02013D0115 — HU — 07.09.2017 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2013. február 26.) a SIRENE-kézikönyvről és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további végrehajtási intézkedéseiről (az értesítés a C(2013) 1043. számú dokumentummal történt) (Csak az angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű szöveg hiteles) (2013/115/EU) (HL L 071, 2013.3.14., 1. o)

Módosította:









▼B

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. február 26.)

a SIRENE-kézikönyvről és a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) további végrehajtási intézkedéseiről

(az értesítés a C(2013) 1043. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(2013/115/EU)







1. cikk

A SIRENE-kézikönyvet és a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) vonatkozó egyéb végrehajtási intézkedéseket a melléklet és annak függelékei tartalmazzák. A fentieket a SIRENE-műveletekben érintett személyzetre, valamint a SIS II valamennyi felhasználójára alkalmazni kell.

2. cikk

A 2008/333/EK határozat és a 2008/334/IB határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

Ezt a határozatot az 1987/2006/EK rendelet 55. cikke (2) bekezdésének és a 2007/533/IB határozat 71. cikke (2) bekezdésének megfelelően a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok kormányait képviselő tagok egyhangú szavazatával eljáró Tanács által meghatározott időponttól kell alkalmazni.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, Málta, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

▼M3









MELLÉKLET

A SIRENE-kézikönyv és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) egyéb végrehajtási intézkedései

TARTALOMJEGYZÉK BEVEZETÉS 1. A SIRENE-IRODÁK ÉS KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK 1.1. A SIRENE-iroda 1.2. SIRENE-kézikönyv 1.3. A SIRENE-kézikönyv függelékei 1.4. A schengeni vívmányok helyes alkalmazására vonatkozó ajánlások és a bevált gyakorlatok katalógusa (Schengeni Információs Rendszer) 1.5. A SIRENE-irodák szerepe az Európai Unióban folytatott rendőri együttműködésben 1.5.1. A SIS II-ben szereplő adatok és kiegészítő információk továbbítása harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára 1.6. A SIRENE-irodák és az Europol közötti kapcsolat 1.7. A SIRENE-irodák és az Eurojust közötti kapcsolat 1.8. A SIRENE-irodák és az Interpol közötti kapcsolat 1.8.1. A SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzések elsőbbsége az Interpol figyelmeztető jelzéseivel szemben 1.8.2. A kommunikációs csatorna megválasztása 1.8.3. Az Interpol által terjesztett információk felhasználása és terjesztése a schengeni államokban 1.8.4. Találat és a figyelmeztető jelzés törlése 1.8.5. A SIRENE-irodák és az Interpol nemzeti központi irodái közötti együttműködés hatékonyabbá tétele 1.9. Előírások 1.9.1. Rendelkezésre állás 1.9.2. Folytonosság 1.9.3. Titoktartás 1.9.4. Hozzáférhetőség 1.10. Kommunikáció 1.10.1. A kapcsolattartás nyelve 1.10.2. Adatcsere a SIRENE-irodák között 1.10.3. Hálózat, üzenetek és e-mail fiókok 1.10.4. Kommunikáció különleges körülmények között 1.11. SIRENE Címjegyzék (SAB) 1.12. A SIRENE munkafolyamati rendszere 1.13. Válaszadási határidők 1.13.1. A sürgősség feltüntetése a SIRENE-formanyomtatványokon, ideértve a találatok sürgős jelzését 1.14. Átírási szabályok 1.15. Adatminőség 1.16. Archiválás 1.17. Személyi állomány 1.17.1. A SIRENE-irodák vezetői 1.17.2. SIRENE kapcsolattartó személy (SIRCoP) 1.17.3. Ismeretek 1.17.4. Képzés 1.17.5. Munkaerőcsere 2. ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSOK 2.1. Fogalommeghatározások 2.2. Többszörös figyelmezető jelzések (a SIS II rendelet 34. cikkének (6) bekezdése és a SIS II határozat 49. cikkének (6) bekezdése) 2.2.1. A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége 2.2.2. A figyelmeztető jelzések fontossági sorrendje 2.2.3. Összeegyeztethetetlenség ellenőrzése és többszörös figyelmeztető jelzések bevitele 2.2.4. Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzete 2.3. Találatot követő információcsere 2.4. Amikor a találatot követő eljárások nem alkalmazhatók (a SIS II határozat 48. cikke és a SIS II rendelet 33. cikke) 2.5. Az ujjnyomatok első feltöltése során vagy az ujjnyomatok használatával végzett keresés során elért ujjnyomategyezések jelentésére szolgáló eljárás 2.6. Az adatok feldolgozása a SIS II-be való bevitel céljától eltérő célra (a SIS II határozat 46. cikkének (5) bekezdése) 2.7. Megjelölés 2.7.1. Bevezetés 2.7.2. Konzultáció a tagállamokkal megjelölés csatolása céljából 2.7.3. A megjelölés törlésére irányuló kérelem 2.8. Jogi vagy ténybeli tévedést tartalmazó adatok (a SIS II rendelet 34. cikke és a SIS II határozat 49. cikke) 2.9. Az adatokhoz való hozzáférés és a helyreigazítás joga (a SIS II rendelet 41. cikke és a SIS II határozat 58. cikke) 2.9.1. Az adatokhoz való hozzáférés és az adatok helyesbítése iránti kérelmek 2.9.2. Információcsere a más tagállamok által kiadott figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférésre vonatkozó kérelmek tekintetében 2.9.3. Más tagállamok által bevitt adatok helyesbítése vagy törlése iránti kérelmekre vonatkozó információk cseréje 2.10. A figyelmeztető jelzés törlése, ha a fenntartására vonatkozó feltételek már nem teljesülnek 2.11. A tulajdonnevek bevitele 2.12. A személyazonosság különféle kategóriái 2.12.1. Személyazonossággal való visszaélés (a SIS II rendelet 36. cikke és a SIS II határozat 51. cikke) 2.12.2. Felvett név bevitele 2.12.3. További információk egy adott személy személyazonosságának megállapításához 2.13. Információcsere összekapcsolt figyelmeztető jelzések esetében 2.13.1. Működési szabályok 2.14. A SIS II-ben szereplő biometrikus adatok formátuma és minősége 2.14.1. A kicserélt adatok további felhasználása, ideértve az archiválást is 2.14.2. Ujjnyomatok és fényképek cseréje 2.14.3. Technikai követelmények 2.14.4. A biometrikus adatok formátuma és minősége 2.15. A lekérdezések különleges típusai 2.15.1. Földrajzilag célzott lekérdezés 2.15.2. Lekérdezés a célzott lekérdezésekkel foglalkozó különleges rendőri egységek részvételével (FAST) 3. ÁTADÁS VAGY KIADATÁS CÉLJÁBÓL TÖRTÉNŐ LETARTÓZTATÁSRA VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 26. CIKKE) 3.1. Figyelmeztető jelzés bevitele 3.2. Többszörös figyelmeztető jelzések 3.3. Személyazonossággal való visszaélés 3.4. Felvett név bevitele 3.5. A tagállamoknak küldendő kiegészítő információk 3.5.1. Az ideiglenes letartóztatással kapcsolatban elküldendő kiegészítő információk 3.6. Megjelölés csatolása 3.6.1. A kiadatási célból körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez megjelölés csatolása iránti szisztematikus megkeresés, amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat ( 1 ) nem alkalmazható 3.7. A SIRENE-irodák által végrehajtandó intézkedés letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzések kézhezvételét követően 3.8. Találatot követő információcsere 3.9. Kiegészítő információcsere az átadással vagy kiadatással kapcsolatban 3.10. Kiegészítő információk cseréje másik tagállamon keresztül történő átszállítással kapcsolatban 3.11. Figyelmeztető jelzések törlése átadáskor vagy kiadatáskor 4. A BEUTAZÁS VAGY TARTÓZKODÁS MEGTAGADÁSÁRA IRÁNYULÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II RENDELET 24. CIKKE) 4.1. Figyelmeztető jelzés bevitele 4.2. Többszörös figyelmeztető jelzések 4.3. Személyazonossággal való visszaélés 4.4. Felvett név bevitele 4.5. Információcsere tartózkodási engedélyek vagy vízumok kiadása esetén 4.5.1. A Schengeni Egyezmény 25. cikkében szereplő különleges eljárások 4.5.2. A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikke (4) bekezdésének a) és c) pontjában előírt különleges eljárások 4.6. Közös szabályok a 4.5. szakaszban említett eljárásokra vonatkozóan 4.7. Információcsere találatot követően, és a beutazás megtagadása vagy a schengeni térségből való kiutasítás esetén 4.8. Információcsere a szabad mozgás jogával rendelkező, harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó találatot követően 4.9. Információcsere abban az esetben, ha egy tagállam találat hiányában észleli, hogy olyan harmadik országbeli állampolgárral szemben áll fenn a beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés, akit megillet a szabad mozgás joga 4.10. Beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzés törlése 5. ELTŰNT SZEMÉLYEKKEL KAPCSOLATOS FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 32. CIKKE) 5.1. Többszörös figyelmeztető jelzések 5.2. Személyazonossággal való visszaélés 5.3. Felvett név bevitele 5.4. Megjelölés csatolása 5.5. Részletes leírás szolgáltatása eltűnt kiskorúakról és egyéb, veszélyben lévőnek minősített személyekről 5.6. Találatot követő információcsere 5.7. Az eltűnt személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése 5.7.1. Kiskorúak 5.7.2. Felnőttek, akik esetében nem kértek védelmi intézkedést 5.7.3. Felnőttek, akik esetében kértek védelmi intézkedést 6. BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS CÉLJÁBÓL KERESETT SZEMÉLYEKRE VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 34. CIKKE) 6.1. Többszörös figyelmeztető jelzések 6.2. Személyazonossággal való visszaélés 6.3. Felvett név bevitele 6.4. Találatot követő információcsere 6.5. Bírósági eljárás céljából keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése 7. REJTETT VAGY CÉLZOTT ELLENŐRZÉSEKRE VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 36. CIKKE) 7.1. Többszörös figyelmeztető jelzések 7.2. Személyazonossággal való visszaélés 7.3. Felvett név bevitele 7.4. Más tagállamok tájékoztatása figyelmeztető jelzések kiadásakor 7.5. A „bűncselekmény típusa” mező kitöltése figyelmeztető jelzés kiadásakor 7.6. Megjelölés csatolása 7.7. Találatot követő információcsere 7.8. Rejtett és célzott ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése 7.9. Automatikus rendszámfelismerő (ANPR) rendszerek 8. LEFOGLALÁS VAGY BIZONYÍTÉKKÉNT VALÓ FELHASZNÁLÁS CÉLJÁBÓL TÁRGYAKRA VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 38. CIKKE) 8.1. Többszörös figyelmeztető jelzések 8.2. Járműre kiadott figyelmeztető jelzések 8.2.1. Járműre vonatkozó többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzése 8.2.2. Azonos járműazonosító számok (VIN twins) 8.3. Találatot követő információcsere 8.4. A lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése 9. AUTOMATIKUS RENDSZÁMFELISMERŐ (ANPR) RENDSZEREK 10. STATISZTIKA

