2.3.2.

A veszélyes helyek védelme 2.3.2.1. Felfelé A biztonsági távolság felfelé, egyenesen álló személyek esetén 2 500 mm (lásd 1. ábra). 1. ábra 2.3.2.2. Lefelé, fentről Biztonsági ráhagyás korlát feletti eléréshez: a = a talajszint és a veszélyes hely közti távolság, b = a korlát vagy a védőkészülék magassága, c = vízszintes távolság a veszélyes hely és a korlát között (lásd 2. ábra). 2. ábra Korlát fölött lefelé történő elérés esetén a biztonsági távolságokat az 1. táblázatban megadottak szerint kell betartani.



1. Táblázat (mm) a: a veszélyes hely távolsága a talajtól A védőeszköz peremének magassága, b 2 400 2 200 2 000 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 Vízszintes távolság a veszélyes ponttól, c 2 400 — 100 100 100 100 100 100 100 2 200 — 250 350 400 500 500 600 600 2 000 — — 350 500 600 700 900 1 100 1 800 — — — 600 900 900 1 000 1 100 1 600 — — — 500 900 900 1 000 1 300 1 400 — — — 100 800 900 1 000 1 300 1 200 — — — — 500 900 1 000 1 400 1 000 — — — — 300 900 1 000 1 400 800 — — — — — 600 900 1 300 600 — — — — — — 500 1 200 400 — — — — — — 300 1 200 200 — — — — — — 200 1 100 2.3.2.3. Elérés körben Legalább az alábbi 2. táblázat szerinti biztonsági ráhagyást kell betartani akkor, ha az érintett testrész nem érheti el a veszélyes helyet. A biztonsági ráhagyás alkalmazásakor azon feltevésből kell kiindulni, hogy a szóban forgó testrész fő ízülete erősen a védőkészülék pereméhez nyomódik. A biztonsági ráhagyás követelményei csak akkor tekinthetők teljesítettnek, ha biztosítva van, hogy a testrész nem tolódhat előbbre a veszélyes hely irányában vagy azon keresztül. 2. Táblázat



Testrész bizt. táv Ábra Kéz az első ujjizületől az ujjhegzig ≥ 120 Kéz az első csuklótólujjhegzig ≥ 230



Testrész bizt. táv Ábra Kar az könyöktől az ujjhegzig ≥ 550 Kar a válltől az ujjhegyig ≥ 850 2.3.2.4. Benyúlás és átnyúlás Ha nyílásokba lehet benyúlni vagy nyílásokon lehet átnyúlni a veszélyes alkatrészekig, úgy a 3. és a 4. táblázat szerinti biztonsági távolságokat kell betartani. Az egymáshoz képest mozgó alkatrészek, illetve a rögzített alkatrészek mentén mozgó elemek nem tekintendők veszélyforrásnak, amennyiben távolságuk nem haladja meg a 8 mm-t.



3. Táblázat ujjhegy ujj kéz a hüvelykujj párnáig kar a hónaljig — 4 < a ≤ 8 8 < a ≤ 12 12 < a ≤ 20 20 < a ≤ 30 30 < a ≤ 135 maximum > 135 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 —



4. Táblázat ujjhegy ujj kéz a hüvelykujj párnáig kar a hónaljig — 4 < a ≤ 8 8 < a ≤ 12 12 < aa ≤ 25 20 < a ≤ 40 40 < a ≤ 250 maximum > 250 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 — 2.3.2.5. Biztonsági távolságok becsípési helyek esetén A becsípési hely nem tekinthető veszélyesnek a vázolt testrészre vonatkozóan, ha a biztonsági távolságok meghaladják az 5. táblázat szerinti értékeket és biztosított, hogy a mellette lévő, legszélesebb testrész nem dugható be.



