitelminősítő intézet által készített besorolás nem áll rendelkezésre és a részes fél az ügyletet CC2 vagy annál jobb szintre vagy AAA és A– közötti adósosztályzatba vagy a kötelezett/garanciavállaló székhelye szerinti ország államadósságának akkreditált hitelminősítő intézet általi minősítésével megegyező vagy annál jobb szintre sorolja.

d) A 7. kategóriába tartozó „legnagyobb kockázatú” országok esetében elvileg az adott kategóriára megállapított MPR-eket meghaladó kockázati díjakat kell alkalmazni; e kockázati díjakat a hivatalos támogatást nyújtó részes fél határozza meg.

e) Az MPR egy adott ügyletnél történő kiszámításakor a kötelezett országának besorolásával megegyező országkockázati besorolást kell alkalmazni, és a kötelezett besorolásával megegyező vevőkockázati besorolást kell alkalmazni ( 10 ), kivéve, ha:

— a hitel teljes időtartamára szóló, a teljes adósságtörlesztési kötelezettség teljesítésére vonatkozó visszavonhatatlan, feltétel nélküli, bemutatóra szóló, jogilag érvényes és érvényesíthető garancia formájában nyújtott biztosítékot olyan harmadik fél nyújtja, amely a garantált adósság nagyságához viszonyítva hitelképes. Harmadik fél garanciavállalása esetén a részes felek alkalmazhatják a garanciavállaló országa szerinti országkockázati besorolást és a garanciavállaló vevőkockázati kategóriáját ( 11 ), vagy

— az ügyletben hitelfelvevőként vagy garanciavállalóként a 28. cikkben meghatározott multilaterális vagy regionális intézmény vesz részt, amely esetben az alkalmazott országkockázati besorolás és vevőkockázati kategória megegyezhet az adott multilaterális vagy regionális intézmény kockázati besorolásával.

f) A fenti e) pont első és második francia bekezdésében ismertetett helyzetek szerinti, harmadik fél által nyújtott garancia alkalmazásával kapcsolatos követelmények és feltételek a XI. mellékletben találhatók.

g) Az MPR kiszámításánál alkalmazott egyezményes kockázatviselési idő a folyósítási időszak fele, kiegészítve a teljes futamidővel, szokásos exporthitel-törlesztési konstrukciót feltételezve, vagyis azt, hogy a tőketörlesztés egyenlő, féléves részletekben történik a felhalmozott kamatokkal együtt a hiteltörlesztés kezdő időpontját hat hónappal követően. A nem szabványos törlesztési konstrukció szerinti exporthitelek esetében az egyenértékű futamidő (egyenlő, féléves részletekben kifejezve) a következő képlet alkalmazásával számítható ki: futamidő = (a futamidő súlyozott átlagidőtartama – 0,25)/0,5.

h) Amennyiben a részes fél a kötelezett országától eltérő országban található, garanciavállalóként fellépő harmadik féllel kapcsolatos MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk alapján előzetesen bejelenteni. Amennyiben a részes fél garanciavállalóként fellépő multilaterális vagy regionális intézménnyel kapcsolatos MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 48. cikknek megfelelően előzetesen bejelenteni.

25. ORSZÁGKOCKÁZATI BESOROLÁS

Az országok besorolása a magas jövedelmű OECD-országok és a magas jövedelmű euróövezeti országok kivételével aszerint történik, hogy mekkora a valószínűsége annak, hogy teljesítik külső adósságszolgálatukat (vagyis az ország hitelkockázata alapján).

a) Az ország hitelkockázatának öt eleme a következő:

— a kötelezett/garanciavállaló kormánya vagy az ország azon intézménye által elrendelt általános adósságtörlesztési moratórium, amelyen keresztül a törlesztés történik,

— a bejelentést tevő részes fél országán kívül felmerülő politikai események és/vagy gazdasági nehézségek, vagy olyan, a bejelentést tevő részes fél országán kívül hozott törvényhozási/államigazgatási intézkedések, amelyek megakadályozzák, illetve késleltetik a hitellel kapcsolatban kifizetett pénzösszegek átutalását,

— a kötelezett/garanciavállaló országában elfogadott olyan jogi rendelkezések, amelyek a helyi pénznemben kifizetett törlesztéseket az adósság érvényes kiegyenlítési módjának nyilvánítják, annak ellenére, hogy az árfolyam-ingadozások következtében a törlesztések összege a hitelnyújtás pénznemére átszámítva a pénz átutalásakor már nem fedezi az adósság összegét,

— harmadik ország kormánya által hozott bármely egyéb intézkedés vagy döntés, amely megakadályozza a hitel törlesztését, valamint

— a bejelentést tevő fél országán kívül bekövetkező vis major események, azaz háború (a polgárháborút is beleértve), kisajátítás, forradalom, zendülés, polgári zavargás, szélvihar, árvíz, földrengés, vulkánkitörés, szökőár és nukleáris baleset.

b) Az országok nyolc országkockázati kategóriába sorolhatók (0–7). Az 1–7. kategóriákra vonatkozóan MPR-ek kerültek megállapításra, a 0. kategóriára vonatkozóan azonban nem, mivel az ezen kategóriába tartozó országok esetében az országkockázat szintje elhanyagolhatónak tekinthető. A 0. kategóriába sorolt országok esetében az ügyletekkel összefüggő hitelkockázat elsősorban a kötelezett/garanciavállaló kockázatához kapcsolódik.

c) Az országok besorolása ( 12 ) az országkockázati besorolási módszerrel történik, amely az alábbiakból tevődik össze:

— Országkockázat-értékelési modell (a továbbiakban: a modell), amely minden egyes ország esetében az ország hitelkockázatának mennyiségi értékelését tartalmazza a kockázati mutatók következő három csoportja alapján: a részes felek fizetési tapasztalatai, a pénzügyi helyzet és a gazdasági helyzet. A modell módszere különböző lépésekből áll, ideértve a kockázati jelzőszámok három csoportjának értékelését, valamint a kockázatmutató csoportok kombinációját és rugalmas súlyozását.

— A modell eredményeinek minőségi értékelése országonként, a modell által teljes egészében vagy részben figyelmen kívül hagyott politikai kockázati és/vagy egyéb kockázati tényezők figyelembevétele céljából. Adott esetben ez a mennyiségi modell által nyújtott értékelés kiigazításához vezethet, tükrözve az ország hitelkockázatának végleges értékelését.

d) Az országkockázati besorolást folyamatosan ellenőrizni kell, legalább évente felül kell vizsgálni, és az országkockázati besorolási módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni. Ha egy országot alacsonyabb vagy magasabb országkockázati kategóriába sorolnak át, a részes felek – az átsorolás titkárság által történő közlését követő legkésőbb öt munkanapon belül – az új országkockázati kategóriával kapcsolatos MPR-ek értékével megegyező vagy azt meghaladó kockázati díjat számítanak fel.

e) Az országkockázati besorolásokat a titkárság teszi közzé.

26. A SZUVERÉN KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE

a) A 25. cikk d) pontjának megfelelően az országkockázati besorolási módszer alapján besorolt valamennyi ország esetében értékelni kell a szuverén kockázatot azoknak a kivételes államoknak az azonosítása érdekében:

— amelyek nem a legalacsonyabb kockázatú kötelezettek az országban, és

— amelyeknek a hitelkockázata jelentősen meghaladja az országkockázatot.

b) A fenti a) pontban felsorolt feltételeknek megfelelő államokat a részes felek által kidolgozott és elfogadott szuverénkockázat-értékelési módszerrel kell azonosítani.

c) A fenti a) pontban felsorolt feltételeknek megfelelő államok jegyzékét folyamatosan ellenőrizni kell, és legalább évente felül kell vizsgálni, és a szuverénkockázat-értékelési módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni.

d) A fenti b) pont szerint azonosított államok jegyzékét a titkárság köteles közzétenni.

