2004X0427 — HU — 05.08.2015 — 001.002

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

(HL C 101, 2004.4.27., 54. o)

Módosította:

C 256

▼B

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

a Bizottság és az EU-tagállamok bíróságai között az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alkalmazásában történő együttműködésről

2004/C 101/04

(EGT-vonatkozású szöveg)

I. A KÖZLEMÉNY ALKALMAZÁSI KÖRE

2. A nemzeti bíróságokat felszólíthatják az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alkalmazására magánszemélyek között zajló perekben, például szerződésekkel összefüggő vagy kártérítési keresetek esetében. Eljárhatnak állami végrehajtóként vagy felülvizsgálati bíróságként is. Az 1/2003 rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a nemzeti bíróság kijelölhető a tagállam versenyhatóságának (a továbbiakban: a nemzeti versenyhatóság) ( 2 ). Ebben az esetben a nemzeti bíróságok és a Bizottság együttműködésére nem csak ez a közlemény vonatkozik, hanem a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről szóló közlemény ( 3 ) is.

II. AZ EK VERSENYSZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSA A NEMZETI BÍRÓSÁGOK ÁLTAL

A. A NEMZETI BÍRÓSÁGOK ILLETÉKESSÉGE AZ EK VERSENYSZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSÁBAN

3. Amennyiben a nemzeti bíróságok hatáskörrel rendelkeznek egy ügy tárgyalására ( 4 ), alkalmazhatják az EK-Szerződés 81. és 82. cikkét ( 5 ). Emlékeztetni kell továbbá, hogy az EK-Szerződés közrendet érintő 81. és 82. cikke alapvető fontosságú a Közösségre bízott feladatok elvégzése és különösen a belső piac működése szempontjából ( 6 ). A Bíróság szerint abban az esetben, ha a hazai jog értelmében a nemzeti bíróságnak saját kezdeményezéséből kiindulva a kötelező érvényű nemzeti szabályok alapján olyan jogkérdéseket kell felvetnie, amelyeket a felek nem vetettek fel, e kötelezettsége akkor is érvényes, amikor kötelező érvényű közösségi szabályokról – például az EK versenyszabályairól – van szó. Ugyanez a Bizottság álláspontja abban az esetben, ha a hazai jog mérlegelési jogkört ruház a nemzeti bíróságokra azzal kapcsolatban, hogy alkalmazzanak-e saját kezdeményezésből kötelező érvényű jogi rendelkezéseket. Amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, a nemzeti bíróságoknak akkor is alkalmazniuk kell az EK versenyszabályait, ha a rendelkezések alkalmazásában érdekelt fél nem hivatkozott ezekre. A közösségi jog ugyanakkor nem követeli meg a nemzeti bíróságoktól a közösségi jog rendelkezéseinek megsértésével kapcsolatos kérdés saját kezdeményezésből történő felvetését, ha a kérdés vizsgálata a rájuk ruházott passzív szerep feladására kényszerítené a bíróságokat azáltal, hogy túllépnek a vita felek által meghatározott keretén, és más tényekre és körülményekre építenek, mint amelyekre a rendelkezések alkalmazásában érdekelt fél alapozza a követelését ( 7 ).

4. A nemzeti jog értelmében rájuk ruházott funkcióktól függően a nemzeti bíróságokat közigazgatási, polgári és büntetőjogi eljárásokban felszólíthatják az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alkalmazására ( 8 ). Amennyiben a természetes vagy jogi személy felkéri a nemzeti bíróságot egyéni jogai védelmére, utóbbi olyan, speciális szerepet játszik az EK-Szerződés 81. és 82. cikke érvényre juttatásában, amely eltér a Bizottság vagy a nemzeti versenyhatóságok által a köz érdekében történő érvényre juttatás esetétől ( 9 ). A nemzeti bíróságok szerződések semmissé tételével vagy kártérítés megítélésével is érvényt szerezhetnek az EK-Szerződés 81. és 82. cikkének.

5. A nemzeti bíróságok a nemzeti versenyjog párhuzamos alkalmazása nélkül alkalmazhatják az EK-Szerződés 81. és 82. cikkét. Ha azonban a nemzeti bíróságok az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése értelmében ( 10 ) a tagállamok közötti kereskedelemre esetleg hatást gyakorló megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott döntésekre vagy összehangolt magatartásra, illetve az EK-Szerződés 82. cikkével tiltott visszaélésre alkalmazzák a nemzeti versenyjogot, akkor ezekre a megállapodásokra, döntésekre vagy magatartásokra az EK versenyszabályait is alkalmazniuk kell ( 11 ).