BEVEZETÉS

A schengeni térség

1985. június 14-én a Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság kormánya Schengenben, egy luxemburgi kisvárosban, megállapodást írt alá abból a célból, hogy „a tagállamok valamennyi állampolgára szabadon átléphesse a belső határokat”, valamint hogy „az áruk és szolgáltatások szabadon mozoghassanak”.

Az öt alapító ország 1990. június 19-én írta alá a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményt ( 2 ), és ahhoz később, 1990. november 27-én az Olasz Köztársaság, 1991. június 25-én a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság, 1992. november 6-án a Görög Köztársaság, 1995. április 28-án az Osztrák Köztársaság, valamint 1996. december 19-én a Dán Királyság, a Svéd Királyság és a Finn Köztársaság is csatlakozott.

Ezt követően a schengeni vívmányokat 1995. március 26-tól teljeskörűen alkalmazzák Belgiumban, Németországban, Franciaországban, Luxemburgban, Hollandiában, Spanyolországban és Portugáliában ( 3 ). A schengeni vívmányok teljes egészében alkalmazandóvá váltak 1998. március 31-től Ausztriában és Olaszországban ( 4 ); 2000. március 26-tól Görögországban ( 5 ); és végül 2001. március 25-től Norvégiában, Izlandon, Svédországban, Dániában és Finnországban ( 6 ).

Az Egyesült Királyság és Írország csak a schengeni vívmányok néhány rendelkezésében vesz részt, a 2000/365/EK, illetve a 2002/192/EK határozatnak megfelelően.

Az Egyesült Királyság esetében 2005. január 1-jétől kell alkalmazni azokat a rendelkezéseket, amelyekben az Egyesült Királyság részt kívánt venni ( 7 ) (a SIS kivételével).

A schengeni vívmányokat az Amszterdami Szerződéshez csatolt jegyzőkönyvekkel ( 8 ) 1999-ben illesztették be az Európai Unió jogi keretébe. 1999. május 12-én elfogadtak egy tanácsi határozatot, amely az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban meghatározta a schengeni vívmányokat alkotó minden egyes rendelkezésre, illetve határozatra vonatkozó jogalapot.

2004. május 1-jétől az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: a Schengeni Jegyzőkönyv) az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányok, valamint az azokra arra épülő, vagy azokhoz másképpen kapcsolódó jogi aktusok kötelezőek a Cseh Köztársaságra, az Észt Köztársaságra, a Lett Köztársaságra, a Litván Köztársaságra, Magyarországra, a Máltai Köztársaságra, a Lengyel Köztársaságra, a Szlovén Köztársaságra és a Szlovák Köztársaságra nézve. E tagállamok 2007. december 21-én váltak a schengeni térség teljes jogú tagjaivá.

Ciprus aláírta a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményt, a 2003-as csatlakozási okmány értelmében azonban eltérés vonatkozik rá.

A Bolgár Köztársaság és Románia 2007. január 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz; ezen időponttól kezdődően a schengeni vívmányok, valamint az azokra épülő, vagy azokhoz másképpen kapcsolódó jogi aktusok kötelezőek rájuk nézve, a 2005. évi csatlakozási okmányban szereplő eltéréssel.

Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz. A 2011-es csatlakozási okmányban előírt eltéréssel alkalmazza a schengeni vívmányokat.

Néhány schengeni vívmány a csatlakozáskor válik alkalmazandóvá az Európai Unió új tagállamai számára. Más rendelkezések csak a Tanács erre irányuló határozatának megfelelően alkalmazandók ezekben a tagállamokban. Végül a Tanács hoz határozatot a határellenőrzések feloldásáról annak ellenőrzése után, hogy a szóban forgó tagállamban teljesülnek-e a vívmányok valamennyi részének alkalmazásához szükséges feltételek, a vonatkozó schengeni értékelési eljárásokkal összhangban és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően.

Néhány más európai ország is csatlakozott a schengeni térséghez. 1999. május 18-án a Norvég Királyság és az Izlandi Köztársaság is társulási megállapodást kötött a tagállamokkal ( 9 ) a Schengeni Egyezményhez való társulásról.

A Svájci Államszövetség 2004-ben megállapodást írt alá az Európai Unióval és az Európai Közösséggel a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról ( 10 ), amelynek értelmében az ország 2008. december 12-én a schengeni térség tagjává vált.

A Liechtensteini Hercegség az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, 2008-ban aláírt jegyzőkönyv ( 11 ) értelmében 2011. december 19-én a schengeni térség tagjává vált.

A Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II)

Az 1987/2006/EU rendelettel (SIS II rendelet), a 2007/533/IB határozattal (SIS II határozat) (együttesen: a SIS II jogi eszközök), valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel ( 12 ) létrehozott SIS II olyan közös információs rendszer, amely lehetővé teszi a tagállami illetékes hatóságok számára az információcsere révén történő együttműködést, és alapvető fontosságú eszközt biztosít az Európai Unió keretébe illesztett schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében. Ezek az eszközök 2013. április 9-án léptek hatályba, és hatályon kívül helyezték a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény IV. címét. A SIS II felváltja a Schengeni Információs Rendszer első generációját, amely 1995-ben lépett működésbe, 2005-ben és 2007-ben pedig kibővítésre került.

A SIS II célja a SIS II jogi eszközök 1. cikkében foglaltak szerint „az e rendszer útján szolgáltatott információk felhasználásával a tagállamok területén a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségén belül az Európai Unióban egy magas biztonsági szint biztosítása, beleértve a közbiztonság és közrend fenntartását és a biztonság védelmét is, valamint az [EK]-Szerződés harmadik részének IV. címében [jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címében] foglalt, a személyeknek a tagállamok területén való mozgására vonatkozó rendelkezéseknek az alkalmazása”.