27. VEVŐKOCKÁZATI BESOROLÁS

Az 1–7. országkockázati kategóriába sorolt országok kötelezettjeit és adott esetben garanciavállalóit a kötelezett/garanciavállaló országával kapcsolatosan megállapított vevőkockázati kategóriák valamelyikébe kell besorolni ( 13 ). A IX. melléklet tartalmazza azoknak a vevőkockázati kategóriáknak a mátrixát, amelybe a kötelezetteket és a garanciavállalókat be kell sorolni. A vevőkockázati kategóriák jellemzőinek leírását a XII. melléklet tartalmazza.

a) A vevőkockázati besorolásoknak a megállapodás részes felei által meghatározottak szerint a kötelezett/garanciavállaló elsőbbségi fedezetlen hitelminősítésén kell alapulniuk.

b) A fenti a) ponttól eltérve a VII. melléklet feltételei szerint támogatott ügyletek és a legfeljebb 5 millió SDR hitelösszegű ügyletek besorolása az ügylet alapján, azaz a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazását követően történhet; az ilyen ügyletek azonban besorolásuktól függetlenül nem jogosultak a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazása tekintetében történő diszkontra.

c) A kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók vevőkockázati besorolása: SOV/CC0.

d) A nem kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók kivételes esetben az „Államnál jobb” (SOV+) vevőkockázati kategóriába ( 14 ) sorolhatók, ha:

— a kötelezett/garanciavállaló egy akkreditált hitelminősítő intézettől a deviza adósminősítése alapján jobb minősítést kapott, mint (ugyanazon hitelminősítő intézettől) azon állam, amelyben az adott kötelezett/garanciavállaló található, vagy

— a kötelezett/garanciavállaló olyan országban található, amely esetében a szuverén kockázatot az országkockázatnál jelentősen magasabban állapították meg.

e) A 48. cikknek megfelelően a részes felek a következő ügyleteket jelentik be előzetesen:

— nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyletek, amennyiben a felszámított kockázati díj alacsonyabb, mint a CC1 vevőkockázati kategória szerinti, azaz CC0 vagy SOV+,

— nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött 5 millió SDR-t meghaladó hitelösszegű ügylet, amely esetében a megállapodás részes fele akkreditált hitelminősítő intézet által minősített, nem kormányzati kötelezett/garanciavállaló vevőkockázati besorolását értékeli, és az értékelt vevőkockázati besorolás jobb az akkreditált hitelminősítő intézet általi besorolásnál ( 15 ).

f) Ha az egymással versengő részes felek egy adott ügylettel kapcsolatosan kialakuló versenyhelyzetben a kötelezettet/garanciavállalót eltérő vevőkockázati kategóriákba sorolták, kötelesek törekedni arra, hogy közös vevőkockázati besorolásban állapodjanak meg. Amennyiben a közös besorolás terén nem jutnak megállapodásra, azok a részes felek, amelyek a kötelezettre/garanciavállalóra magasabb vevőkockázati besorolást állapítottak meg, alkalmazhatják az alacsonyabb vevőkockázati besorolást.

28. A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSA

A multilaterális és regionális intézményeket a nyolc országkockázati kategória (0–7) ( 16 ) egyikébe kell besorolni, és szükség szerint felülvizsgálni; az alkalmazható besorolási kategóriákat a titkárság teszi közzé.

29. A HIVATALOS EXPORTHITEL-FEDEZET SZÁZALÉKARÁNYA ÉS MINŐSÉGE

Az MPR-ekeket a IX. mellékletben meghatározott módon, az exporthitel-termékek eltérő minőségének és a részes felek által nyújtott fedezet százalékarányának figyelembevételével differenciálják. A differenciálás az exportőr szemszögéből (azaz az exportőr/pénzügyi intézmény rendelkezésére bocsátott termékek eltérő minőségéből származó versenyhatás semlegesítése érdekében) történik.

a) Az exporthitel-termék minősége attól függ, hogy az adott termék biztosítás, garancia vagy közvetlen hitel/finanszírozás-e, biztosítási termékek esetében pedig attól, hogy a kárfizetési türelmi idő alatt (vagyis a kötelezett által teljesítendő futamidő és azon időpont közötti időszak alatt, amikor a biztosító köteles az exportőrt/pénzügyi intézményt kártalanítani) a kamatfedezetet felár nélkül nyújtják-e.

b) A részes felek által kínált összes meglévő exporthitel-terméket az alábbi három termékkategória valamelyikébe kell besorolni:

— szabvány alatti termék, azaz a kárfizetési türelmi idő alatti kamat fedezete nélküli biztosítás, és a kárfizetési türelmi idő alatti kamatot fedező biztosítás megfelelő kockázati felárral,

— szabványos termék, vagyis a kárfizetési türelmi idő alatti kamatot fedező biztosítás, megfelelő kockázati felár nélkül és a közvetlen hitel/finanszírozás, valamint

— szabványon felüli termék, vagyis garanciák.

30. ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ELJÁRÁSOK

a) A részes felek a XIII. mellékletben meghatározott alkalmazási feltételekkel a következő országkockázat-csökkentési módszereket alkalmazhatják:

— külföldi, feltételhez kötött (escrow) számlával kombinált külföldi jövőbeni forgalmi konstrukció,

— finanszírozás helyi pénznemben.

b) Ha a megállapodás részes fele országkockázat-csökkentési módszer alkalmazását tükröző MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk alapján előzetesen bejelenteni.

c) Piaci referenciaügyletek esetében nem alkalmazhatók országkockázat-csökkentési módszerek.

31. VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK

a) A részes felek a következő vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket alkalmazhatják, amelyek 0-nál nagyobb hitelminőség-javítási tényező alkalmazását teszik lehetővé:

— szerződésből származó jövedelem vagy követelés engedményezése,

— eszközfedezetű biztosíték,

— tárgyieszköz-fedezetű biztosíték,

— feltételhez kötött (escrow) számla.

b) A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök fogalommeghatározását és a hitelminőség-javítási tényező maximális értékeit az 1–7. kategóriába tartozó kötelezettek és a piaci referenciakötelezettek tekintetében egyaránt a XIII. melléklet tartalmazza.

c) A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök önállóan és kombinálva a következő korlátozásokkal alkalmazhatók:

— A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök használatával elérhető maximális hitelminőség-javítási tényező az 1–7. kategóriába tartozó ügyletek esetén 0,35, a piaci referenciaügyletek esetén pedig 0,25.

— Az „eszközalapú biztosíték” és a „tárgyieszköz-fedezetű biztosíték” egy ügyletben együttesen nem alkalmazható.

— Az 1–7. kategóriába tartozó ügyletek valamelyike esetében, ha az alkalmazandó országkockázati besorolást „külföldi, feltételhez kötött számlával kombinált külföldi jövőbeni konstrukcióval” javították, vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök nem alkalmazhatók.

d) A részes felek a 48. cikknek megfelelően előzetesen bejelentik azokat az 5 millió SDR-t meghaladó, nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyleteket, amelyek esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezik vagy ha a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket olyan piaci referenciaügyletekben használják, amelyek a megfelelő TCMB MPR alatti árazáshoz vezetnek.

32. A MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK ÉRVÉNYESSÉGÉNEK FELÜLVIZSGÁLATA A HITELKOCKÁZAT SZEMPONTJÁBÓL

a) Az MPR-ek megfelelőségének értékeléséhez és szükség esetén a felfelé vagy lefelé történő kiigazításokhoz díj-visszacsatolási eszközöket (Premium Feedback Tool – a továbbiakban: PFT) kell párhuzamosan alkalmazni az MPR rendszeres ellenőrzése és korrekciója céljából.

b) A PFT-k értékelik az MPR-ek megfelelését egyrészt a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalata, másrészt a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információk szempontjából.

c) A megállapodás kockázati díjakkal kapcsolatos szabályok szempontjából történő átfogó felülvizsgálatát – különös hangsúllyal a piaci referenciaár meghatározásának szabályaira – legkésőbb 2018. december 31-ig el kell végezni.