7. Az EK-Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazásán kívül a nemzeti bíróságok az EU intézményei által az EK-Szerződésnek vagy a Szerződésnek érvényt szerző intézkedéseknek megfelelően elfogadott jogi aktusok alkalmazásában is illetékesek, amennyiben e jogi aktusok közvetlen hatályúak. Így tehát előfordulhat, hogy a nemzeti bíróságoknak végre kell hajtaniuk az EK-Szerződés 81. cikkének (3) bekezdését bizonyos megállapodásokra, döntésekre vagy összehangolt magatartásokra alkalmazó bizottsági határozatokat ( 15 ) vagy rendeleteket. Az EK e versenyszabályainak alkalmazásakor a nemzeti bíróságok a közösségi jog keretében járnak el, ezért tiszteletben kell tartaniuk a közösségi jog általános elveit ( 16 ).

B. AZ EK VERSENYSZABÁLYAI NEMZETI BÍRÓSÁGOK ÁLTALI ALKALMAZÁSÁNAK ELJÁRÁSBELI SZEMPONTJAI

9. Az EK versenyszabályai nemzeti bíróságok általi végrehajtásának eljárásbeli feltételeit és a szabályok megsértése esetén alkalmazható szankciókat nagyrészt szabályozza a nemzeti jog. Bizonyos mértékben azonban a közösségi jog azt is meghatározza, hogy milyen feltételekkel kell végrehajtani az EK versenyszabályait. A közösségi jog e rendelkezései lehetővé tehetik a nemzeti bíróságok számára bizonyos eszközök használatát, például azt, hogy kérhetik a Bizottság véleményét az EK versenyszabályainak alkalmazásával kapcsolatos kérdések tekintetében ( 22 ), vagy a rendelkezések a bíróságok előtt folyó eljárásokra kötelező hatállyal járó szabályokat hozhatnak létre, lehetővé téve például a Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok számára írásos észrevételek benyújtását ( 23 ). A közösségi jog e rendelkezései magasabb rangúak, mint a nemzeti szabályok. A nemzeti bíróságoknak tehát el kell tekinteniük azoktól a nemzeti rendelkezésektől, amelyek alkalmazása ütközne a közösségi jog e rendelkezéseivel. Ha a közösségi jog rendelkezései közvetlenül alkalmazandók, a jogok és kötelezettségek közvetlen forrását jelentik minden érintett számára, és hatálybalépésüktől kezdve teljes körűen és egységesen alkalmazandók valamennyi tagállamban ( 24 ).

c) a nemzeti bíróságok által a közösségi jog végrehajtása érdekében hozott eljárásokkal és szankciókkal kapcsolatos szabályok

C. AZ EK VERSENYSZABÁLYAINAK PÁRHUZAMOS VAGY EGYMÁST KÖVETŐ ALKALMAZÁSA A BIZOTTSÁG ÉS A NEMZETI BÍRÓSÁGOK ÁLTAL

12. Amennyiben a nemzeti bíróság a Bizottság előtt határoz, kerülnie kell a Bizottság tervezett határozatával ütköző határozat elfogadását ( 30 ). Ennek érdekében a nemzeti bíróság megkérdezheti a Bizottságot, hogy kezdeményezett-e eljárást az érintett megállapodásokkal, döntésekkel vagy magatartásokkal kapcsolatban ( 31 ), és ha igen, érdeklődhet az eljárások alakulásáról és az üggyel kapcsolatos határozat valószínűségéről ( 32 ). A jogbiztonság érdekében a nemzeti bíróság a Bizottság határozatáig fel is függesztheti az eljárást ( 33 ). A Bizottság a maga részéről megpróbál elsőbbséget biztosítani azoknak az ügyeknek, amelyek esetében a 773/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint eljárást indított, és amelyek felfüggesztett nemzeti eljárások tárgyát képezik, különösen, ha polgári vita kimenetele függ tőlük. Amennyiben azonban a nemzeti bíróság nem vonhatja ésszerűen kétségbe a Bizottság tervezett határozatát, vagy amennyiben a Bizottság már határozott hasonló ügyben, a nemzeti bíróság a tervezett vagy korábbi határozatnak megfelelően határozhat az előtte lévő ügyről, anélkül, hogy kérnie kellene a Bizottságtól a fent említett információkat vagy várnia kellene a Bizottság határozatára.

III. EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁG ÉS A NEMZETI BÍRÓSÁGOK KÖZÖTT

15. Az EK-Szerződés 234. cikkében ismertetett, a nemzeti bíróságok és a Bíróság együttműködését célzó mechanizmuson kívül az EK-Szerződés nem rendelkezik explicit módon a nemzeti bíróságok és a Bizottság együttműködéséről. Az EK-Szerződés 10. cikke – amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy segítsék elő a Közösség feladatainak teljesítését – értelmezésekor azonban a közösségi bíróságok megállapították, hogy a Szerződés e rendelkezése a lojális együttműködés kölcsönös kötelezettségeit rója az európai intézményekre és a tagállamokra az EK-Szerződés célkitűzéseinek elérése érdekében. Az EK-Szerződés 10. cikke tehát azt jelenti, hogy a Bizottságnak segítenie kell a nemzeti bíróságokat a közösségi jog alkalmazásában ( 37 ). Ugyanígy a nemzeti bíróságoknak is segíteniük kell a Bizottságot feladatai teljesítésében ( 38 ).