A SIS II jogi eszközöknek megfelelően a SIS II automatizált lekérdezési eljárás révén hozzáférést biztosít a személyekre és tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez a következő hatóságok számára:

a) a határellenőrzésért felelős hatóságok az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelettel ( 13 ) összhangban;

b) az országon belüli egyéb rendőrségi és vámellenőrzéseket végrehajtó és összehangoló hatóságok;

c) a nemzeti igazságügyi hatóságok és koordináló hatóságaik;

d) a vízumkiadásra jogosult hatóságok, a vízumkérelmek vizsgálatára illetékes központi hatóságok és a tartózkodási engedélyek kiadására jogosult hatóságok, valamint a személyek mozgására vonatkozó uniós jog alkalmazásával összefüggésben a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó jogszabályok alkalmazására jogosult hatóságok;

e) a gépjárművek forgalmi engedélyének kiadásáért felelős hatóságok az 1986/2006/EK rendelet szerint.

A SIS II határozatnak megfelelően az Europol és az Eurojust ugyancsak hozzáféréssel rendelkezik a figyelmeztető jelzések meghatározott kategóriáihoz.

A SIS II a következő összetevőkből áll:

1. központi rendszer (Központi SIS II), amely a következőkből áll:

a) egy adatbázist (SIS II adatbázis) tartalmazó műszaki támogató funkció (CS-SIS);

b) egységes nemzeti interfész (NI-SIS);

2. nemzeti rendszer (N.SIS II) minden egyes tagállamban, amelyek a központi SIS II-vel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből állnak. Az N.SIS II a SIS II adatbázisának teljes vagy részleges másolatából álló adatfájlt (nemzeti másolat) tartalmazhat;

3. a CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra, amely a SIS II adatok, valamint az alább meghatározott SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez.

1. A SIRENE-IRODÁK ÉS KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

1.1. A SIRENE-iroda

A SIS II csak azokat a nélkülözhetetlen információkat (azaz a figyelmeztető jelzés adatait) tartalmazza, amelyek lehetővé teszik valamely személy vagy tárgy azonosítását és a szükséges intézkedés megtételét. A SIS II jogi eszközök szerint emellett a tagállamok két- vagy többoldalú alapon megosztják egymással a figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó kiegészítő információkat, amelyek a SIS II jogi eszközeiben előírt egyes rendelkezések végrehajtásához és a SIS II megfelelő működéséhez szükségesek.

Ez a kiegészítő információk cseréje céljából létrehozott struktúra a „SIRENE” nevet kapta, amely a struktúra angol meghatározásából képzett mozaikszó (Supplementary Information Request at the National Entries, azaz kiegészítő információ kérése a nemzeti kapcsolattartó pontoktól).

Minden tagállam „nemzeti SIRENE-irodát” hoz létre a SIS II jogi eszközök közös 7. cikkének (2) bekezdése értelmében, ami egyetlen kapcsolattartó pontként a hét minden napján napi 24 órában teljeskörűen működő irodaként szolgál a tagállamok számára a figyelmeztető jelzések bevitelével kapcsolatos kiegészítő információk kicserélése céljából, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy megfelelő intézkedéseket hozhassanak olyan esetekben, amikor a SIS II-be felvett személyeket és tárgyakat illetően a rendszer találatot eredményez. A SIRENE-irodák fő feladatai között szerepel ( 14 ) annak biztosítása, hogy az összes kiegészítő információ cseréje összhangban álljon a SIRENE-kézikönyv követelményeivel a SIS II jogi eszközök közös 8. cikkében előírtak szerint, az alábbi célokból:

a) annak lehetővé tételéhez, hogy a tagállamok valamely figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bevitelekor (például letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés bevitelekor) konzultáljanak egymással, vagy tájékoztassák egymást;

b) találatot követően a megfelelő intézkedés végrehajtásához (például figyelmeztető jelzésnek való megfelelés);

c) ha a szükséges intézkedés nem végrehajtható (például megjelölés csatolása);

d) ha a SIS II-adatok minőségéről van szó (például ha az adatokat jogellenesen vitték be, vagy az adat tényszerűen pontatlan), ideértve a kimenő figyelmeztető jelzések jóváhagyását és a bejövő figyelmeztető jelzések ellenőrzését, amennyiben ezt a nemzeti jog előírja;

e) ha a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége és elsőbbsége ügyében járnak el (például többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzésekor);

f) ha az adatfeldolgozás által érintett személyek jogai, különösen az adathozzáféréshez való jog ügyében járnak el.

A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a nemzetközi rendőrségi együttműködésért felelős valamennyi nemzeti szervet – ideértve a SIRENE-irodákat is – strukturált módon szervezzék meg a hatásköri összeütközések és a felesleges munkavégzés elkerülése érdekében.

1.2. SIRENE-kézikönyv

A SIRENE-kézikönyv olyan utasításokat tartalmaz, amelyek részletesen ismertetik a kiegészítő információk két- vagy többoldalú cseréjére irányadó szabályokat és eljárásokat.

1.3. A SIRENE-kézikönyv függelékei

Mivel egyes technikai jellegű szabályok közvetlen hatást gyakorolnak a tagállami felhasználók – ideértve a SIRENE-irodákat is – munkájára, azokat helyénvaló belefoglalni a SIRENE-kézikönyvbe. Ezért e kézikönyv függelékei meghatározzák többek között az átírási szabályokat, a kódtáblázatokat, a kiegészítő információk közlésének módját és az adatfeldolgozásra vonatkozó további technikai végrehajtási intézkedéseket.

1.4. A schengeni vívmányok helyes alkalmazására vonatkozó ajánlások és a bevált gyakorlatok katalógusa (Schengeni Információs Rendszer)

A katalógus a tapasztalatok fényében kialakított, jogilag nem kötelező erejű ajánlásokat és bevált gyakorlatokat kínál a tagállamok számára, továbbá referenciaeszközként szolgál a SIS II jogi eszközök megfelelő végrehajtásának értékeléséhez, ezért lehetőség szerint követni kell.

1.5. A SIRENE-irodák szerepe az Európai Unióban folytatott rendőri együttműködésben

A kiegészítő információk cseréje nem sértheti a nemzetközi rendőri együttműködés terén az Európai Unió egyéb jogi aktusait végrehajtó nemzeti jogszabály által a SIRENE-irodákra ruházott feladatokat.

A SIRENE-irodák további feladatokkal ruházhatók fel, különösen a 2006/960/IB kerethatározatot, a Schengeni Egyezmény 39. és 46. cikkét – amennyiben a 2006/960/IB kerethatározat nem lépett a helyükbe –, a Schengeni Egyezmény 40. vagy 41. cikkét végrehajtó nemzeti jogszabály útján, vagy ha az információ a kölcsönös jogsegély alkalmazási körébe esik.

Amennyiben egy SIRENE-iroda egy másik SIRENE-irodától olyan megkeresést kap, amely kívül esik a nemzeti jog által megállapított hatáskörén, azt haladéktalanul továbbítja az illetékes hatóságnak, és erről értesíti a kérelmező SIRENE-irodát. Szükség esetén támogatást nyújt a kérelmező SIRENE-irodának a kommunikáció megkönnyítése érdekében.

1.5.1. A SIS II-ben szereplő adatok és kiegészítő információk továbbítása harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára

A SIS II rendelet 39. cikke és a SIS II határozat 54. cikke szerint a SIS II-ben e két jogi eszköz alkalmazásában feldolgozott adatok nem adhatók át és nem tehetők hozzáférhetővé harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára. E tilalom a kiegészítő információk harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek történő átadására is vonatkozik. A SIS II határozat 55. cikke eltérésre biztosít lehetőséget ettől az általános szabálytól az ellopott, jogellenesen használt, elveszett vagy érvénytelenített útlevelekre vonatkozó adatok Interpollal történő megosztása tekintetében, a cikkben leírt feltételek mellett.

1.6. A SIRENE-irodák és az Europol közötti kapcsolat

Az Europol jogosult hozzáférni a SIS II határozat 26., 36. és 38. cikke szerint a SIS II-be bevitt adatokhoz, és azok között közvetlenül keresést folytathat. Az Europol további információkat kérhet az érintett tagállamoktól az Europol-határozat rendelkezéseivel összhangban ( 15 ). A nemzeti jogszabályokkal összhangban különösen ajánlott együttműködést kialakítani a nemzeti Europol-egységgel annak biztosítása érdekében, hogy a SIRENE-iroda értesüljön a SIS II-ben tárolt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos kiegészítő információk Europol és a nemzeti Europol-egység közötti cseréjéről. Olyan kivételes esetekben, amikor a SIS II-ben tárolt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos nemzeti kommunikációt a nemzeti Europol-egység végzi, erről a félreértések elkerülése végett a kommunikáció összes résztvevőjét, különösen a SIRENE-irodát tájékoztatni kell.