III. FEJEZET

A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLLYEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

33. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

a) A felek megállapodtak abban, hogy kiegészítő irányelveket alkalmaznak az exporthitelekre és a kötött segélyekre. Az exporthitelre vonatkozó irányelveknek a szabad piaci verseny működési elvein kell alapulniuk. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell, hogy azon országok, ágazatok vagy projektek is megkapják a szükséges külső forrásokat, amelyek csak kis mértékben jutnak hozzá vagy semmilyen mértékben nem jutnak hozzá a piaci finanszírozáshoz. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell az értékarányos megtérülést, a minimumra kell csökkenteniük a kereskedelmi torzulást, és hozzá kell járulniuk e forrásoknak a fejlődés szempontjából történő hatékony felhasználásához.

b) A megállapodás kötött segélyre vonatkozó rendelkezései nem terjednek ki a multilaterális vagy regionális intézmények segélyprogramjaira.

c) Ezen elvek nem ítélik el eleve a Fejlesztéstámogatási Bizottságnak (a továbbiakban: DAC) a kötött segély és a szabad felhasználású segély minőségéről alkotott nézeteit.

d) A felek további információkat kérhetnek a segélyek bármely formájának kötött státusával kapcsolatban. Ha bizonytalanság merül fel azzal kapcsolatban, hogy egy bizonyos finanszírozási gyakorlat a kötött segélyekre vonatkozó, a XV. mellékletben található meghatározás alá tartozik-e, az adományozó országnak bizonyítékot kell szolgáltatnia az azzal kapcsolatos állítások alátámasztására, hogy a segély a XV. mellékletben található meghatározásnak megfelelően ténylegesen „szabad felhasználású segély”.

34. A KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI

A kötött segély az alábbi formákban nyújtható:

a) a hivatalos fejlesztéstámogatás (Official Development Assistance – a továbbiakban: ODA) keretébe tartozó kölcsönök, amelyek meghatározása „A DAC irányelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a feltételekhez kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatás tekintetében (1987)” című kiadványban található;

b) hivatalos fejlesztéstámogatási adományok, amelyek meghatározása „A DAC vezérelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatásra vonatkozóan (1987)” című kiadványban található; valamint

c) egyéb hivatalos pénzmozgások (Other Official Flows), amelyek magukban foglalják az adományokat és a kölcsönöket, de nem tartalmazzák az e megállapodással összhangban lévő, hivatalosan támogatott exporthiteleket; vagy

d) bármilyen, jogilag vagy ténylegesen az adományozó, a kölcsönnyújtó vagy a hitelfelvevő ellenőrzése alatt álló társítás, pl. vegyítés, amely az előző finanszírozási összetevőkből legalább két összetevőt és/vagy az alábbi finanszírozási összetevőket foglalja magában:

1. olyan exporthitel, amelyet közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamattámogatás, garancia vagy biztosítás révén hivatalosan támogatnak, és amelyre ez a megállapodás vonatkozik; valamint

2. egyéb pénzeszközök piaci vagy ahhoz közeli feltételekkel, illetve a vevőtől származó előleg.

35. KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS

a) A kapcsolt finanszírozás különböző formákban történhet, ideértve a vegyes hiteleket, a vegyes finanszírozást, a közös finanszírozást, a párhuzamos finanszírozást vagy az egységes integrált ügyleteket. Ezek mindegyike az alábbi fő tulajdonságokkal jellemezhető:

— olyan kedvezményes összetevő, amely törvényesen vagy ténylegesen egy nem kedvezményes összetevőhöz kapcsolódik,

— a finanszírozási csomag egy része vagy egésze, amely tulajdonképpen kötött segély; valamint

— kedvezményes pénzeszközök, amelyek csak akkor állnak rendelkezésre, ha a kapcsolódó nem kedvezményes összetevőt a kedvezményezett elfogadja.

b) A társítást vagy a tényleges kapcsolódást olyan tényezők határozzák meg, mint:

— az informális megállapodások megléte a kedvezményezett és az adományozó hatóságok között,

— az adományozónak az a szándéka, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatás révén elősegítse a finanszírozási csomag elfogadhatóságát,

— a teljes finanszírozási csomag tényleges hozzákötése az adományozó országban történő beszerzéshez,

— a hivatalos fejlesztéstámogatás kötöttségi státusa és az egyes finanszírozási ügyletekre való pályázás vagy az azokra vonatkozó szerződéskötés eszközei, vagy

— bármilyen más, a DAC vagy a felek által megállapított gyakorlat, amelyben tényleges kapcsolat áll fenn két vagy több finanszírozási összetevő között.

c) Az alábbi eljárások nem akadályozzák meg azt, hogy egy társítást vagy „tényleges” kapcsolatot ekként határozzanak meg:

— szerződés felosztása egy szerződés alkotóelemeinek külön történő bejelentése révén,

— több szakaszban finanszírozott szerződések felosztása,

— szerződés egymással összefüggő alkotóelemei bejelentésének elmulasztása, és/vagy

— a bejelentés elmulasztása amiatt, hogy a finanszírozási csomag egy része szabad felhasználású.

36. KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK

a) Nem részesíthetők kötött segélyben azok az országok, amelyeknél a Világbank adatai szerinti az egy főre jutó GNI meghaladja a közepes jövedelmű országok (alsó sáv) felső határát. A Világbank ezt a küszöbértéket évente újraszámítja ( 17 ). Egy ország csak akkor kerülhet át egy másik kategóriába, ha a világbanki besorolása két egymást követő évben változatlan volt.

b) Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók:

1. A megállapodás céljából történő besorolás meghatározása a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki besorolása céljából kiszámított egy főre jutó GNI alapján történik; az osztályozást a titkárság teszi közzé.

2. Ha a Világbank nem rendelkezik elegendő információval az egy főre jutó GNI-adatok közzétételéhez, a Világbank kap felkérést annak felbecslésére, hogy a kérdéses országban az egy főre jutó GNI az aktuális küszöbérték felett vagy alatt van-e. Az ország besorolására a becslés alapján kerül sor, amennyiben a felek nem hoznak ettől eltérő döntést.

3. Ha egy ország kötött segélyre való jogosultsága a fenti a) ponttal összhangban megváltozik, az átsorolás két héttel azt követően lép érvénybe, hogy a Világbank fent említett adataiból levont következtetéseket a titkárság az összes féllel közölte. Az új besorolás hatálybalépése előtt tilos az újonnan jogosulttá váló ország számára kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni; azt követően pedig tilos az újonnan előbbre sorolt ország számára feltételekhez kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni, azzal a kivétellel, hogy a már megítélt hitelkeret által fedezett egyes műveletek az adott hitelkeret lejáratáig (amely nem eshet későbbi időpontra, mint a hatálybalépést követő egy év) még bejelenthetőek.

4. Abban az esetben, ha a Világbank felülvizsgálja adatait, ezeket a felülvizsgált adatokat a megállapodás szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Mindazonáltal az ország besorolása közös megállapodással – az 58–63. cikkben található megfelelő eljárásokkal összhangban –megváltoztatható, és a felek kedvezően bírálhatják el a számadatokban előforduló, az ugyanabban a naptári évben utólag figyelembe vett hibák és kihagyott adatok miatti változást, amelyben a titkárság első ízben közölte az említett adatokat.

37. PROJEKTEK JOGOSULTSÁGA

a) Kötött segély nem nyújtható azokhoz az állami vagy magánprojektekhez, amelyek normál körülmények között kereskedelmi szempontból életképesek lennének a piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel történő finanszírozás esetén.

b) A segélyre való jogosultság kulcstesztjei a következők:

— pénzügyileg életképtelen-e a projekt, vagyis a piaci elvek alapján meghatározott megfelelő árképzés esetén tényleg hiányzik-e a projekt azon képessége, hogy működési költségeinek fedezéséhez és a felhasznált tőke törlesztéséhez elegendő pénzforgalmat hozzon létre, azaz az első kulcsteszt, vagy

— a megállapodás többi részes felével folytatott kommunikáció alapján indokolt-e olyan következtetés levonása, hogy a projekt piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel valószínűleg nem finanszírozható, azaz a második kulcsteszt. Az 50 millió SDR értéknél nagyobb értékű projektek vonatkozásában – a segély szükségességének elbírálásakor – nagy súlyt kell fektetni arra, hogy várhatóan rendelkezésre áll-e a piaci feltételek vagy a megállapodás feltételei alapján történő finanszírozás.

c) A fenti b) alpontban szereplő kulcstesztek annak leírására szolgálnak, hogyan kell értékelni egy projektet annak meghatározása céljából, hogy a projektet ilyen segéllyel, illetve a piaci feltételek vagy a megállapodás feltételei szerinti exporthitelekkel kell-e finanszírozni. Az 51–53. cikkben ismertetett konzultációs folyamatban az idő múlásával várhatóan olyan tapasztalatok halmozódnak fel, amelyek mind az exporthitel-intézmények, mind a segélyintézmények vonatkozásában pontosabban határozzák meg az előzetes útmutatót a kétféle projektkategória közötti határvonal tekintetében.

