Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
►B A TANÁCS IRÁNYELVE
(1979. október 30.)
a mészhéjú állatok vizeinek minőségi követelményeiről
(79/923/EGK)
(HL L 281, 10.11.1979, o. 47)
Módosította:
Hivatalos Lap
Szám Oldal Dátum
►M1 A Tanács irányelve 91/692/EGK, (1991. december 23.) L 377 48 31.12.1991
Helyesbítette:
►C1 Helyesbítés, HL L 190, 12.7.2006, 99. o. (79/923/EGK)1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —1
▼B
A TANÁCS IRÁNYELVE
(1979. október 30.)
a mészhéjú állatok vizeinek minőségi követelményeiről
(79/923/EGK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és
különösen annak 100. és 235. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára (1),
tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3),
mivel a környezet védelme és minőségének javítása szükségessé teszi
konkrét intézkedések bevezetését a vizek, többek között a mészhéjú
állatok halászatára használt vizek szennyezésének megakadályozására;
mivel szükséges a mészhéjú állatok egyes állományait megvédeni a
szennyezőanyagok tengerbe öntésének káros következményeitől;
mivel az Európai Közösségek 1973-as (4) és 1977-es (5) környezetvé-
delmi cselekvési programjai előírják, hogy közösen kell megállapítani a
környezettel kapcsolatos különböző minőségi elvárásokat, különösen a
vizekkel, ezen belül a mészhéjú állatok halászatára használt vizekkelkapcsolatos elvárásokat;
mivel a tagállamokban már meglévő, a mészhéjú állatok halászatára
használt vizek minőségi elvárásait rögzítő előírások különbözősége
egyenlőtlen versenyfeltételeket teremthet, és így közvetlenül befolyásol-
hatja a közös piac működését; mivel ezért az erre vonatkozó jogszabá-
lyokat közelíteni kell a Szerződés 100. cikkének értelmében;
mivel a jogszabályok eme közelítését össze kell kapcsolni közösségi
szintű intézkedésekkel, hogy átfogó szabályozás segítségével megvaló-
suljon a Közösség egyik célkitűzése a környezetvédelem és az életmi-nőség javítása terén; mivel ezzel kapcsolatban bizonyos speciális előírá-
sokat kell kialakítani; mivel az erre a célra szükséges felhatalmazásokat
a Szerződés nem biztosítja, ezért szükséges annak 235. cikkéhezfordulni;
mivel az irányelv céljainak eléréséhez szükséges, hogy a tagállamok
kijelöljék azokat a vizeket, amelyekre az irányelv vonatkozik, és hogymegállapítsák a bizonyos paramétereknek megfelelő határértékeket;
mivel az irányelv rendelkezései alá eső vizek állapotát a kijelöléstől
számított hat éven belül ezekhez az értékekhez kell igazítani;
mivel a mészhéjú állatok halászatára használt vizek szükséges minősé-
gének megállapítására egy meghatározott minimális számú mintát kellvenni, és azokon a mellékletben leírt paraméterekre vonatkozó méré-
seket el kell végezni; mivel a mérések eredményének fényében a minta-
vétel gyakorisága csökkenthető vagy a mintavétel el is hagyható;
mivel bizonyos természeti körülményeket a tagállamok nem képesek
befolyásolni, ezért meg kell engedni az irányelvtől való eltérés lehető-ségét bizonyos esetekben;
mivel a műszaki és tudományos fejlődés szükségessé teheti egyes, a
mellékletekben leírt elvárások gyors módosítását; mivel az ebből a
célból szükséges intézkedések bevezetésének megkönnyítése érdekében
olyan eljárást kell megállapítani, amely szoros együttműködést alakít kia tagállamok és a Bizottság között; mivel ennek az együttműködésnek atudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó
bizottság keretében kell megtörténnie, amelyet a halak életének1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —2
(1) HL C 283., 1976.11.30., 3. o.
(2) HL C 133., 1977.6.6., 48. o.
(3) HL C 114., 1977.5.11., 29. o.
(4) HL C 112., 1973.12.20., 3. o.
(5) HL C 139., 1977.6.13., 3. o.