1.7. A SIRENE-irodák és az Eurojust közötti kapcsolat

Az Eurojust nemzeti tagjai és asszisztenseik jogosultak hozzáférni a SIS II határozat 26., 32., 34. és 38. cikke szerint a SIS II-be bevitt adatokhoz, és azok között közvetlenül keresést folytatni. A nemzeti joggal összhangban együttműködést kell kialakítani közöttük, hogy találat esetén az információcsere zavartalanul menjen végbe. A SIS II-ben tárolt figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó kiegészítő információk tekintetében az Eurojust nemzeti tagjainak és asszisztenseinek a kapcsolattartója a SIRENE-iroda.

1.8. A SIRENE-irodák és az Interpol közötti kapcsolat ( 16 )

A SIS II-nek nem feladata, hogy átvegye az Interpol szerepét, vagy ellássa ugyanazt a szerepet. Bár feladataik átfedhetik egymást, a tagállamok schengeni vívmányok keretében folytatott intézkedését és együttműködését szabályozó alapelvek lényegesen eltérnek az Interpol elveitől. Ezért a SIRENE-irodák és az Interpol nemzeti központi irodák közötti együttműködésre vonatkozóan nemzeti szintű szabályokat kell kialakítani.

A következő elvek érvényesülnek:

1.8.1. A SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzések elsőbbsége az Interpol figyelmeztető jelzéseivel szemben

A tagállamok által kiadott figyelmeztető jelzések esetében a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzések és az ezekkel kapcsolatos összes információcsere mindig elsőbbséget élvez az Interpolon keresztül történő információcserével szemben. Ennek különösen akkor van jelentősége, ha a figyelmeztető jelzések ellentmondanak egymásnak.

1.8.2. A kommunikációs csatorna megválasztása

Tiszteletben kell tartani azt az elvet, miszerint a schengeni figyelmeztető jelzések elsőbbséget élveznek az Interpolon keresztül kiadott tagállami figyelmeztető jelzésekkel szemben, és biztosítani kell, hogy ezt a tagállamok nemzeti központi irodái is betartsák. A SIS II figyelmeztető jelzés létrehozását követően a jelzéssel és létrehozásának céljával, valamint a meghozandó intézkedés végrehajtásával kapcsolatos valamennyi tájékoztatásról a SIRENE-irodák gondoskodnak. Ha egy tagállam meg akarja változtatni a kommunikációs csatornákat, előzetesen konzultálnia kell a többi féllel. A kommunikációs csatornák megváltoztatása csak különleges esetekben lehetséges.

1.8.3. Az Interpol által terjesztett információk felhasználása és terjesztése a schengeni államokban

Mivel a SIS II figyelmeztető jelzései elsőbbséget élveznek az Interpol figyelmeztető jelzéseivel szemben, az Interpol figyelmeztető jelzéseinek felhasználását rendkívüli esetekre kell korlátozni (azaz ha a SIS II jogi eszközök vagy a technikai feltételek nem rendelkeznek a figyelmeztető jelzés SIS II-be történő beviteléről, vagy ha nem áll rendelkezésre minden szükséges információ a SIS II figyelmeztető jelzés létrehozásához). A schengeni térségen belül kerülni kell a SIS II-ben és az Interpolon keresztül küldött párhuzamos figyelmeztető jelzéseket. Az Interpol-csatornákon küldött olyan figyelmeztető jelzéseket, amelyek a schengeni térségre vagy annak egyes részeire is vonatkoznak, a következő megjegyzéssel kell ellátni: „a schengeni államok kivételével”.

1.8.4. Találat és a figyelmeztető jelzés törlése

A SIRENE-iroda által a SIS II-be bevitt információk minőség-ellenőrzési koordinátoraként betöltött szerep biztosítása érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a SIRENE-irodák és a nemzeti központi irodák tájékoztassák egymást a találatokról és a figyelmeztető jelzések törléséről.

1.8.5. A SIRENE-irodák és az Interpol nemzeti központi irodái közötti együttműködés hatékonyabbá tétele

A nemzeti joggal összhangban minden egyes tagállam minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy hatékony nemzeti szintű információcserét biztosítson a SIRENE-irodák és a nemzeti központi irodák között.

1.9. Előírások

A SIRENE-irodákon keresztül folytatott együttműködésre vonatkozó előírások a következők:

1.9.1. Rendelkezésre állás

Minden SIRENE-iroda a hét minden napján és a nap 24 órájában rendelkezésre áll, hogy a megkeresésekre képes legyen az 1.13. szakaszban előírt határidőn belül reagálni. Technikai és jogi elemzést, segítségnyújtást és megoldásokat szintén a nap 24 órájában, a hét minden napján biztosít.

1.9.2. Folytonosság

Minden SIRENE-iroda olyan belső struktúrát épít ki, amely biztosítja az irányítás, a személyzet és a technikai infrastruktúra folytonosságát.

1.9.3. Titoktartás

A SIS II jogi eszközök közös 11. cikke szerint a SIRENE személyzetére a szakmai titoktartás vonatkozó nemzeti szabályai vagy ezzel egyenértékű titoktartási kötelezettség alkalmazandó. Ez a kötelezettség az alkalmazottak hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését követően is fennáll.

1.9.4. Hozzáférhetőség

A kiegészítő információk biztosítására vonatkozó követelmény teljesítéséhez a SIRENE személyzetének közvetlen vagy közvetett hozzáféréssel kell rendelkeznie valamennyi releváns nemzeti információhoz és szakértői felvilágosításhoz.

1.10. Kommunikáció

1.10.1. A kapcsolattartás nyelve

A SIRENE-irodák közötti lehető leghatékonyabb kétoldalú kommunikáció érdekében olyan nyelvet kell használni, amelyet mindkét fél ismer.

1.10.2. Adatcsere a SIRENE-irodák között

A SIRENE-irodák közötti adatcserére vonatkozó műszaki előírásokat az „Adatcsere a SIRENE-irodák között” (DEBS) című dokumentum állapítja meg. Ezeket az utasításokat követni kell.

1.10.3. Hálózat, üzenetek és e-mail fiókok

A SIS II jogi eszközök közös 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a SIRENE-irodák kizárólag a SIS II adatok céljára, valamint a kiegészítő információk SIRENE-irodák közötti cseréjére rendelt, kódolt virtuális hálózatot használnak. Másik – megfelelően biztosított és az adott körülmények között legmegfelelőbb – kommunikációs eszköz kizárólag abban az esetben alkalmazható, ha ez a csatorna nem vehető igénybe. A csatorna megválaszthatósága annyit jelent, hogy ezt eseti alapon, a technikai lehetőségeknek, valamint a közléssel kapcsolatos biztonsági és minőségi követelményeknek megfelelően kell meghatározni.

Az írásbeli üzenetek két kategóriába sorolhatók: kötetlen szövegek és formanyomtatványok. A 3. függelék ismerteti a SIRENE-irodák között kicserélt formanyomtatványokat, és iránymutatást nyújt arra nézve, hogy a rovatoknak mit kell tartalmazniuk, ideértve azt is, hogy kitöltésük kötelező-e.

A fent említett hálózaton négy különböző e-mail fiókot kell létrehozni a kötetlen szövegek és a SIRENE-formanyomtatványok számára.







E-mail fiók Az e-mail fiók címe Cél Műveleti oper@xx.sirenemail2.eu A formanyomtatványok és csatolmányok SIRENE-irodák közötti cseréjére szolgál Technikai tech@xx.sirenemail2.eu A SIRENE-irodák technikai támogató személyzete közötti elektronikus levélváltásra szolgál A SIRENE vezetője director@xx.sirenemail2.eu A SIRENE-irodák vezetőivel való elektronikus levélváltásra szolgál E-mail message@xx.sirenemail2.eu A SIRENE-irodák közötti, kötetlen szövegű üzenetváltásra szolgál

Tesztelés céljából létezik egy második domén ( 17 ) (testxx.sirenemail2.eu), amelyen belül próbaképpen bármely, a fenti táblázatban szereplő e-mail fiók másolata létrehozható anélkül, hogy ez megzavarná a valós üzenetváltást és a munkakörnyezetet.

A SIRENE e-mail fiókokra és a SIRENE-formanyomtatványok átvitelére vonatkozóan a DEBS-ben leírt részletes szabályok alkalmazandók.

A SIRENE munkafolyamati rendszere (lásd az 1.12. szakaszt) figyeli a műveleti és az e-mail fiókokat („oper” és „message”) a bejövő formanyomtatványok, a kapcsolódó e-mailek és csatolmányok észlelése érdekében. Sürgős üzenet kizárólag a műveleti e-mail fiókba küldhető.

1.10.4. Kommunikáció különleges körülmények között

Amennyiben a rendes kommunikációs csatornák nem állnak rendelkezésre, és ezért például faxon kell elküldeni a formanyomtatványokat, a DEBS-ben ismertetett eljárás alkalmazandó.