38. MINIMÁLIS KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINT

A felek nem nyújthatnak olyan kötött segélyt, amelynek kedvezményezettségi szintje 35 %-nál alacsonyabb vagy – ha a kedvezményezett legkevésbé fejlett ország – 50 %, az alábbiakban ismertetett esetek kivételével, amelyeknél szintén nem kell alkalmazni a 49. cikk a) pontjában és az 50. cikk a) pontjában ismertetett bejelentési eljárásokat:

a) Technikai segítségnyújtás: olyan kötött segély, ahol a hivatalos fejlesztési segély összetevője kizárólag műszaki együttműködésből áll, és amely az ügylet teljes értékének 3 %-ánál vagy 1 millió SDR-nél kevesebb, attól függően, hogy melyik érték alacsonyabb; valamint

b) kis projektek: egymillió SDR-nél kisebb beruházási projektek, amelyeket teljes egészében fejlesztéstámogatási adománnyal finanszíroznak.

39. KIVÉTELEK A KÖTÖTT SEGÉLYRE VALÓ ORSZÁG- VAGY PROJEKTJOGOSULTSÁG ALÓL

a) A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak azon kötött segélyre, amelynél a kedvezményezettségi szint legalább 80 %, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével.

b) A 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak a 2 millió SDR-nél alacsonyabb értékű, kötött segélyre, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével.

c) A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak az ENSZ által meghatározott, a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott kötött segélyre.

d) A feleknek, az adott körülmények fényében, pozitív hozzáállást kell tanúsítaniuk a feltételekhez kötött segélyek eljárásainak felgyorsítása érdekében:

— súlyos, határokon átnyúló szennyezést okozó nukleáris vagy jelentős ipari baleset esetén, amikor bármelyik érintett fél kötött segélyt kíván nyújtani a hatások kiküszöbölése vagy mérséklése érdekében, vagy

— ha komoly kockázata van egy ilyen baleset bekövetkezésének, amikor bármely potenciálisan érintett fél segélyt kíván nyújtani a baleset megelőzése érdekében.

e) A 36. és 37. cikktől eltérve a felek – kivételesen – az alábbi eszközök egyikével is nyújthatnak támogatást:

— a XV. mellékletben meghatározott, az 58–63. cikkben ismertetett „közös álláspontra” vonatkozó eljárás, vagy

— a felek jelentős része által nyújtott segélyek motivációjának indokolása az 51. és a 52. cikkben foglaltak szerint, vagy

— az 53. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban az OECD főtitkárához intézett levél, ami a felek várakozása szerint kivételesen és ritkán fordul majd elő.

40. A KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA

A kötött segély kedvezményezettségi szintjét a DAC által a segélyelem kiszámításakor alkalmazott módszerrel azonos módszerrel számítjuk ki, kivéve, ha:

a) egy kölcsön kedvezményezettségi szintjének egy adott pénznemben történő kiszámításához alkalmazott leszámítolási kamatláb, vagyis a differenciált diszkontráta (Differentiated Discount Rate – DDR) minden évben január 15-én megváltozik, kiszámítása pedig a következőképpen történik:

— a CIRR-kamatláb átlaga + felár. — A felár (M) a futamidőtől (R) függ az alábbiak szerint: —



R M 15 év alatt 0,75 15 évtől 19 évig 1,00 20 évtől 29 évig 1,15 30 év felett 1,25

— Az összes pénznem esetében a CIRR-kamatláb átlagának kiszámítása az előző év augusztus 15. és az aktuális év február 14. közötti hat hónapos időszak alatt érvényes havi CIRR-kamatláb-értékek átlagával történik. A számított kamatlábat – a felárral együtt – a legközelebbi tízes bázispontra kerekítjük. Ha az adott pénznem esetében egynél több CIRR-kamatláb áll rendelkezésre, a 20. cikk a) pontjában meghatározott leghosszabb lejáratra vonatkozó CIRR-kamatláb alkalmazandó ehhez a számításhoz.

b) A kedvezményezettségi szint kiszámításának bázisidőpontja a hiteltörlesztés XV. mellékletben meghatározott kezdő időpontja.

c) Egy kapcsolt finanszírozási csomag teljes kedvezményezettségi szintjének kiszámítása szempontjából az alábbi hitelek, pénzeszközök és kifizetések kedvezményezettségi szintjét nullának tekintjük:

— a megállapodással összhangban lévő exporthitelek,

— egyéb pénzeszközök a piaci kamatlábbal azonos vagy ahhoz közeli értéken számítva,

— egyéb hivatalos pénzeszközök, amelyek kedvezményezettségi szintje alacsonyabb a 38. cikkben megengedett minimális értéknél, az egyeztetés kivételével, valamint

— a vevő által fizetett előleg.

A hiteltörlesztés kezdő időpontjában vagy az azelőtt kifizetett, de előlegnek nem minősülő összegeket figyelembe kell venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor.

d) A leszámítolási kamatláb egyeztetés esetén: a segély egyeztetésekor az egyforma egyeztetés olyan azonos kedvezményezettségi szinttel történő egyeztetést jelent, amelyet az egyeztetés időpontjában érvényben lévő leszámítolási kamatlábbal számítanak ki újra.

e) A helyi költségeket és a harmadik országbeli beszerzéseket csak akkor kell figyelembe venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor, ha azokat az adományozó ország finanszírozza.

f) Egy csomag teljes kedvezményezettségi szintjének meghatározása úgy történik, hogy a csomag egyes összetevőinek névértékét meg kell szorozni az egyes összetevők adott kedvezményezettségi szintjével, az eredményeket össze kell adni, és ezt az összeget el kell osztani a összetevők összesített névértékével.

g) Egy adott segélykölcsön leszámítolási kamatlába a bejelentés időpontjában érvényben lévő kamatláb. Azonnali bejelentés esetében azonban a leszámítolási kamatláb megegyezik a segélykölcsön feltételei rögzítésének időpontjában érvényben lévő kamatlábbal. A leszámítolási kamatlábnak a kölcsön futamideje alatt történő változása nem változtatja meg a kedvezményezettségi szintet.

h) Ha a szerződés megkötése előtt változik a pénznem, a bejelentést is módosítani kell. A kedvezményezettségi szint kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a módosítás időpontjában alkalmazható kamatlábbal. Nincs szükség módosításra, ha az alternatív pénznem és a kedvezményezettségi szint kiszámításához szükséges összes információ szerepel az eredeti bejelentésben.

i) A fenti g) ponttól eltérve a segélyezési hitelkeret alapján kezdeményezett egyedi ügyletek kedvezményezettségi szintjének a kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a hitelkeretnél eredetileg bejelentett kamatlábbal.

41. A KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

a) A felek nem rögzítik két évnél hosszabb időre a kötött segély feltételeit, függetlenül attól, hogy az egyedi ügyletek finanszírozásához vagy segélyezési jegyzőkönyvhöz, segélyezési hitelkerethez vagy hasonló megállapodáshoz kapcsolódik-e. Segélyezési jegyzőkönyv, segélyezési hitelkeret vagy hasonló megállapodás esetében az érvényességi időszak a 50. cikkel összhangban bejelentendő aláírás napján kezdődik; a hitelkeret növelését új ügyletként kell bejelenteni, arra utaló megjegyzéssel, hogy keretnövelésről van szó, és hogy megújítására a hitelkeret-növelés bejelentésének időpontjában engedélyezett feltételekkel került sor. Egyedi ügyletek esetén, beleértve a segélynyújtási jegyzőkönyvet, a segélyelemet tartalmazó hitelkeretet vagy más hasonló megállapodás alapján bejelentett ügyleteket is, az érvényességi idő a kötelezettségvállalásnak – az adott esettől függően – a 49. vagy az 50. cikk szerinti bejelentése napján kezdődik.

b) Ha egy ország első alkalommal vált jogosulatlanná a 17 éves világbanki kölcsönökre, a meglévő és az új, bejelentett, kötött segélyezési jegyzőkönyvek és hitelkeretek érvényességi idejét a 36. cikk b) pontjában foglalt eljárásokkal összhangban végzett potenciális átsorolás időpontjától számított egy évre kell korlátozni.

c) Az ilyen jegyzőkönyvek és hitelkeretek csak a megállapodás 36. és 37. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelő feltételek mellett újíthatók meg az alábbiakat követően:

— az országok átsorolása, valamint

— a megállapodás rendelkezéseinek megváltoztatása.