▼B
megóvása érdekében védelmet vagy javítást igénylő édesvizek minősé-
géről szóló, 1978. július 18-i 78/659/EGK tanácsi irányelv (1) 13. cikke
hozott létre;
mivel ez az irányelv önmagában nem biztosíthatja a mészhéjú állatokból
készült termékek fogyasztóinak védelmét; mivel az erre vonatkozójavaslatokat a lehető leghamarabb be kell nyújtani a Bizottságnak,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Ezen irányelv a mészhéjú állatok halászatára alkalmas vizek minőségére
vonatkozik, és alkalmazandó mindazokra a partmenti és édesvízzel
kevert tengervizekre, amelyekről a tagállamok megállapítják, hogy véde-
lemre vagy javításra szorulnak a bennük élő héjas (egy- és kéthéjú)
puhatestű állomány életének és növekedésének biztosítása érdekében, és
ezzel hozzájárulnak az ember által közvetlenül fogyasztható, mészhéjúállatokból készült termékek jó minőségéhez.
2. cikk
A tagállamok által kijelölt vizekre vonatkozó paraméterek felsorolása a
mellékletben található.
3. cikk
(1) A tagállamok a kijelölt vizekkel kapcsolatban megállapítják a
mellékletben szereplő paraméterek értékeit, a G vagy I oszlopban mega-
dott érték esetén. Mindkét oszlopban szereplő megállapításokat be kell
tartaniuk.
(2) A tagállamok nem állapíthatnak meg a melléklet I oszlopában
megadottnál kevésbé szigorú értékeket, ugyanakkor törekednek a Goszlopban feltüntetett értékek betartására, a 8. cikkben leírt elv figyelem-bevételével.
(3) A „szerves halogéntartalmú anyagok” és„fémek” kategóriájába
tartozó szennyezőanyagok kibocsátásával kapcsolatban a tagállamokáltal a a Közösség vízi környezetébe bocsátott egyes veszélyes anyagokáltal okozott szennyezésről szóló, 1976. május 4-i 76/464/EGKtanácsi
irányelv (
2) alkalmazása során megállapított kibocsátási követelményeket
kell alkalmazni, párhuzamosan a minőségi célkitűzésekkel és az ezenirányelvben megállapított egyéb kötelezettségekkel, különösen a minta-vételre vonatkozóan.
4. cikk
(1) A tagállamok, először az ezen irányelvről szóló értesítésétől
számított két éven belül, kijelölik a mészhéjú állatok halászatára használtvizeket.
(2) A tagállamok ezt követően további vizeket is kijelölhetnek.(3) A tagállamok később módosíthatják bizonyos vizek kijelölését,
különösen a kijelölés időpontjában előre nem látható körülmények fellé-pése esetén, a 8. cikkben leírt elv szem előtt tartásával.
5. cikk
A tagállamok programokat alakítanak ki a szennyeződés csökkentésére
és annak biztosítására, hogy a 4. cikknek megfelelően a kijelölt vizek a
kijelöléstől számított hat éven belül megfeleljenek mind a tagállamok
által a 3. cikknek megfelelően megállapított értékeknek, mind amelléklet G és I oszlopában található megállapításoknak.1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —3
(1) HL L 222., 1978.8.14., 1. o.
(2) HL L 129., 1976.5.18., 23. o.
▼B
6. cikk
(1) Az 5. cikk alkalmazása céljából a kijelölt vizek az ezen irány-
elvben foglalt előírásoknak megfelelnek, amennyiben az ezekből a
vizekből a mellékletben meghatározott minimális gyakorisággal, ugya-
nazon a mintavételi helyen, 12 hónapon keresztül vett minták megfe-lelnek mind a tagállamok által a 3. cikknek megfelelően megállapítottértékeknek, mind a melléklet G és I oszlopában található megállapítá-soknak, a következő mértékben:
–a minták 100 %-a megfelel a „szerves halogéntartalmú anyagok” és a
„fémek” paramétereknek,
–a minták 95 %-a megfelel a „sótartalom” és„oldottoxigén-telítettség”
paramétereknek,
–a minták 75 %-a megfelel a mellékletben felsorolt egyéb paraméter-
eknek.