1.11. SIRENE Címjegyzék (SAB)

A SIRENE-irodák elérhetőségeit és a kölcsönös kommunikáció, illetve együttműködés szempontjából releváns információkat a SIRENE-címjegyzék (SAB) tartalmazza és biztosítja. A SAB-ot a Bizottság tartja naprakészen. A frissített SAB-ot a Bizottság évente legalább kétszer közzéteszi. Minden SIRENE-iroda biztosítja, hogy:

a) a SAB-ból származó információkat ne szolgáltassák ki harmadik feleknek;

b) a SIRENE személyzete ismerje és használja a SAB-ot;

c) a SAB-ban szereplő információk frissítését haladéktalanul jelezzék a Bizottságnak.

1.12. A SIRENE munkafolyamati rendszere

A SIRENE-irodák munkaterhének hatékony kezelése a legeredményesebben úgy érhető el, ha minden SIRENE-iroda rendelkezik számítógépes adatkezelő rendszerrel (munkafolyamati rendszer), amely lehetővé teszi a napi munkamennyiség számottevő részének automatizálását.

A SIRENE-iroda a munkafolyamatainak biztosítása érdekében másodlagos helyszínen biztonsági számítógépes és adatbázisrendszerrel rendelkezhet arra az esetre, ha a SIRENE-irodában súlyos veszélyhelyzet alakul ki. Ennek a rendszernek megfelelő szünetmentes áramellátással és kommunikációs csatornával kell rendelkeznie.

A magas szintű elérhetőség biztosítása érdekében a SIRENE-munkafolyamathoz megfelelő informatikai támogatást kell nyújtani.

1.13. Válaszadási határidők

A SIRENE-iroda a lehető leghamarabb válaszol a többi tagállam által a SIRENE-irodákon keresztül benyújtott valamennyi, a figyelmeztető jelzésekkel, egyezés és találat esetén alkalmazandó eljárásokkal kapcsolatos információk iránti megkeresésre. A megkereséseket 12 órán belül mindenképpen meg kell válaszolni. (Lásd még az 1.13.1. szakaszt a sürgősség SIRENE-formanyomtatványokon való feltüntetéséről.)

A napi munkát a figyelmeztető jelzés kategóriája és az ügy jelentősége alapján kell rangsorolni.

1.13.1. A sürgősség feltüntetése a SIRENE-formanyomtatványokon, ideértve a találatok sürgős jelzését

A megkeresett SIRENE-iroda által a legnagyobb prioritással kezelendő SIRENE-formanyomtatványok 311-es rovatában („Fontos figyelmeztetés”) a „SÜRGŐS” megjelölés szerepelhet, a sürgősség okainak kifejtésével. A sürgősség okát a SIRENE-formanyomtatvány megfelelő rovataiban ki kell fejteni. Amennyiben sürgős válaszra van szükség, telefonos kommunikáció vagy értesítés is alkalmazható.

Amennyiben a figyelmeztető jelzésre vonatkozó találat körülményei – például a rendkívüli sürgősség vagy a kiemelt fontosság – ezt szükségessé teszik, a találatot észlelő tagállam SIRENE-irodája a „G” formanyomtatvány megküldését követően adott esetben telefonon tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodáját.

1.14. Átírási szabályok

Az átírásra vonatkozó fogalommeghatározásokat és szabályokat az 1. függelék tartalmazza. Ezeket a szabályokat a SIRENE-irodák közötti kommunikáció során be kell tartani (lásd még a tulajdonnevek beviteléről szóló 2.11. szakaszt).

1.15. Adatminőség

A SIS II jogi eszközök 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a SIRENE-irodák koordinálják a SIS II-be bevitt információk minőségének ellenőrzését. A SIRENE-irodáknak kellő nemzeti hatáskörrel kell rendelkezniük e feladat ellátásához. Ezért rendelkezni kell a nemzeti adatminőségi ellenőrzés megfelelő formájáról, ideértve a figyelmeztető jelzések/találatok arányának, valamint az adattartalomnak a felülvizsgálatáról is.

Ahhoz, hogy az egyes SIRENE-irodák elláthassák az adatminőséget ellenőrző koordinátori feladatot, kellő informatikai hátteret és a rendszeren belül megfelelő jogosultságokat kell biztosítani.

A nemzeti SIRENE-irodával együttműködésben nemzeti előírásokat kell létrehozni a felhasználók adatminőségi alapelvekkel és gyakorlattal kapcsolatos képzésére vonatkozóan.

A tagállamok a SIRENE-irodák személyzetének közreműködését kérhetik minden olyan hatóság képzésében, amely figyelmeztető jelzéseket visz be. E képzés során az adatminőségre és a SIS II leghatékonyabb felhasználására kell fektetni a hangsúlyt.

A SIS II-be feltöltött ujjnyomatok adatminőségéért elsődlegesen az ujjnyomatokat kezelő megfelelő nemzeti szintű irodák felelnek. A SIRENE-irodák adatminőséget ellenőrző koordinátori szerepük keretében kapcsolatot tartanak az ujjnyomatokat kezelő irodákkal, különösen a feltöltött ujjnyomatok minőségével kapcsolatban megállapított problémák tekintetében.

A SIS II adatok naprakészen tartása érdekében a SIRENE-iroda a SIS-AFIS egyezések eredményével összhangban meghozza a szükséges intézkedéseket a figyelmeztető jelzésekben szereplő alfanumerikus adatok azonnali frissítésére, amelyet vagy maga a SIRENE-iroda végez el, vagy felveszi a kapcsolatot a figyelmeztető jelzést létrehozó érintett hatósággal. Feladata magában foglalja az olyan tevékenységeket is, mint a felvett nevek bejegyzése vagy a személyazonossági adatok javítása.

1.16. Archiválás

a) A tagállamok meghatározzák az információtárolás feltételeit.

b) A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája a saját figyelmeztető jelzéseivel kapcsolatos valamennyi információt megőrzi annak érdekében, hogy azok a többi állam számára rendelkezésre álljanak, ideértve a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozást is.

c) A SIRENE-irodák archívumainak – az információk átadására vonatkozó, rendkívül rövid határidők betartása érdekében – gyors hozzáférést kell lehetővé tenniük a releváns információkhoz.

d) A SIS II jogi eszközök 12. cikkének (4) bekezdésével összhangban a SIRENE-iroda fájljaiban őrzött, az információcsere során keletkezett személyes adatok csak addig tárolhatók, amíg azon célok eléréséhez szükségesek, amelyek érdekében a személyes adatokat rendelkezésre bocsátották. Főszabályként az információkat közvetlenül azután kell törölni, hogy a kapcsolódó figyelmeztető jelzést törölték a SIS II-ből, de minden esetben legkésőbb egy évvel azt követően. Ugyanakkor a tagállam által bevitt figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos adatok, illetve az olyan figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos adatok, amellyel összefüggésben a tagállam területén intézkedést hajtottak végre, a nemzeti jognak megfelelően hosszabb ideig is megőrizhetők.

e) A többi tagállam által küldött kiegészítő információkat a címzett tagállam nemzeti adatvédelmi jogszabályainak megfelelően kell tárolni. Alkalmazni kell ezenkívül a SIS II jogi eszközök közös 12. cikkét, a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet ( 18 ), valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározatot ( 19 ).

f) A személyazonossággal való visszaéléssel kapcsolatos információkat a vonatkozó figyelmeztető jelzés törlését követően törölni kell.

g) Az archívumokhoz való hozzáférést rögzíteni és ellenőrizni kell, és arra csak a személyzet erre kijelölt tagjait szabad feljogosítani.

1.17. Személyi állomány

Amennyiben a személyi állományon belül magas a kiemelkedő tapasztalattal rendelkezők aránya, a munkaerő képes az önálló munkavégzésre, és ezáltal az ügyek hatékony kezelésére. Ezért kívánatos a személyzeti fluktuáció alacsonyan tartása, amihez az autonóm munkakörnyezet megteremtése érdekében a vezetőség határozott támogatására van szükség. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a személyzet fluktuációja miatt ne veszítsék el a szaktudást és a tapasztalatokat.

1.17.1. A SIRENE-irodák vezetői

A SIRENE-irodák vezetői legalább évente kétszer találkoznak, hogy értékeljék a szolgálataik közötti együttműködés minőségét, nehézségek esetén megvitassák a nélkülözhetetlen technikai és szervezeti intézkedéseket, és szükség esetén egyértelműbbé tegyék az eljárásokat. A SIRENE-irodák vezetőinek üléseit az Európai Unió Tanácsának elnökségét ellátó tagállam szervezi.