Ilyen körülmények között a meglévő feltételek a 40. cikkben meghatározott leszámítolási kamatláb változása ellenére fenntarthatóak.

42. EGYEZTETÉS

A fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével, valamint a megállapodás céljával összhangban a 45. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően egyeztetheti a megállapodásban részes vagy nem részes fél által kínált pénzügyi feltételeket.

IV. FEJEZET

ELJÁRÁSOK

1. SZAKASZ

Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó közös eljárások

43. BEJELENTÉSEK

A megállapodásban szereplő eljárásokkal meghatározott bejelentéseket a VIII. melléklettel összhangban és az abban foglalt információk feltüntetésével kell elkészíteni, és másolatban meg kell küldeni a titkárság részére.

44. A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS

a) Amint valamely fél átveszi a 47–50. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban bejelentett hivatalos támogatást, tájékoztatja erről az összes többi felet, megfelelően feltüntetve a bejelentés hivatkozási számát a vonatkozó bejelentő nyomtatványon.

b) Az 55–57. cikkel összhangban végzett információcsere során a fél tájékoztatja a többi felet a konkrét ügylet támogatásához általa előirányzott hitelfeltételekről, és hasonló információkat kérhet a többi féltől.

45. EGYEZTETÉSI ELJÁRÁSOK

a) A megállapodás részes fele vagy nem részes fele által felajánlott pénzügyi feltételek 18. és 42. cikk szerinti egyeztetése előtt a fél minden észszerű erőfeszítést megtesz – az 57. cikkben ismertetett személyes konzultációk szükség szerinti igénybevételét is beleértve – annak igazolására, hogy e feltételek hivatalos támogatásban részesülnek, és megfelelnek az alábbi feltételeknek:

1. A fél az összes többi felet értesíti az általa támogatni kívánt feltételekről az egyeztetett feltételekhez szükséges hasonló bejelentési eljárásokat követően. A megállapodás nem részes felével történő egyeztetés esetén az egyeztető fél ugyanazokat a bejelentési eljárásokat követi, amelyekre akkor lenne szükség, ha az egyeztetett feltételeket egy fél ajánlotta volna fel.

2. A fenti 1. alpont sérelme nélkül, ha az alkalmazandó bejelentési eljárás azt írná elő az egyeztető fél számára, hogy az ajánlatok benyújtásának végső határidején túl a kötelezettségvállalását visszavonja, az egyeztető részes fél köteles egyeztetési szándékát mielőbb bejelenteni.

3. Ha a kezdeményező fél mérsékli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

b) A 47. és a 48. cikkel összhangban közölt pénzügyi feltételekkel azonos pénzügyi feltételeket felajánlani szándékozó fél ezt akkor teheti meg, ha a bejelentésben meghatározott várakozási idő letelt. A szóban forgó fél e szándékát mielőbb köteles bejelenteni.

46. KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK

a) Az a fél, amely megalapozottan véli azt, hogy a másik fél (a kezdeményező fél) által ajánlott pénzügyi feltételek előnyösebbek a megállapodásban előirányzott feltételeknél, köteles erről a titkárságot tájékoztatni; a titkárság haladéktalanul rendelkezésre bocsátja ezt az információt.

b) A kezdeményező fél a titkárság tájékoztatásának kiadását követő két munkanapon belül köteles az ajánlatában szereplő pénzügyi feltételeket tisztázni.

c) A kezdeményező fél által történt tisztázást követően bármelyik fél kérheti, hogy a titkárság öt munkanapon belül szervezzen különleges konzultációs értekezletet a felek számára a kérdés megvitatása céljából.

d) A felek különleges konzultációs értekezlete eredményének megszületéséig a hivatalos támogatásból fakadó előnyös pénzügyi feltételek nem lépnek érvénybe.

2. SZAKASZ

Exporthitelezési eljárások

47. ELŐZETES BEJELENTÉS KONZULTÁCIÓVAL

a) A megállapodás részes fele a VIII. melléklettel összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha:

— az MRP kiszámításához használt országkockázati besorolás és vevőkockázati kategória a kötelezett országán kívüli (azaz a 24. cikk e) pontjának első francia bekezdése szerint meghatározott), garanciavállalóként fellépő harmadik fél országkockázati besorolása és vevőkockázati kategóriája,

— az alkalmazandó MPR-t a 30. cikkben felsorolt országkockázat-csökkentési módszerek alkalmazásával csökkentették, vagy

— a IV. melléklet 10. cikke a) pontjának 2) alpontjával vagy d) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani,

— az V. melléklet 5. cikkének a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani.

b) Ha ezen időszak alatt bármely másik fél tárgyalást kér, a kezdeményező félnek további tíz naptári napig kell várakoznia.

c) A tárgyalást követően a megállapodás részes fele az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy a 69. cikkel összhangban elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. A felek nyilvántartást vezetnek a fenti a) ponttal összhangban bejelentett kockázati díjakkal kapcsolatos tapasztalataikról.

48. ELŐZETES BEJELENTÉS

a) A megállapodás részes fele a VIII. melléklettel összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha:

1. a 10. cikk d) pontjának 3. alpontjával összhangban kíván támogatást nyújtani;

2. valamely I. kategóriába tartozó országnak öt évnél hosszabb futamidőre kíván támogatást nyújtani;

3. a 13. cikk a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani;

4. a 14. cikk d) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani;

5. szindikálthitel-csomag részeként részes félként a 24. cikk c) pontja 1. alpontjának rendelkezéseivel összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni;

6. a 24. cikk c) pontja (2) bekezdésének második francia bekezdése értelmében a TCMB-modell által megállapított megfelelő díjnál alacsonyabb kockázati díjat kíván felszámítani;

7. támogatást kíván nyújtani a piaci referenciaügyletekhez, ha a részes fél a kötelezettet/garanciavállalót az akkreditált hitelminősítő intézet legjobb besorolásánál jobb minősítéssel látja el, vagy abban az esetben, ha akkreditált hitelminősítő intézet által készített besorolás nem áll rendelkezésre és a részes fél az ügyletet CC2 vagy annál jobb szintre vagy AAA és A– közötti adósosztályzatba vagy a kötelezett/garanciavállaló székhelye szerinti ország államadósságának akkreditált hitelminősítő intézet általi minősítésével megegyező vagy annál jobb szintre sorolja;

8. a 24. cikk e) pontjának második francia bekezdésével összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében az MPR kiszámításához használt országkockázati besorolást és vevőkockázati kategóriát minősített multilaterális vagy regionális intézmény mint kötelezett vagy garanciavállaló részvételével határozták meg;

9. a 27. cikk e) pontjával összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében az MPR kiszámításához használt vevőkockázati kategória a következő:

— nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügylet esetén alacsonyabb mint CC1 (azaz CC0 vagy SOV+),

— 5 millió SDR-t meghaladó hitelértékkel rendelkező, nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügylet esetén jobb, mint az akkreditált hitelminősítő intézet besorolása;

10. a 31. cikk a) pontjával összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni az 5 millió SDR-t meghaladó, nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyletek tekintetében, amelyek esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezik vagy ha a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket olyan piaci referenciaügyletekben használják, amelyek a megfelelő TCMB MPR alatti árazáshoz vezetnek;

11. a II. melléklet 8. cikkének a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani;

12. a IV. melléklet 10. cikke a) pontjának 1) alpontjával összhangban kíván támogatást nyújtani;

13. az V. melléklet 5. cikkének b) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani;

14. a VI. melléklet 4. cikkének a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani.

b) Ha a kezdeményező részes fél mérsékeli vagy visszavonja az ilyen ügylet támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

3. SZAKASZ

A kereskedelmi vonatkozású segélyekkel összefüggő eljárások

49. ELŐZETES BEJELENTÉS

a) A fél akkor köteles a VIII. melléklettel összhangban előzetes bejelentést tenni, ha az alábbiakhoz szándékozik hivatalos támogatást nyújtani:

— legalább kétmillió SDR értékű, 80 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segély,

— 2 millió SDR-nél kisebb értékű, 50 %-nál kisebb (a DAC által meghatározott) segélyezési elemet tartalmazó, kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segély,

— legalább 2 millió SDR értékű, 80 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, kötött segély, vagy

— 2 millió SDR-nél kisebb értékű, 50 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, kötött segély, a 38. cikk a) és b) pontjában meghatározott esetek kivételével.