5. Táblázat Testrész Törsz Lábszár Lábfej Kar Kéz, csukló, ököl Ujjak Bizt. táv. 500 180 120 100 25 Illusztráció 2.3.2.6. Vezérlőszervek A két pedál közötti rés, valamint azon nyílások, amelyeken a vezérlő szervek átmennek, nem tekinthetők becsípő vagy nyíró résznek. 2.3.2.7. Hátsó hárompont-kapcsoló 2.3.2.7.1. A hárompont-kapcsoló rendszerben az emelőrudak csuklópontjainak középsíkján áthaladó sík mögött legalább 25 mm biztonsági ráhagyást kell fenntartani a mozgó részek között minden pontra vagy az emelőszerkezet mozgási tartományának minden pontjára – a felső és az alsó 0,1 n szakasz kivételével –; továbbá 25 mm távolságot, vagy legalább 30 fokos szöget kell fenntartani az olyan, ollózó mozgást végző alkatrészekre, amelyeknek a szöge változó (lásd 3. ábra). A felső és alsó szakaszon 0,1 n-nel csökkentett n’ mozgási tartományt az alábbiak szerint kell meghatározni (lásd 4. ábra). Amennyiben az alsó függesztő karokat az emelőszerkezet közvetlenül működteti, úgy a referenciasíkot e függesztő karok középső keresztirányú függőleges szimmetriasíkja határozza meg: 3. ábra Jelmagyarázat: A = Emelőkar B = Alsó felfüggesztő kar C = Emelőrúd D = Traktoralváz E = Az emelőrúd forgócsapjának tengelyén átmenő sík F = Emelőrúd játékának burkológörbéje 4. ábra 2.3.2.7.2. A hidraulikus emelőegység n mozgási tartománya tekintetében az alsó összekötőkar csatlakozó pontjának alsó A helyzetét behatárolja az 1994. decemberi ISO 730 szabvány 1. része szerinti „14”-es méret, míg a felső B helyzetet a hidraulikarendszer legnagyobb elmozdulása határolja be. Az n’ elmozdulás a felülről és alulról 0,1 n-nel csökkentett n elmozdulásnak felel meg, és meghatározza az A’ és B’ közötti függőleges távolságot. 2.3.2.7.3. Ezenfelül, az n’ mozgási tartományon belül egy legalább 25 mm-es biztonsági ráhagyást kell fenntartani az emelőrudak profilja körül, a szomszédos alkatrészekhez viszonyítva. 2.3.2.7.4. Ha a hárompont-függesztő szerkezeten olyan kapcsolókészülékek használatára kerül sor, amelyek nem igénylik kezelő jelenlétét a traktor és a munkagép között (pl. gyorskapcsoló készülék esetén), úgy a 2.3.2.7.3. pont előírásait nem kell figyelembe venni. 2.3.2.7.5. A kezelési utasítás pontos tájékoztatást tartalmaz a 2.3.2.7.1. pont első mondatában meghatározott sík előtti veszélyes helyekre vonatkozóan. 2.3.2.8. Első hárompont-kapcsoló 2.3.2.8.1. Az emelőegység n mozgási tartományának minden pontjában – kivéve az alsó és felső 0,1 n szakaszokat – legalább 25 mm biztonsági ráhagyást kell fenntartani a mozgó részek között; legalább 30°-os szöget vagy 25 mm biztonsági ráhagyást pedig akkor, ha az ollózó mozgást végző alkatrészek szöge egymáshoz képest változik. A felső és alsó véghelyzetben 0,1 n-nel csökkentett n’ mozgási tartományt az alábbiak szerint kell meghatározni (lásd a 4. ábrát is). 2.3.2.8.2. A hidraulikus emelőegység n mozgási tartománya tekintetében az alsó összekötő kar csatlakozási pontjának alsó A véghelyzetét az 1998. márciusi ISO 8759 szabvány 2. része szerinti „14”-es méret, míg a felső B véghelyzetet a hidraulika legnagyobb elmozdulása határolja be. Az n’ mozgási tartomány a felülről és alulról 0,1 n-nel csökkentett n mozgási tartomány és megfelel az A’ és B’ pontok közötti függőleges távolságnak. 