1.17.2. SIRENE kapcsolattartó személy (SIRCoP)

Amennyiben a rendes eljárások nem bizonyulnak elégségesnek, SIRENE kapcsolattartó személy (SIRCoP) járhat el azon fájlok ügyében, amelyek az előrehaladás szempontjából összetettek, problematikusak vagy érzékeny jellegűek, a probléma megoldásához pedig bizonyos mértékű minőségbiztosításra és/vagy másik SIRENE-irodával létesített hosszú távú kapcsolatra lehet szükség. A SIRCoP célja nem az olyan sürgős esetekben történő intézkedés, amikor főszabály szerint a hét minden napján napi 24 órában működő ügyfélszolgálatot kell igénybe venni.

A SIRCoP javaslatokat tehet a minőség javítására, és lehetőségeket kínálhat az említett problémák hosszabb távú megoldására.

Egy SIRCoP egy másik SIRCoP-pal rendszerint csak munkaidőben léphet kapcsolatba.

Az éves statisztikai jelentés keretében éves értékelést kell végezni az 5. függelékben foglaltak szerint, az alábbi mutatók alapján:

a) a SIRCoP általi fellépések száma tagállamonként;

b) a kapcsolatfelvétel oka;

c) a fellépések eredménye a jelentéstételi időszak alatt rendelkezésre álló információk alapján.

1.17.3. Ismeretek

A SIRENE-iroda személyzetének tagjai lehetőleg minél több nyelvet ismernek, az ügyeletes személyzet pedig minden SIRENE-irodával képes kommunikálni.

A személyzet megfelelő ismerettel rendelkezik az alábbiakról:

— nemzeti, európai és nemzetközi jogi szempontok,

— az adott tagállam nemzeti bűnüldöző hatóságai, valamint

— nemzeti és európai igazságügyi és bevándorlási közigazgatási rendszerek.

Felhatalmazással kell rendelkeznie arra, hogy önállóan foglalkozzon bármilyen beérkező esettel.

A munkaidőn kívüli ügyeletes munkatársak azonos hatáskörrel, ismeretekkel és felhatalmazással rendelkeznek, és lehetőségük van arra, hogy ügyeletes szakértőkhöz forduljanak.

A SIRENE-irodában olyan jogi szakértelemre van szükség, amely a szokásos és a rendkívüli esetekre egyaránt kiterjed. Az esettől függően ezt a személyzet kellő jogi háttérrel rendelkező tagjai vagy az igazságügyi hatóságok szakértői biztosíthatják.

1.17.4. Képzés

Nemzeti szint

Nemzeti szinten elegendő képzést kell szervezni annak biztosítására, hogy a személyzet megfeleljen az e kézikönyvben megállapított szükséges előírásoknak. A SIS II-ben tárolt adatok személyzet általi feldolgozásának engedélyezését megelőzően a személyzet tagjai megfelelő képzésben részesülnek az adatbiztonságról és az adatvédelmi szabályokról, valamint tájékoztatást kapnak a vonatkozó bűncselekményekről és szankciókról.

Európai szint

Évente legalább egyszer közös képzést kell szervezni, hogy erősödjön a SIRENE-irodák közötti együttműködés azáltal, hogy a személyzet tagjai találkozhatnak a többi SIRENE-iroda munkatársaival, nemzeti munkamódszerekkel kapcsolatos információkat oszthatnak meg, valamint következetes és egyenértékű ismereteket szerezhetnek. A közös képzés ezenkívül felhívja a személyzet tagjainak figyelmét munkájuk fontosságára és – tekintettel a tagállamok közös biztonságára – a kölcsönös szolidaritásra.

A képzést a SIRENE képzési kézikönyv szerint kell lebonyolítani.

A SIS II technikai használatára vonatkozó, elsősorban a SIRENE személyzetének nyújtott képzéssel kapcsolatos feladatokat az 1077/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet ( 20 ) 3. cikke értelmében a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (a továbbiakban: az ügynökség) látja el.

1.17.5. Munkaerőcsere

A SIRENE-irodák lehetőség szerint évente legalább egyszer munkaerőcserét helyeznek kilátásba más SIRENE-irodákkal. Ezeknek a cseréknek az a célja, hogy a személyzet tagjai bővítsék munkamódszerekkel kapcsolatos ismereteiket, megismerjék, miként szerveződnek más SIRENE-irodák, és személyes kapcsolatokat építsenek ki más tagállambeli kollégáikkal.

2. ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSOK

Az alább ismertetett eljárások a figyelmeztető jelzések összes kategóriájára alkalmazandóak. A figyelmeztető jelzések egyes kategóriáira vonatkozó külön eljárások a kézikönyv vonatkozó részeiben találhatók.

2.1. Fogalommeghatározások

— „A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam” : az a tagállam, amely bevitte a figyelmeztető jelzést a SIS II-be,

— „Végrehajtó tagállam” : az a tagállam, amely találatot követően végrehajtja a szükséges intézkedéseket,

— „Információt közlő SIRENE-iroda” : annak a tagállamnak a SIRENE-irodája, amely rendelkezik olyan személy ujjnyomataival vagy fényképével, akiről egy másik tagállam figyelmeztető jelzést vitt be,

— „Találat” : akkor állapítható meg találat a SIS II-ben, ha: a) egy felhasználó keresést végez; b) a keresés külföldi figyelmeztető jelzést jelez a SIS II-ben; c) a SIS II-ben található figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatok megfelelnek a keresési adatoknak; valamint d) a találat eredményeként további lépéseket kérnek,

— „Egyezés” : egyezés akkor állapítható meg a SIS II-ben, ha: a) a SIS-AFIS adatokban ujjnyomatkeresést végeznek; b) a SIS II-ből értesítés érkezik az esetleges egyezésről; valamint c) az egyezést a nemzeti ujjnyomat-ellenőrzési eljárások szerint megerősítik. Az egyezés eredményeként a személy azonosságának ellenőrzése és felvett nevei megállapítása céljából további lépések tétele kérhető. Az „egyezést”„találat” követheti abban az esetben, ha egy végfelhasználó általi ellenőrzés során elvégezték a SIS-AFIS keresést, és az egyezést megerősítették.

— „Megjelölés” : az érvényesség nemzeti szintű felfüggesztése, amely csatolható letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, eltűnt személyekkel kapcsolatos figyelmeztető jelzésekhez és ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, ha a tagállam megítélése szerint a figyelmeztető jelzés nem összeegyeztethető nemzeti jogszabályaival, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel. Ha valamely figyelmeztető jelzést megjelöléssel láttak el, e tagállam területén nem kerül sor a figyelmeztető jelzés alapján kért intézkedésre.

2.2. Többszörös figyelmezető jelzések (a SIS II rendelet 34. cikkének (6) bekezdése és a SIS II határozat 49. cikkének (6) bekezdése)

Ugyanazon személyre vagy tárgyra vonatkozóan tagállamonként csak egy figyelmeztető jelzés vihető be a SIS II-be.

Ezért az ugyanazon személyre vonatkozó második és további figyelmeztető jelzést – lehetőség szerint és szükség esetén – nemzeti szinten kell elérhetővé tenni, hogy azokat az első figyelmeztető jelzés lejártakor vagy törlésekor be lehessen vinni a rendszerbe.

Ugyanarra az alanyra vonatkozóan különböző tagállamok is kiadhatnak figyelmeztető jelzést. Fontos, hogy ez ne zavarja meg a felhasználókat, és hogy az utóbbiak biztosak legyenek a figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bevitele esetén alkalmazandó intézkedésekben, illetve a találat esetén követendő eljárásokban. Ezért eljárásokat kell kialakítani a többszörös figyelmeztető jelzések felderítésére, valamint rangsorolási mechanizmust kell kidolgozni a SIS II-be történő bevitelükre vonatkozóan.

Ez az alábbiakat teszi szükségessé:

— ellenőrzések a figyelmeztető jelzések bevitele előtt annak megállapítása érdekében, hogy az alany szerepel-e már a SIS II-ben,

— konzultáció a többi tagállammal, amennyiben a figyelmeztető jelzés bevitele összeegyeztethetetlen többszörös figyelmeztető jelzéseket idéz elő.

2.2.1. A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége

Ugyanazon személyre vagy tárgyra vonatkozóan több tagállam is bevihet figyelmeztető jelzést, ha a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőek.

A tagállamok rejtett vagy célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés kiadásakor eltérhetnek az összeegyeztethetőségre vonatkozó szabályoktól, különösen akkor, ha a figyelmeztető jelzés kiadása nemzetbiztonsági célból történik. Az ilyen eltérés nem sértheti a figyelmeztető jelzések fontossági sorrendjére és a konzultációs eljárásra vonatkozó, a 2.2.2. szakaszban részletezett szabályokat.







Személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségi táblázata Fontossági sorrend Letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés Beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (védelem) Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (tartózkodási hely) Bírósági eljárásra vonatkozó figyelmeztető jelzés Letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés igen igen igen nem nem nem nem igen igen Beutazás megtagadására vonatkozó figyelmeztető jelzés igen igen nem nem nem nem nem nem nem Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (védelem) igen nem igen nem nem nem nem igen igen Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés nem nem nem igen igen nem nem nem nem Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés nem nem nem igen igen nem nem nem nem Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés nem nem nem nem nem igen igen nem nem Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés nem nem nem nem nem igen igen nem nem Eltűnt személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés (tartózkodási hely) igen nem igen nem nem nem nem igen igen Bírósági eljárásra vonatkozó figyelmeztető jelzés igen nem igen nem nem nem nem igen igen







Tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségi táblázata Fontossági sorrend Figyelmeztető jelzés bizonyítékként való felhasználás céljából Utazási célokra érvénytelenített dokumentum Figyelmeztető jelzés lefoglalás céljából Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés Figyelmeztető jelzés bizonyítékként való felhasználás céljából igen igen igen nem nem nem nem Utazási célokra érvénytelenített dokumentum igen igen igen nem nem nem nem Figyelmeztető jelzés lefoglalás céljából igen igen igen nem nem nem nem Célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés nem nem nem igen igen nem nem Célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés nem nem nem igen igen nem nem Rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzés nem nem nem nem nem igen igen Rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzés nem nem nem nem nem igen igen

2.2.2. A figyelmeztető jelzések fontossági sorrendje

Összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzések esetén a személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések fontossági sorrendje a következő:

— átadás vagy kiadatás céljából történő letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 26. cikke),

— a schengeni térségbe való beutazás vagy tartózkodás megtagadása esetén kiadott figyelmeztető jelzések (a rendelet 24. cikke),

— védelem alá helyezésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 32. cikke),

— célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

— célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

— rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

— rejtett ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

— tartózkodási hely közlésére vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 32. és 34. cikke).

A tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések fontossági sorrendje a következő:

— bizonyítékként való felhasználásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke),

— utazási célokra érvénytelenített dokumentum lefoglalására vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke),

— lefoglalásra vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 38. cikke),

— célzott ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

— célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

— rejtett ellenőrzésre – azonnali fellépésre vonatkozó figyelmeztető jelzések (a határozat 36. cikke),

— rejtett ellenőrzés (a határozat 36. cikke).

Amennyiben alapvető nemzeti érdekekről van szó, a tagállamok közötti konzultációt követően el lehet térni ettől a rangsortól.

2.2.3. Összeegyeztethetetlenség ellenőrzése és többszörös figyelmeztető jelzések bevitele

Az összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzések elkerülése érdekében fontos pontosan megkülönböztetni a hasonló ismertetőjegyekkel rendelkező személyeket vagy tárgyakat. Ezért elengedhetetlen a SIRENE-irodák közötti konzultáció és együttműködés, és minden tagállam megfelelő technikai eljárásokat alakít ki az ilyen esetek bevitelt megelőző észlelése céljából.

A SIS II ujjnyomatadatokon alapuló személyazonosítási funkciójának bevezetésével a korábbiaknál nagyobb lett az olyan, már meglévő figyelmeztető jelzések felfedezésének valószínűsége, amelyek azonos, de több különböző felvett személyazonossággal rendelkező személyre vonatkoznak (lásd az 1.15. szakaszt). Ennek megfelelően konzultációra és együttműködésre van szükség olyankor is, ha az ujjnyomat feltöltésekor egyezésre derül fény. Ilyen esetekben az alábbi eljárást kell követni. Emellett felvett néven alapuló személyazonosság megállapítása esetében a 2.12.2. szakaszban leírt eljárást kell követni.

Ha egy tagállam új figyelmeztető jelzést kíván kiadni, és az új figyelmeztető jelzés ellentmond egy, ugyanazon tagállam által korábban kiadott figyelmeztető jelzésnek, a nemzeti SIRENE-iroda a nemzeti eljárásnak megfelelően biztosítja, hogy a SIS II-ben csak egy figyelmeztető jelzés szerepeljen.

A következő eljárást kell alkalmazni annak ellenőrzésére, hogy ugyanazon személyre vagy tárgyra több figyelmeztető jelzés is vonatkozik-e.

a) A többszörös figyelmeztető jelzések meglétének megállapításakor a következő kötelező azonosító adatokat kell összehasonlítani:

i. személy esetében:

— családi név,

— utónév,

— születési idő,

— nem,

— ujjnyomatadatok (amennyiben rendelkezésre állnak);

ii. gépjármű esetében:

— járműazonosító szám (VIN),

— rendszám, valamint a nyilvántartási ország,

— gyártmány,

— típus;

iii. légi jármű esetében:

— a légi jármű kategóriája,

— ICAO nyilvántartási szám;

iv. hajó esetében:

— a hajó kategóriája,

— a hajótestek száma,

— a hajó külső azonosító száma (nem kötelező, de használható);

v. konténer esetében:

b) Gépjárműre vagy egyéb tárgyra vonatkozó új figyelmeztető jelzés járműazonosító számmal vagy nyilvántartási számmal való beviteléhez lásd a 8.2.1. szakaszban szereplő eljárásokat.

c) Más tárgyak esetében a többszörös figyelmeztető jelzés azonosítására leginkább a kötelezően kitöltendő mezők alkalmasak, mivel a rendszer az összes ilyen mezőt felhasználja automatikus összehasonlításhoz.

A 8.2.1. szakaszban ismertetett eljárásokat (a járművekre vonatkozó többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzése) kell alkalmazni a SIS II-ben a tárgyak egyéb kategóriáinak megkülönböztetésére, amikor nyilvánvalóvá válik, hogy két hasonló tárgy azonos sorozatszámmal rendelkezik.

Ha az ellenőrzés azzal az eredménnyel zárul, hogy az adatok két különböző személyre vagy tárgyra vonatkoznak, a SIRENE-iroda jóváhagyja az új figyelmeztető jelzés bevitele iránti kérelmet ( 22 ).

Ha a többszörös figyelmeztető jelzések ellenőrzése feltárja, hogy az adatok egyezőek, és ugyanarra a személyre vagy tárgyra vonatkoznak, a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetetlensége esetén az új figyelmeztető jelzést bevinni kívánó tagállam SIRENE-irodája egyeztet a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájával.

A következő eljárást kell alkalmazni a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségének ellenőrzésére:

a) a figyelmeztető jelzés bevitele előtt vagy a figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos ujjnyomatok első feltöltését követő esetleges egyezésről szóló SIS-AFIS értesítés kézhezvétele után kötelező ellenőrzést végezni annak biztosítására, hogy ne legyenek összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzések;

b) ha már van másik, összeegyeztethető figyelmeztető jelzés, és nincsen ujjnyomat-egyezés, a SIRENE-irodáknak nem kell konzultálniuk egymással;

c) ha már van másik, összeegyeztethető figyelmeztető jelzés, és ez a tény ujjnyomat-egyezés alapján nyer megállapítást, a SIRENE-irodák csak a személyazonosság ellenőrzése és a korábban ismeretlen felvett nevek megállapítása céljából konzultálnak egymással. Ha azonban tisztázni kell, hogy a figyelmeztető jelzés ugyanazon személyre vonatkozik-e, a SIRENE-iroda az „L” formanyomtatványon egyeztet a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájával. Az ujjnyomategyezésekkel kapcsolatos jelentéstételi és konzultációs eljárások ismertetése a 2.5. szakaszban található. A 2.5. szakaszban leírt eljárások kiterjednek az ujjnyomatok első feltöltése során észlelt egyezésekre és az ujjnyomatok használatával – például a rendőrségen – végzett keresések során észlelt egyezésekre;

d) ha a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetetlenek, a SIRENE-irodák az „E” formanyomtatványon konzultálnak egymással annak érdekében, hogy végül csak egy figyelmeztető jelzés bevitelére kerüljön sor;

e) a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a többi tagállammal folytatott konzultációk eredményeinek bevárása nélkül, haladéktalanul be kell vinni;

f) amennyiben a konzultáció eredményeképpen olyan figyelmeztető jelzés kap elsőbbséget, amely összeegyeztethetetlen már meglévő figyelmeztető jelzésekkel, az új figyelmeztető jelzés bevitelekor a többi figyelmeztető jelzést bevivő tagállamok törlik a többi figyelmeztető jelzést. A tagállamok a vitákat a SIRENE-irodák útján rendezik;

g) azok a tagállamok, amelyek nem tudtak figyelmeztető jelzést bevinni, kérhetik, hogy a CS-SIS-től értesítést kapjanak a figyelmeztető jelzés törléséről;

h) a figyelmeztető jelzést bevinni képtelen tagállam SIRENE-irodája kérheti a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam SIRENE-irodáját, hogy tájékoztassa a figyelmeztető jelzésre vonatkozó találatról.