Amennyiben a 7. cikk (2) bekezdése értelmében a mintavételi gyako-
riság a „szerves halogéntartalmú anyagok” és a „fémek” kategóriák
kivételével az összes paraméter szempontjából ritkább a mellékletben
megszabottnál, minden mintának meg kell felelnie a fent említett érték-eknek és megállapításoknak.
(2) Amennyiben a tagállamok által a 3. cikknek megfelelően megálla-
pított értékek, vagy a melléklet G és I oszlopában található megállapí-
tások katasztrófa következtében nem valósulnak meg, az ilyen eseteketnem kell figyelembe venni az (1) bekezdésben megállapított százalékokkiszámolásánál.
7. cikk
(1) A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai mintavételeket
folytatnak le, amelyeknek minimális gyakorisága a mellékletben talál-
ható.
(2) Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság megállapítja, hogy
a kijelölt vizek minősége jelentősen jobb, mint ami a 3. cikkben és amelléklet G és I oszlopában található megállapításokban leírt értékek
alkalmazásából adódna, a mintavételi gyakoriságot csökkenteni lehet.
Ahol nem áll fenn szennyeződés és a vízminőség romlásának lehetősége,a hatáskörrel rendelkező hatóság dönthet úgy, hogy mintavétel nem
szükséges.
(3) Amennyiben a minták által mutatott értékek nem felelnek meg a
3. cikk szerint megállapított vagy a melléklet G és I oszlopában találhatómegállapításokban leírt értékeknek, a hatáskörrel rendelkező hatóság
feladata eldönteni, hogy ez a véletlennek köszönhető, természeti jelenségeredménye vagy szennyeződés áll fenn, és ennek megfelelő intézkedé-
seket tenni.
(4) A tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága dönti el a mintavétel
pontos helyszínét, annak távolságát a legközelebbi olyan ponttól, aholszennyező anyagok jutnak a vízbe, és azt, hogy milyen mélységben
történjen a mintavétel, a helyi környezeti viszonyok figyelembevéte-
lével.
(5) A szükséges paraméterekre vonatkozó elemzési módszerek (refe-
renciamódszerek) a mellékletben találhatók. Azoknak a laboratórium-oknak, amelyek más módszereket használnak, biztosítaniuk kell, hogy
az eredményeik egyenértékűek vagy összehasonlíthatóak legyenek a
mellékletben megszabott eredményekkel.
8. cikk
Az ezen irányelv alapján hozott intézkedések alkalmazása semmilyen
körülmények között nem vezethet közvetve vagy közvetlenül a partmenti vagy édesvízzel keveredett tengervíz szennyeződésének növekedé-séhez.1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —4
▼B
9. cikk
A tagállamok bármikor megállapíthatnak az ezen irányelvben leírtaknál
szigorúbb értékeket a kijelölt vizekre. Megállapíthatnak továbbá előírá-sokat olyan jellemzőket illetően is, amelyek ezen irányelvben nem szere-pelnek.
10. cikk
Amennyiben egy tagállam mészhéjú állatok halászatára használt vízterü-
letet szándékozik kijelölni egy másik tagállam határának közvetlen köze-
lében, a két tagállamnak konzultálnia kell, hogy megállapítsák, meddig
terjed ki az ezen irányelv előírásai alá eső vízterület, és hogy milyen
konzekvenciákat lehet levonni a közös minőségi célkitűzésekből; ezeketa konzekvenciákat mindkét államnak külön kell levonnia, a hivataloskonzultációt követően. A Bizottság ezeken a tanácskozásokon jelenlehet.
11. cikk
Rendkívüli időjárási vagy földrajzi körülmények esetén a tagállamok
eltérhetnek ezen irányelv előírásaitól.
12. cikk
Azokat a módosításokat, amelyeknek célja a mellékletben megállapított
elemzési módszereknek és a táblázat G értékeinek a műszaki és tudomá-
nyos fejlődéshez történő hozzáigazítása, a 78/659/EGK irányelv 13.
cikke által létrehozott bizottság hozza meg, az ugyanazon irányelv 14.cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően.