— a 39. cikk d) pontjával összhangban nyújtott kötött segély.

b) Az előzetes bejelentést az ajánlat benyújtásának határideje vagy a kötelezettségvállalás időpontja előtt legkésőbb 30 munkanappal kell megtenni, attól függően, hogy melyik időpont következik be előbb.

c) Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

d) Az e pontban foglalt rendelkezés arra a kötött segélyre is érvényes, amely a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képezi.

50. AZONNALI BEJELENTÉS

a) A megállapodás részes fele – a VIII. melléklettel összhangban – köteles azonnal, vagyis a kötelezettségvállalástól számított két munkanapon belül értesíteni az összes többi felet, ha olyan kötött segélyhez nyújt hivatalos támogatást, amelynek értéke:

— legalább 2 millió SDR, kedvezményezettségi szintje pedig legalább 80 %, vagy

— 2 millió SDR-nél kisebb, kedvezményezettségi szintje pedig legalább 50 %, a 38. cikk a) és b) pontjában meghatározott esetek kivételével.

b) A megállapodás részes fele a segélyezésről szóló jegyzőkönyv, a hitelkeret vagy hasonló megállapodás aláírásakor is köteles az összes többi felet azonnal értesíteni.

c) Nem kell előzetes bejelentést tenni, ha a megállapodás részes fele olyan pénzügyi feltételeket kíván egyeztetni, amelyek az azonnali bejelentés hatálya alá tartoznak.

4. SZAKASZ

A kötött segélyre vonatkozó konzultációs eljárások

51. A KONZULTÁCIÓ CÉLJA

a) A kötött segélyre irányuló lehetséges kereskedelmi motiváció tisztázását igénylő fél kérheti a teljes (a XIV. mellékletben részletezett) segélyminőség-értékelés átadását.

b) Ezenkívül a megállapodás részes fele – az 52. cikkel összhangban – más felekkel való konzultációkat kérhet. A konzultációk magukban foglalják az 57. cikkben említett személyes konzultációkat is az alábbiak megvitatása céljából:

— a segélyajánlat megfelel-e a 36. és a 37. cikk követelményeinek, valamint

— a segélyajánlat indokolt-e akkor is, ha a 36. és a 37. cikkben foglalt követelmények nem teljesülnek.

52. A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE

a) A konzultációk során a megállapodás részes fele többek között az alábbi információkat kérheti:

— a részletes megvalósíthatósági tanulmány értékelése/projektértékelés,

— van-e nem kedvezményes vagy segélyfinanszírozást igénybe vevő versengő ajánlat,

— a projekt által termelt vagy megtakarított külföldi devizával kapcsolatos várakozások,

— van-e együttműködés multilaterális szervezetekkel, például a Világbankkal,

— nemzetközi versenytárgyalás megléte, különösen, ha az adományozó ország szállítója nyújtotta be a legalacsonyabbra értékelt ajánlatot,

— környezetvédelmi kérdések,

— a magánszektor részvétele, valamint

— a kedvezményes vagy segélyezési hitelekről szóló bejelentések határideje (például hat hónappal a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt).

b) Legkésőbb a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt legalább tíz munkanappal – attól függően, hogy melyik következik be előbb – be kell fejezni a konzultációt, és a titkárság köteles az 51. cikkben szereplő mindkét kérdésre vonatkozó megállapításokat valamennyi féllel közölni. Ha a konzultációt folytató felek között nem jön létre megállapodás, a titkárság öt munkanapon belül más feleket is felkér álláspontjuk kifejtésére. A titkárság közli ezen álláspontokat a bejelentést tevő féllel, akinek fontolóra kell vennie a továbblépés kérdését, amennyiben úgy tűnik, hogy a segélyezési ajánlatnak nincs komoly támogatottsága.

53. A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE

a) A komoly támogatottság hiánya ellenére a projektet továbbvinni kívánó adományozó a konzultáció befejezését, vagyis az elnök döntésének elfogadását követő legfeljebb 60 naptári napon belül előzetesen bejelenti szándékát a többi félnek. Az adományozó levelet ír az OECD főtitkárának, amelyben ismerteti a konzultációk eredményeit, és magyarázatot ad arra a fontos, nem kereskedelmi vonatkozású nemzeti érdekre, amely erre a lépésre készteti. A felek várakozása szerint ilyen eljárásra csak ritka, kivételes esetekben kerül sor.

b) Az adományozó azonnal tájékoztatja a feleket arról, hogy levelet küldött az OECD főtitkárának, amelynek másolatát mellékeli a bejelentéshez. Sem az adományozó, sem a megállapodás más részes fele nem tehet kötött segélyt érintő kötelezettségvállalást az említett bejelentésnek a felek részére történő bejelentést követő tíz munkanapig. Azon projekteknél, amelyek esetében a konzultációs folyamat során megállapították, hogy konkurens kereskedelmi ajánlatokat is benyújtottak, a fent említett tíz munkanapos határidő 15 napra meghosszabbodik.

c) A Titkárság felügyeli a konzultációk folyamatát és eredményeit.

5. SZAKASZ

Az exporthitelekkel és a kereskedelmi vonatkozású segélyekkel kapcsolatos információcsere

54. KAPCSOLATTARTÓK

Az egyes országok kijelölt kapcsolattartó személyei közötti kommunikációt közvetlen kommunikációs eszközökkel, például az OLIS-on keresztül kell megvalósítani, a közleményeket pedig bizalmasan kell kezelni.

55. AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME

a) Bármelyik fél megkérdezhet egy másik felet arról, mi az álláspontja egy harmadik országgal, egy harmadik országban lévő intézménnyel vagy egy konkrét üzleti módszerrel kapcsolatban.

b) A hivatalos támogatás iránti kérelmet átvevő fél kérdést intézhet egy másik félhez, megjelölve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket az érdeklődő fél hajlandó lenne támogatni.

c) Ha a kérdést több félhez intézik, akkor az információkérésnek címjegyzéket kell tartalmaznia.

d) Az információkérések másolatait meg kell küldeni a titkárság részére.

56. A VÁLASZADÁS TERJEDELME

a) Az a fél, akihez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni és a lehető legtöbb információt átadni. A válaszban a lehető legnagyobb valószínűséggel jelezni kell, hogy milyen döntést készül hozni a megkeresett fél. Szükség esetén mielőbb teljeskörű választ is kell adni a kérdésre. A másolatokat az információkérés többi címzettje és a titkárság részére is meg kell küldeni.

b) Ha egy információkérésre adott válasz a későbbiekben bármilyen okból érvénytelenné válik, például azért, mert:

— kérelmet nyújtottak be, változtattak meg vagy vontak vissza, vagy

— más feltételeket vettek figyelembe,

késedelem nélkül meg kell adni a választ, és annak másolatát el kell juttatni az információkérés összes többi címzettje és a titkárság részére.

57. SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK

a) A személyes konzultációk iránti kéréshez a félnek tíz munkanapon belül kell hozzájárulnia.

b) A személyes konzultációk iránti kérést a megállapodásban részes és nem részes felek rendelkezésére kell bocsátani. A tíz munkanapos határidő letelte után a konzultációkat mielőbb meg kell tartani.

c) A felek elnöke hangolja össze a titkársággal a szükségessé váló követő intézkedéseket, például a közös álláspontot. A titkárság azonnal rendelkezésre bocsátja a konzultáció eredményét.

58. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI

a) A közös álláspontra irányuló javaslatokat csak a titkárság részére kell címezni. A közös álláspontra irányuló javaslatot a titkárság küldi el az összes félnek, kötött segély esetében pedig a DAC összes kapcsolattartó személyének. A közös álláspontot kezdeményező személye nem szerepel az OLIS hirdetőtábláján lévő „közös álláspont nyilvántartás”-ban. A titkárság azonban – kérésre – szóban közölheti egy féllel vagy a DAC tagjával a kezdeményező személyét. A titkárság az ilyen jellegű kérésekről nyilvántartást vezet.

b) A közös álláspontra irányuló javaslatot dátummal kell ellátni, és az alábbi formában kell elkészíteni:

— hivatkozási szám, amely után a „közös álláspont” kifejezés következik,

— az importőr ország és a vevő neve,

— a projekt neve és lehető legpontosabb leírása a projekt egyértelmű azonosítása céljából,

— a kezdeményező ország által előirányzott feltételek,

— a közös álláspontra irányuló javaslat,

— az ismert konkurens ajánlattevők állampolgársága és neve,

— a kereskedelmi és a pénzügyi ajánlat benyújtásának határideje, és – amennyiben ismert – a tender száma, és

— egyéb fontos információk, ideértve a közös álláspontra irányuló javaslat indokait, a projekttanulmányok meglétét és/vagy a különleges körülményeket.

c) A 36. cikk b) pontjának 4. alpontjával összhangban benyújtott, közös álláspontra irányuló javaslatot a titkársághoz kell címezni, másolatát pedig a többi félnek meg kell küldeni. A közös álláspontra irányuló javaslatot tevő fél köteles kimerítő magyarázattal szolgálni arra, miért gondolja, hogy egy ország besorolásának különböznie kell a 36. cikk b) pontjában meghatározott eljárástól.

d) Az egyeztetett közös álláspontokat a titkárság teszi közzé.

59. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ

a) A válaszokat 20 naptári napon belül kell megadni, a feleket azonban arra ösztönözzük, hogy a lehető leggyorsabban adjanak választ a közös álláspontra irányuló javaslatokra.

b) A válasz lehet további információkérés, a közös álláspont elfogadása, elutasítása, a közös álláspont módosítására irányuló javaslat vagy alternatív közös álláspontra irányuló javaslat.

c) A közös álláspontra irányuló javaslat elfogadottnak tekintendő azon fél részéről, aki bejelenti, hogy nincs álláspontja, mert nem keresték meg őt exportőrök vagy a kedvezményezett országban működő hatóságok a projektre irányuló segéllyel kapcsolatban.

60. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA

a) A 20 naptári napos határidő letelte után a titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspontra irányuló javaslat állásáról. Ha a közös álláspontot nem fogadta el valamennyi fél, viszont egyik fél sem utasította azt el, a javaslat további nyolc naptári napnyi időszakra nyitva marad.

b) E további időszak letelte után az a fél, aki nem utasította el egyértelműen a közös álláspontra irányuló javaslatot, úgy tekintendő, hogy elfogadta azt. Mindazonáltal a közös álláspont elfogadását bármelyik fél – többek között a kezdeményező fél is – egy vagy több fél által történő határozott elfogadástól teheti függővé.

c) Ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, akkor hallgatólagosan elfogadja a közös álláspont összes többi elemét. Magától értetődően előfordulhat, hogy a részleges elfogadás eredményeképpen a többi fél megváltoztatja a javasolt közös álláspontra vonatkozó véleményét. Valamennyi félnek jogában áll, hogy a közös álláspont alá nem tartozó feltételeket ajánljon, vagy ezeket egyeztesse.

d) Az el nem fogadott közös álláspont az 58. és az 59. cikkben foglalt eljárások igénybevételével ismételten megvizsgálható. Ebben az esetben a feleket nem kötelezi eredeti döntésük.

61. VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN

Ha a kezdeményező fél és a módosítást vagy alternatívát javasoló fél további nyolc naptári nap határidőn belül nem képes megegyezni a közös álláspontról, e határidő közös hozzájárulással meghosszabbítható. A titkárság minden ilyen meghosszabbításról tájékoztatja a részes feleket.

62. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspont hatálybalépéséről vagy elutasításáról; a közös álláspont az értesítéstől számított három naptári napon belül lép hatályba. A titkárság folyamatosan frissített nyilvántartást tesz közzé az OLIS-ban a jóváhagyott vagy még eldöntetlen közös álláspontokról.

63. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE

a) A jóváhagyott közös álláspont – hatálybalépésének időpontjától számítva – két évig érvényes, kivéve, ha a titkárságot arról tájékoztatják, hogy a közös álláspont már nem áll senkinek az érdekében, és ezt az összes fél elfogadja. A közös álláspont további két évig marad érvényben, ha valamelyik fél az eredeti lejárati időpont előtt 14 naptári nappal a közös álláspont meghosszabbítását kéri. Az ezt követő hosszabbítások ugyanezen eljárással hagyhatók jóvá. A 36. cikk b) pontjának 4. alpontjával összhangban jóváhagyott közös álláspont addig érvényes, amíg rendelkezésre nem állnak a következő évi világbanki adatok.

b) A titkárság figyelemmel kíséri a közös álláspontok helyzetét, és erről folyamatosan tájékoztatja a feleket az OLIS-on keresztül „Az érvényes közös álláspontok helyzete” elnevezésű jegyzék frissítésével. Ennek megfelelően a titkárság többek között köteles:

— a listát a felek által történő elfogadás esetén új közös álláspontokkal kiegészíteni,

— frissíteni a lejárat időpontját, ha valamelyik fél hosszabbítást kér,

— a listáról a lejárt közös álláspontokat törölni, és

— Negyedévente ki kell adni a következő negyedévben lejáró közös álláspontok jegyzékét.

6. SZAKASZ

A minimális kamatlábak (CIRR) közlésére vonatkozó gyakorlati rendelkezések

64. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE

a) A 20. cikk rendelkezései szerint meghatározott pénznemek esetében a minimális kamatlábakat (a továbbiakban: CIRR-kamatlábak) közvetlen kommunikációs eszközök segítségével legalább havonta megküldik a titkárságnak az összes fél részére történő továbbítás céljából.

b) Az ezen információkkal kapcsolatos értesítésnek legkésőbb az egyes hónapok vége előtt öt nappal kell megérkeznie. A titkárság ezután haladéktalanul tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó kamatlábakról, és azokat nyilvánosságra is hozza.

65. A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A CIRR-kamatlábakban bekövetkező bármilyen változás mindig az adott hónap végét követő tizenötödik napon lép érvénybe.

66. A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA

Ha a piaci fejlemények a CIRR-kamatláb változásának bejelentését hónap közben teszik szükségessé, a módosított kamatlábat a módosítás bejelentésének a titkárság által történő átvétele után tíz nappal kell alkalmazni.

7. SZAKASZ

Felülvizsgálatok

67. A MEGÁLLAPODÁS RENDSZERES FELÜLVIZSGÁLATA

a) A felek rendszeresen felülvizsgálják a megállapodás működését. A vizsgálat során a felek többek között megvizsgálják a bejelentési eljárásokat, a differenciált leszámítolási kamatláb (DDR) rendszer alkalmazását és működését, a kötött segéllyel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, az egyeztetés kérdéseit, az előzetes kötelezettségvállalásokat és a megállapodásban való szélesebb részvétel lehetőségeit.

b) A felülvizsgálat a felek tapasztalatain, valamint a feleknek a megállapodás működésének és eredményességének javítására vonatkozó javaslatain alapul. A felek figyelembe veszik a megállapodás célkitűzéseit, valamint az aktuális gazdasági és pénzügyi helyzetet. A felek által a vizsgálathoz előterjeszteni kívánt információkat és javaslatokat legkésőbb a vizsgálat napja előtt 45 naptári nappal kell a titkársághoz eljuttatni.

68. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK FELÜLVIZSGÁLATA

a) A felek időszakonként felülvizsgálják a CIRR-kamatláb meghatározására szolgáló rendszert annak biztosítása érdekében, hogy a közölt kamatlábak az aktuális piaci viszonyokat tükrözzék, és teljesítsék az érvényben lévő kamatlábak megállapításának alapjául szolgáló célokat. A vizsgálatok a kamatlábakhoz hozzáadandó felárra is kiterjednek.

b) Rendkívüli felülvizsgálatra vonatkozóan bármelyik fél megalapozott kérést nyújthat be a felek elnöke részére abban az esetben, ha az adott fél úgy véli, hogy a CIRR-kamatláb egy vagy több pénznem esetében már nem tükrözi az aktuális piaci viszonyokat.

69. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK FELÜLVIZSGÁLATA

A felek rendszeresen figyelemmel kísérik és megvizsgálják a kockázati díjakkal kapcsolatos szabályokat és eljárásokat. Ebbe beleértendők a következők:

a) az országkockázat- és a szuverénkockázat-értékelési módszerek érvényességük vizsgálata céljából, a tapasztalatok figyelembevételével;

b) az MPR-ek szintje annak érdekében, hogy a kockázat pontos fokmérői maradjanak, figyelembe véve mind a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalatait, mind pedig a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információkat;

c) az MPR-ek differenciálása, amely az exporthitel-termékek eltérő minőségét és a nyújtott fedezet százalékarányát veszi figyelembe; valamint

d) az országkockázat-csökkentés és a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazásával, valamint az MPR-ekre gyakorolt konkrét hatásuk folyamatos érvényességével és helyességével kapcsolatos tapasztalatok.









I. MELLÉKLET

ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HAJÓKHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL

I. FEJEZET

AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA

1. RÉSZVÉTEL

Az ágazati megállapodás részes felei: Ausztrália, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland és Norvégia.

2. ALKALMAZÁSI KÖR

A megállapodást kiegészítő ágazati megállapodás konkrét útmutatást nyújt az alábbiakra vonatkozó exportszerződésekhez kapcsolódó, hivatalosan támogatott exporthitelekhez:

a) Áru- vagy személyszállításra, illetve speciális szolgáltatások teljesítésére használt, legalább 100 bt tömegű új tengerjáró hajók (például halászhajók, halfeldolgozó hajók, jégtörő hajók és kotróhajók, amelyek hajtási és irányítási [kormányzási] módjukat tekintve állandó jelleggel rendelkeznek a nyílt tengeren történő önnavigáció összes jellemző tulajdonságával), legalább 365 kW teljesítményű vontatóhajók, valamint olyan befejezetlen hajótestek, amelyek szabadon úsznak és mozgathatóak. Az ágazati megállapodás nem terjed ki a hadihajókra. Az úszódokkok és a mozgatható parti egységek nem képezik az ágazati megállapodás tárgyát, ha azonban problémák merülnek fel az ilyen szerkezetekre vonatkozó exporthitelekkel kapcsolatban, az ágazati megállapodásban részes felek (a továbbiakban: a felek) – bármelyik fél megalapozott kérésének megfontolása után – dönthetnek úgy is, hogy az ágazati megállapodás e szerkezetekre is kiterjed.

b) Egy hajó bármilyen átalakítása. A hajó átalakítása alatt az 1 000 bt tömegűnél nagyobb tengerjáró hajók bármilyen átalakítása értendő azzal a feltétellel, hogy az átalakítási műveletek a rakodási terv, a hajótest vagy a meghajtórendszer alapvető megváltoztatását idézik elő.

c) 1. Bár a légpárnás hajók nem tartoznak az ágazati megállapodás hatálya alá, a felek az ágazati megállapodásban foglaltakkal azonos feltételek mellett nyújthatnak exporthiteleket a légpárnás hajókra. A felek vállalják, hogy e lehetőséget mérsékelten veszik csak igénybe, és nem határoznak meg ilyen hitelfeltételeket a légpárnás hajókra abban az esetben, ha azt állapítják meg, hogy az ágazati megállapodás feltételei szerint nincs versenyhelyzet. 2. Az ágazati megállapodásban a „légpárnás” kifejezés meghatározása a következő: olyan, legalább 100 tonnás kétéltű jármű, amelyet teljes egészében a járműből kibocsátott levegő tart fenn, amely túlnyomásos teret képez a jármű körül lévő rugalmas köpenyen és a jármű alatti talaj- vagy vízfelületen belül, hajtását és irányítását pedig a légcsavarokból vagy légfúvókból, illetve hasonló berendezésekből áramoltatott levegő végzi. 3. A felek tudomásul veszik, hogy az ezen ágazati megállapodásban meghatározottakkal azonos feltételek mellett történő exporthitelezést azokra a légpárnás járművekre kell korlátozni, amelyeket tengeri, illetve nem szárazföldi útvonalakon használnak, a víztől legfeljebb egy kilométerre lévő kikötői létesítmények elérése kivételével.

II. FEJEZET

AZ EXPORTHITELEKKEL ÉS A KÖTÖTT SEGÉLYEKKEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

3. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK

Az ország besorolásától függetlenül a maximális futamidő a szállítástól számított 12 év.

4. KÉSZPÉNZFIZETÉS

A felek a szerződéses ár minimum 20 %-ával megegyező készpénzfizetést kérhetnek a szállításkor.

5. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

a) Az exporthitel tőkeösszegét rendes körülmények között hathavonta, de legfeljebb 12 havonta egyenlő részletekben kell megfizetni.

b) A kamat legalább hathavi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni.

c) Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra kombináltan alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett.

d) A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik.

e) Ha ezen ágazati megállapodás valamelyik részes fele a b) pontban meghatározottól eltérő feltételekkel kívánja a kamatfizetést támogatni, a megállapodás VIII. mellékletével összhangban a kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal kell ezt előzetesen bejelentenie.

6. MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJ

A megállapodásnak a minimális kockázati díjakkal kapcsolatos rendelkezései nem alkalmazandók, amíg e rendelkezéseket ezen ágazati megállapodás részes felei felül nem vizsgálják.

7. PROJEKTFINANSZÍROZÁS

A megállapodás 7. cikkének és VII. mellékletének rendelkezései nem alkalmazandók, amíg e rendelkezéseket ezen ágazati megállapodás részes felei felül nem vizsgálják.

8. SEGÉLY

A segélyt nyújtani kívánó feleknek – a megállapodás rendelkezésein kívül – meg kell győződniük arról, hogy a futamidő alatt a hajó nem nyílt regisztráció keretében üzemel, és kellő biztosítékot kaptak arra, hogy a végleges tulajdonos székhelye a kedvezményezett országban van, nem külföldi érdekeltségű alvó leányvállalat, és a végleges tulajdonos vállalta, hogy kormánya jóváhagyása nélkül nem adja el a hajót.

III. FEJEZET

ELJÁRÁSOK

9. BEJELENTÉS

Az átláthatóság érdekében valamennyi fél – a megállapodás és az IBRD/Berni Unió/OECD hitelezői tájékoztatórendszer rendelkezéseinek kiegészítéseképpen – évente információkat szolgáltat a hivatalos támogatás nyújtására szolgáló rendszeréről és ezen ágazati megállapodás végrehajtási eszközeiről, beleértve az érvényben lévő rendszereket is.

10. FELÜLVIZSGÁLAT

a) Az ágazati megállapodást az OECD Hajóépítési Munkacsoportja keretében évente vagy bármelyik fél kérésére felül kell vizsgálni, és a megállapodás részes felei számára jelentést kell készíteni arról.

b) A megállapodás és ezen ágazati megállapodás közötti összefüggés és következetesség elősegítése érdekében, valamint a hajóépítési ágazat jellegét figyelembe véve az ágazati megállapodás és a megállapodás részes felei szükség szerint konzultációt és koordinációt folytatnak.

c) A megállapodás részes feleinek a megállapodás módosítására irányuló határozata alapján ezen ágazati megállapodás részes felei (a felek) megvizsgálják a határozatot, és elbírálják annak ezen ágazati megállapodásra való alkalmazhatóságát. Az említett elbírálásig a megállapodás módosításai nem alkalmazandók ezen ágazati megállapodásra. Ha a felek el tudják fogadni a megállapodás módosításait, erről írásban tájékoztatják a megállapodás részes feleit. Abban az esetben, ha a felek nem tudják elfogadni a megállapodás módosításait – amenn