2.3.2.8.3. Ha az első hárompont-kapcsoló berendezés alsó összekötő karjaihoz olyan kapcsolót (pl. gyorskapcsoló készülék) használnak, amelyik nem teszi szükségessé kisegítő személy jelenlétét a traktor és a hozzákapcsolt munkagép között az összekapcsolás folyamán, úgy a 2.3.2.8.1. pont szerinti követelményeket nem kell alkalmazni a 250 mm sugarú körzetben azon pontoktól, ahol az alsó karok a traktorhoz vannak kapcsolva. Legalább 25 mm biztonsági ráhagyást kell azonban fenntartani minden esetben a szomszédos alkatrészektől az emelőrudak és munkahengerek külső felülete körül, a meghatározott n’ mozgási tartományon belül. 2.3.2.9. A vezetőülés és környezete Amennyiben a traktor vezetője ülő helyzetben van, minden becsípő vagy nyíró résznek úgy kell elhelyezkednie, hogy azok a kezével vagy a lábával elérhető távolságon kívül essenek. E követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha az alábbi feltételek megvalósulnak: 2.3.2.9.1. A vezetőülés mind a hosszirányú, mind a függőleges beállítási tartomány közepén helyezkedik el. A járművezető elérési tartománya A és B mezőkre van felosztva. E mezők gömbközéppontja az ülés referenciapontja előtt 60 mm-rel és felette 580 mm-el helyezkedik el (lásd 5. ábra). Az A mező egy 550 mm átmérőjű gömb, a B mező pedig e gömb és egy 1 000 mm átmérőjű gömb között helyezkedik el. 5. ábra 2.3.2.9.2. Az A mezőben 120 mm, a B mezőben pedig 25 mm biztonsági távolságot kell fenntartani a becsípő és a nyíró részektől, és legalább 30 fokos szöget kell fenntartani, ha a nyíró mozgást végző alkatrészek szöge változó. 2.3.2.9.3. Az A mezőben csak azon becsípő és nyíró részeket kell figyelembe venni, amelyeket külső energiaforrásról működtetett alkatrészek képeznek. 2.3.2.9.4. Ha a veszélyes helyeket az ülés közelében lévő szerkezeti elemek jelentik, úgy legalább 25 mm biztonsági távolságot kell fenntartani az ilyen elem és az ülés között. Nincs veszélyes hely a vezetőülés háttámlája és a szomszédos, mögötte levő alkatrészek között, ha az alkatrészek simák, az ülés háttámlája lekerekített és nincsenek éles részei. 2.3.2.10. Utasülés (ha van ilyen) 2.3.2.10.1. Ha valamely alkatrész veszélyt jelenthet a lábak számára, úgy gondoskodni kell olyan védőkészülékről, amely az ülésfelület első élétől kezdődően lefelé, egy 800 mm sugarú félgömbfelületen belül véd. 2.3.2.10.2. A 2.3.2.9. pont szerinti (lásd 6. ábra) A és B mezőben lévő veszélyes helyeket védeni kell egy olyan gömbterületen belül, amelynek középpontja 670 mm magasságban helyezkedik el az utasülés első élének közepe felett. 6. ábra 2.3.2.11. ▼M2 Keskeny nyomtávú traktorok és T4.3 kategóriájú traktorok. 2.3.2.11.1. A 87/402/EGK tanácsi irányelv ( 10 ) 1. cikke második francia bekezdésében meghatározott keskeny nyomtávú traktorok és a 2003/37/EK irányelv II. melléklete B. fejezetének 1. függelékének I. részében meghatározott T4.3 kategóriájú traktorok esetében a 2.3.2.9. szakasz követelményei nem vonatkoznak azon mezőre, amely a haladási irányhoz képest keresztirányú és hátrafelé 45 fokban döntött sík alatt található, valamint az ülés ellenőrzési pontja mögött 230 mm-re lévő ponton áthalad (lásd 7. ábra). Ha e mezőben bármilyen veszélyes pont található, úgy a traktoron megfelelő figyelmeztető jelzéseket kell elhelyezni. ▼B 7. ábra 2.3.2.11.2. A vezetőüléshez való hozzáférésre a 80/720/EGK tanácsi irányelv ( 11 ) I. mellékletének II.1. és II.2. pontja vonatkozik. 