A. A BIZOTTSÁG MINT AMICUS CURIAE

Directorate General for Competition

19. Emlékeztetni kell arra, hogy bármilyen formát ölt is a nemzeti bíróságokkal folytatott együttműködés, a Bizottság tiszteletben tartja a nemzeti bíróságok függetlenségét. Következésképp a Bizottság által felajánlott segítségnyújtás nem köti a nemzeti bíróságokat. A Bizottságnak gondoskodnia kell a szolgálati titoktartásra vonatkozó kötelezettség tiszteletben tartásáról, valamint saját működése és függetlensége védelméről ( 40 ). Az EK-Szerződés 10. cikke szerinti kötelezettsége – a nemzeti bíróságok segítése az EK versenyszabályainak alkalmazásában – teljesítésekor a Bizottságnak semlegesnek és objektívnek kell maradnia. A Bizottság nemzeti bíróságoknak nyújtott segítsége a közérdek védelmére vonatkozó kötelezettségének része. Ezért nem áll szándékában a nemzeti bíróság előtt folyó ügyben érintett felek magánérdekét szolgálni. Következésképp a Bizottság a nemzeti bíróságnak nyújtott segítséggel kapcsolatban egyik felet sem hallgatja meg. Amennyiben a bíróság előtt folyó ügyben valamelyik fél kapcsolatba lép a Bizottsággal a nemzeti bíróság előtt felmerülő kérdés kapcsán, a Bizottság tájékoztatja erről a nemzeti bíróságot, függetlenül attól, hogy a kapcsolatfelvétel a nemzeti bíróság együttműködés iránti kérelme előtt vagy után történt-e.

20. A Bizottság a versenypolitikáról szóló éves jelentésében összefoglalót tesz közzé a nemzeti bíróságokkal e közlemény értelmében történt együttműködésről. Véleményét és észrevételeit a honlapjára is kiteheti.

1. A Bizottság kötelezettsége az információk nemzeti bíróságoknak történő továbbítására

21. A Bizottság azon kötelezettségét, hogy segítséget kell nyújtania a nemzeti bíróságoknak az EK versenyjogának alkalmazásában, elsősorban a nemzeti bíróságoknak továbbítandó információkra vonatkozó kötelezettsége tükrözi. A nemzeti bíróság kérheti például a Bizottságot a birtokában lévő dokumentumok vagy az eljárással kapcsolatos információk megosztására, hogy kiderüljön, egy bizonyos ügy a Bizottság előtt van-e, a Bizottság kezdeményezett-e eljárást vagy már állást is foglalt. A nemzeti bíróság a határozathozatal várható időpontját is megkérdezheti a Bizottságtól, hogy meghatározhassa az eljárás felfüggesztésére vonatkozó döntés feltételeit, vagy határozhasson ideiglenes intézkedések elfogadásáról ( 41 ).

23. Az információk nemzeti bíróságoknak történő továbbításakor a Bizottságnak fenn kell tartania a természetes és jogi személyeknek az EK-Szerződés 287. cikkében nyújtott biztosítékokat ( 42 ). Az EK-Szerződés 287. cikke megtiltja a Bizottság tagjai, tisztviselői és egyéb alkalmazottai számára, hogy felfedjék a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információkat. A szolgálati titoktartás alá eső információ lehet bizalmas információ és üzleti titok is. Üzleti titoknak minősül az az információ, amelynek nemcsak nyilvánosság elé tárása, hanem bárkinek – az információ szolgáltatóját leszámítva – történő továbbítása súlyosan sérti az információt szolgáltató érdekeit ( 43 ).

24. Az EK-Szerződés 10. és 287. cikkének együttes olvasata nem jelenti azt, hogy a Bizottság egyáltalán nem továbbíthat a nemzeti bíróságoknak a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információkat. A közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlata megerősíti, hogy a lojális együttműködésre vonatkozó kötelezettség értelmében a Bizottságnak minden kért információval el kell látnia a nemzeti bíróságot, még a szolgálati titoktartás alá eső információkkal is. A nemzeti bíróságoknak felajánlott segítségnyújtással azonban a Bizottság semmilyen körülmények között nem áshatja alá az EK-Szerződés 287. cikkében megállapított biztosítékokat.

▼M1

26. További kivételek is vonatkoznak arra, hogy a Bizottság milyen információkat tárhat fel a nemzeti bíróságok előtt. A Bizottság az Európai Unió érdekeinek védelmével összefüggő kényszerítő indokból is megtagadhatja az információk továbbítását a nemzeti bíróságoknak, vagy annak elkerülése érdekében, hogy a rábízott feladatok teljesítésének ellehetetlenítése megzavarja működését és függetlenségét ( 45 ). Az információk nemzeti bíróságok előtti feltárása – mindenekelőtt a folyamatban lévő vizsgálatokba, az engedékenységi programokba és a vitarendezési eljárásokba való be nem avatkozás szükségessége miatt – nem befolyásolhatja kedvezőtlenül a versenyjogi szabályok Bizottság által történő végrehajtásának hatékonyságát.