13. cikk
Ezen irányelv alkalmazása céljából a tagállamoknak tájékoztatniuk kell
a Bizottságot a következőkről:
–a 4. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően kijelölt vizek listája,
egyszerűsített formában,
–bizonyos vizek kijelölésének felülvizsgálata a 4. cikk (3) bekezdé-
sének megfelelően,
–azok az előírások, amelyek az új paraméterek megállapítására szol-
gálnak, a 9. cikkben leírtaknak megfelelően.
Amennyiben egy tagállam a 11. cikkben leírtakat alkalmazza, arról hala-
déktalanul értesítenie kell a Bizottságot, meghatározva az intézkedésekokát és várható időtartamát.
Általában véve a tagállamok a Bizottság megalapozott kérésére tájékoz-
tatják azt minden olyan információról, amely ezen irányelv alkalmazá-
sához szükséges.
14. cikk
▼
M1
A tagállamok 3 éves időközönként tájékoztatást küldenek a Bizottságnak
ennek az irányelvnek a végrehajtásáról ágazati jelentés formájában,amely más, ehhez tartozó közösségi irányelveket is felölel. Ez a jelentésa 91/692/EGK irányelv (
1) 6. cikkében megállapított eljárással össz-
hangban, a Bizottság által kidolgozott kérdőív vagy vázlat alapján készül
el. A kérdőívet vagy vázlatot a jelentés által felölelt időszak kezdeteelőtt
6 hónappal küldik meg a tagállamoknak. A tagállamok a jelentést azáltala felölelt 3 éves időszak végétől számított 9 hónapon belül küldikmeg a Bizottságnak.
Az első jelentés az 1993-tól 1995-ig terjedő időszakot öleli fel.
A Bizottság a tagállamok jelentésének benyújtását követő 9 hónapon
belül közösségi jelentést tesz közzé az irányelv végrehajtásáról.1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —5
(1) HL L 377., 1991.12.31., 48. o.
▼B
15. cikk
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és
közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennekaz irányelvnek az értesítéstől számított két éven belül megfeleljenek.Erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a
főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott terü-leten fogadnak el.
16. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —6
MELLÉKLET
A MÉSZHÉJÚ ÁLLATOK HALÁSZATÁRA HASZNÁLT VIZEK MINŐSÉGE
Paraméter G I Elemzési referenciamódszerMintavétel és mérés minimális
gyakorisága
1. pH
pH egység7–9 –Elektrometria
helyben mérve a mintavétel időpontjábannegyedévenként
2. Hőmérséklet °C A mészhéjú állatok halásza-
tára használt vizekbe
történő kibocsátás nem
emelheti a víz hőmérsék-
letét 2 °C-nál nagyobb
mértékben a nem szennye-
zett víz hőmérsékletéhez
képest–Hőmérsékletmérés
helyben mérve a mintavétel időpontjábannegyedévenként
3. Elszíneződés (szűrés után)
mg Pt/l►C1A mészhéjú állatok halászatára használt
vizekbe történő kibocsátás nem okozhat nagyobb
mértékű elszíneződést szűrés után 100 mg Pt/l-
nél a nem szennyezett víz színéhez képest ◄–átszűrés 0,45 μm-es membránon
–fotometrikus eljárás a platina-kobalt skála
használatávalnegyedévenként
4. Szuszpendált szilárd
anyagok mg/lA mészhéjú állatok halászatára használt vizekbe
történő kibocsátás nem okozhatja a vizek szusz-
pendált szilárdanyag-tartalmának 30 %-nál
nagyobb mértékű növekedését a nem szennyezett
víz szuszpendált szilárdanyag-tartalmához képest–átszűrés 0,45 μm-es membránon, megszárítás
105 °C-on és súlymérés
–centrifugálás (legalább öt percen keresztül,
2 800 és 3 200 g közötti átlagos gyorsulással),
megszárítás 105 °C-on és súlymérésnegyedévenként
5. Sótartalom ezrelék 12–38 ezrelék –≤40 ezrelék
–A mészhéjú állatok halászatára használt