2.3.2.11.3. A vezérlőszervekre a 80/720/EGK irányelv I. mellékletének I.6. pontja vonatkozik. 2.3.2.11.4. A jármű hossztengelyére merőleges és terheletlen pedál (tengelykapcsoló és/vagy üzemi fék) középpontján átmenő vonatkozási sík előtt lévő forró kipufogó alkatrészeket le kell burkolni, ha a síkhoz a felső tartományban (a talajszint felett 700 mm-rel) 300 mm-nél, az alsó tartományban pedig 150 mm-nél közelebb vannak (lásd 8. ábra). A védendő területet oldalirányban a traktor és a kipufogó rendszer körvonalai határolják. A fellépő lépcső alatt lévő forró kipufogó alkatrészeket függőleges vetületükben be kell fedni vagy valamilyen más hővédelemmel kell ellátni. 8. ábra 2.3.2.12. Hajlékony hidraulikus tömlők elrendezése és megjelölése 2.3.2.12.1. A tömlőket védeni kell mind a mechanikus, mind a hő okozta sérülésektől. 2.3.2.12.2. A tömlőkön egyértelműen azonosítható módon és letörülhetetlenül az alábbi adatokat kell feltüntetni: — a tömlő gyártójának jele, — a gyártás időpontja (év, hónap), — a megengedett legnagyobb dinamikus üzemi túlnyomás. 2.3.2.12.3. A vezető- és/vagy utasülés közelében elhelyezett hajlékony hidraulikus tömlőket úgy kell elrendezni és védeni, hogy meghibásodásuk esetén ne okozhassanak személyi sérülést. 2.3.2.13. Kormányzás és lengőtengely Az egymáshoz vagy rögzített alkatrészekhez képest mozgó részeket – amennyiben azok a 2.3.2.9. és 2.3.2.10. pont szerinti tartományon belül vannak – megfelelő védőelemmel kell ellátni. Csuklós kormányzás esetén letörölhetetlen és egyértelmű jelöléseknek kell lenniük a traktor mindkét oldalán a csuklós kapcsolat tartományában, szemléltető ábrával vagy feliratokkal jelezve, hogy a csuklós kapcsolat védelem nélküli tartományán belül nem szabad tartózkodni. A megfelelő utalásokat a kezelési utasításnak is tartalmaznia kell. 2.3.2.14. Traktorra szerelt erőátviteli tengelyek Az erőátviteli tengelyeket (pl. négykerék-hajtás esetén) – amelyek csak akkor forognak, ha a traktor mozgásban van – védelemmel kell ellátni, ha azok a 2.3.2.9. és 2.3.2.10. pontban meghatározott tartományban találhatók. 2.3.2.15. Szabad tér a hajtókerekek körül 2.3.2.15.1. A kerekek védőburkolata elhelyezésének a szabad tér tekintetében ki kell elégítenie az alábbi követelményeket. 2.3.2.15.2. A „szabad tér” az a távolság, amelynek meg kell maradnia a hajtókerekek gumiabroncsa körül a jármű szomszédos alkatrészeihez képest. A hajtókerekek körüli szabad térnek a legnagyobb méretű gumiabroncs felszerelése esetén meg kell felelnie a 9. ábra és a 6. táblázat által meghatározott méreteknek. 9. ábra



6. Táblázat Rendes traktorok Keskeny nyomtávú traktorok a h a h mm mm mm mm 40 60 15 30 A 9. ábrán és a 6. táblázatban ábrázoltnál kisebb védőtávolság – a 2.3.2.9. és 2.3.2.10. pont szerinti távolságon kívül – is megengedett olyan keskeny nyomtávolságú traktoroknál, amelyek sárvédőjének feladata a kerékre tapadt sár eltávolítása is. 2.3.2.16. Forró felületek Azokat a forró felületeket, amelyekhez az üzemeltető a traktor rendes működtetése során hozzáérhet, le kell fedni vagy szigetelni. Ez vonatkozik azokra a forró felületekre, amilyenek a lépcsők, korlátok, kapaszkodók, valamint a traktor azon szerves részei, amelyek a be- és kiszállást segítik, és amelyekhez az üzemeltető véletlenül hozzáérhet. 2.3.2.17. Az akkumulátorsaru lefedése A nem földelt sarukat védeni kell a véletlen rövidzárlattól.