vizekbe történő kibocsátás nem okozhatja a
sótartalom 10 %-nál nagyobb mértékű növeke-
dését a nem szennyezett víz sótartalmához
képestKonduktometria havonta
6. Oldott oxigéntelítettség % ≥80 % –≥70 % (átlagos érték)
–Amennyiben egy adott mérés 70 %-nál alacso-
nyabb értéket mutat, a mérést meg kell ismé-–Winkler-módszer
–Elektrokémiai eljáráshavonta legalább egy, a
mintavétel napján alacsony
oxigéntartalmú mintával. Ha
gyanítható, hogy az oxigén-▼B1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —7
Paraméter G I Elemzési referenciamódszerMintavétel és mérés minimális
gyakorisága
telni
–Egy adott mérés nem mutathat 60 %-nál
alacsonyabb értéket, kivéve, ha ez nem jár
káros következményekkel a mészhéjú állatok
telepei számáratartalom egy nap folyamán
nagymértékben ingadozik,
egy nap legalább két minta-
vételre van szükség
7. Szénhidrátok kőolajból A mészhéjú állatok halászatára használt vizek
nem tartalmazhatnak olyan mennyiségű szénhid-
rogént, hogy az:
–látható bevonatot képezzen a víz felszínén
vagy a mészhéjú állatokon,
–káros hatással legyen a mészhéjú állatokraVizuális vizsgálat Negyedévenként
8. Szerves halogéntartalmú
anyagokAz egyes anyagok jelenléte
a mészhéjú állatok húsában
csak olyan mértékű lehet,
hogy, az 1. cikk értelmében,
ne befolyásolja károsan a
mészhéjú állatokból készült
termékek minőségétAz egyes anyagok jelenléte a mészhéjú állatok
halászatára használt vizekben vagy az állatok
testében nem érheti el vagy haladhatja meg azt a
mértéket, ami káros hatással van a mészhéjú álla-
tokra és lárváikraGázkromatográfia megfelelő oldószerrel történő
kivonás és tisztítás utánFélévenként
9. Fémek
Ezüst Ag
Arzén AsKadmium Cd
Króm Cr
Réz CuHigany HgNikkel Ni
Ólom Pb
CinkZnmg/lAz egyes anyagok jelenléte
a mészhéjú állatok húsában
csak olyan mértékű lehet,
hogy, az 1. cikk értelmében,
ne befolyásolja károsan a
mészhéjú állatokból készült
termékek minőségétAz egyes anyagok jelenléte a mészhéjú állatok
halászatára használt vizekben vagy az állatok
testében nem érheti el vagy haladhatja meg azt a
mértéket, ami káros hatásokat okozhat a mész-
héjú állatokra és lárváikra.
Ezeknek a fémeknek a szinergikus hatásait figye-
lembe kell venniAz atomok felszívódásának spektrometrikus vizs-
gálata (atomabszorpciós spektofotometria), ahol
szükséges, sűrítést és/vagy kivonást követőenFélévenként
10. Fekál coliformok/100 ml ≤300 a mészhéjú állatok
húsában és a mészhéjúFolyadékban történő hígítás és erjesztés, legalább
három kémcsőben három különböző oldatban. Anegyedévenként▼B1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —8
Paraméter G I Elemzési referenciamódszerMintavétel és mérés minimális
gyakorisága
állatok köpenyüregét kitöltő
folyadékban (1)pozitívnak bizonyult kémcsöveket másodlagos
megerősítő vizsgálatnak kell alávetni. Kiszámítás
a legvalószínűbb szám szerint. Inkubációs
hőmérséklet: 44 °C ± 0, 5 °C
11. Olyan anyagok, amelyek
befolyásolják a mészhéjú
állatok ízétKoncentrációjuk nem érheti el azt a szintet, hogy
károsan befolyásolja a mészhéjú állatok ízétÍzlelés útján történő vizsgálat, amennyiben ilyen
anyag jelenléte feltételezhető
12. Szaxitonin (páncélos osto-
rosok által kibocsátott)
Rövidítések: G = irányadó érték
I = kötelező érték
(1) Azonban a mészhéjú állatokból készült termékek fogyasztóinak védelmét célzó irányelv megalkotásáig ez az érték kötelezően betartandó minden olyan vízterületen, ahol közvetlen emberi fogyasztásra alkalmas mészhéjú állatok élnek.▼B1979L0923 —HU—23.12.1991 —001.004 —9