2.2.4. Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzete

Az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt a SIS II rendeletben, ezért nem rendelkezik hozzáféréssel a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzésekhez (a SIS II rendelet 24. és 26. cikke). Mindazonáltal kötik őket a 2.2. szakaszban szereplő, a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályok, és alkalmazniuk kell különösen a 2.2.3. szakaszban említett eljárást.

A következő eljárást kell alkalmazni:

a) Amennyiben az Egyesült Királyság vagy Írország olyan figyelmeztető jelzést visz be, amely potenciálisan összeférhetetlen egy már létező, a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló – a 2.2.1. szakasz szerinti – figyelmeztető jelzéssel, a központi SIS II mindössze a létező figyelmeztető jelzés schengeni azonosító számának közlésével értesíti e két tagállamot a potenciális összeférhetetlenségről.

b) Amennyiben egy, az Egyesült Királyság vagy Írország által bevitt figyelmeztető jelzés esetében potenciális összeférhetetlenséget jeleznek egy más tagállam által bevitt, már létező, a beutazás vagy tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzéssel, az Egyesült Királyság vagy Írország SIRENE-irodája kötetlen szöveges üzenetváltás formájában konzultációt kezdeményez a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal, és a konzultáció során törli a potenciálisan összeférhetetlen figyelmeztető jelzést.

c) A konzultáció eredményétől függően az Egyesült Királyság vagy Írország újra bevihet egy összeférhetőnek bizonyult figyelmeztető jelzést.

2.3. Találatot követő információcsere

Ha a felhasználó a találatot követően kiegészítő információkat igényel, a SIRENE-iroda haladéktalanul felveszi a kapcsolatot a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájával, és bekéri a szükséges információkat. A SIRENE-irodák adott esetben közvetítőként járnak el a nemzeti hatóságok között, és a szóban forgó figyelmeztető jelzés vonatkozásában megadják, illetve kicserélik a kiegészítő információkat.

Eltérő rendelkezés hiányában a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot tájékoztatni kell a találatról és annak következményéről (lásd még a sürgősség feltüntetéséről szóló 1.13.1. szakaszt).

A következő eljárást kell alkalmazni:

a) E kézikönyv 2.4. szakaszának sérelme nélkül a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személlyel vagy tárggyal kapcsolatos találatot főszabályként közölni kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájával a „G” formanyomtatványon.

b) Amikor a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot értesítik a találatról, a SIS II jogi eszközök vonatkozó cikkét fel kell tüntetni a „G” formanyomtatvány 090-es rovatában, beleértve szükség esetén a kiegészítő információkat is (például „KISKORÚ”).

A „G” formanyomtatvány a lehető legtöbb információt tartalmazza a találatról, beleértve a 088-as rovatban szereplő alkalmazott intézkedést is. Kiegészítő információkat a 089-es rovatban lehet kérni a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól.

c) Amennyiben a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája a „G” formanyomtatvány megküldését követően további információkat kíván nyújtani, az „M” formanyomtatványt használja.

d) Szükség esetén a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája ezt követően megküldi a releváns konkrét információkat, valamint megadja, hogy milyen konkrét intézkedések végrehajtását kéri a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájától.

Az ujjnyomategyezések jelentésére szolgáló eljárást a 2.5. szakasz ismerteti, különös tekintettel az egyezésekkel egybeeső találatokról szóló f) pontra.

Az automatikus rendszámfelismerő (Automatic Number Plate Recognition, ANPR) rendszerekkel elért találatok jelentésére szolgáló eljárást a 9. szakasz ismerteti.

2.4. Amikor a találatot követő eljárások nem alkalmazhatók (a SIS II határozat 48. cikke és a SIS II rendelet 33. cikke)

A SIS II határozat 48. cikkével és a SIS II rendelet 33. cikkével összhangban a következő eljárást kell alkalmazni:

a) az a tagállam, amely a rendelkezésre álló információk alapján egyértelműen képtelen követni az eljárást, SIRENE-irodáján keresztül tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot arról, hogy nem tudja végrehajtani a kért intézkedést, és ezt a „H” formanyomtatvány 083-as rovatában indokolja;

b) az érintett tagállamok ezt követően megállapodhatnak a végrehajtandó intézkedésben, saját nemzeti jogszabályaikkal és a SIS II jogi eszközeinek rendelkezéseivel összhangban.

Az ujjnyomategyezések jelentésére szolgáló eljárást a 2.5. szakasz ismerteti, különös tekintettel az egyezésekkel egybeeső találatokról szóló f) pontra.

2.5. Az ujjnyomatok első feltöltése során vagy az ujjnyomatok használatával végzett keresés során elért ujjnyomategyezések jelentésére szolgáló eljárás

A következő eljárást kell alkalmazni (találat megállapítása előtti) SIS-AFIS egyezés esetében (találat esetében lásd az f) pontot):

a) amennyiben a SIS II-ben valamely személy ujjnyomataira irányuló keresés és a SIS II-ben tárolt ujjnyomatok között lehetséges egyezés mutatkozik, az egyezés ellenőrzésére a nemzeti jog és a nemzeti eljárások alkalmazandók;

b) az egyezés ellenőrzése után az egyezést észlelő tagállam SIRENE-irodája az „L” formanyomtatványon tájékoztatja a többi érintett SIRENE-irodát az egyezésről, valamint arról, hogy a SIS II-ben szereplő alfanumerikus adatokat esetlegesen frissíteni kell;

c) amikor a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot értesítik az egyezésről, az „L” formanyomtatvány 083-as rovatában fel kell tüntetni a SIS II jogi eszközök vonatkozó cikkét, valamint a „SIS-AFIS egyezés” szöveget. Amennyiben az egyezést észlelő tagállam az ügyet „sürgősnek” ítéli, ezt a 311-es rovatban (Fontos figyelmeztetés) az említett kifejezés használatával fel kell tüntetni, közölve a sürgősség jellegét is. Az „L” formanyomtatványon a lehető legtöbb rendelkezésre álló információt meg kell adni, beleértve az ujjnyomatvétel helyét, időpontját és indokát. Amennyiben az alany fényképe rendelkezésre áll, mellékelni kell azt is. Amennyiben a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája az eredeti „L” formanyomtatvány megküldését követően további információkat kíván nyújtani, ezt az „M” formanyomtatványon teheti meg. Amennyiben egynél több figyelmeztető jelzéssel áll fenn egyezés, az „L” formanyomtatvány 083-as rovatában valamennyi olyan figyelmeztető jelzés schengeni azonosító számát fel kell tüntetni, amelyekkel egyezést észleltek;

d) az információt átvevő SIRENE-iroda ellenőrzi a felelősségi körébe tartozó adatokat, és az 1.15. szakaszban foglaltak szerint megteszi a szükséges intézkedéseket az alfanumerikus adatok frissítésére;

e) szükség esetén az egyezésről szóló, „L” formanyomtatványon küldött értesítést átvevő SIRENE-iroda megküldi a releváns konkrét információkat, valamint megadja, hogy milyen konkrét intézkedések végrehajtását kéri a végrehajtó tagállam SIRENE-irodájától;

f) amennyiben az ujjnyomategyezések találatot eredményeznek, a 2.3. szakaszban (intézkedés tehető) és a 2.4. szakaszban (intézkedés nem tehető) ismertetett eljárások alkalmazandók. Amennyiben az a)–e) pontban ismertetett eljárás szerinti „L” formanyomtatvány küldése egyértelműen egybeesik a találatot követő „G” vagy „H” formanyomtatvány küldésével, csak a„G” vagy „H” formanyomtatványt kell elküldeni. A „G” vagy „H” formanyomtatvány 086-os („G” formanyomtatvány) vagy 083-as („H” formanyomtatvány) rovatában fel kell tüntetni a „SIS-AFIS útján észlelt találat” szöveget, a 090-es („G” formanyomtatvány) vagy 083-as („H” formanyomtatvány) rovatában pedig a korábban ismeretlen személyazonosságokhoz kapcsolódó esetleges kiegészítő információkat.

2.6. Az adatok feldolgozása a SIS II-be való bevitel céljától eltérő célra (a SIS II határozat 46. cikkének (5) bekezdése)

A SIS II-ben szereplő adatokat csak az egyes figyelmeztetőjelzés-kategóriákra megállapított célokra lehet felhasználni.

Ha azonban a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam arra előzetesen engedélyt adott, az adatok a figyelmeztető jelzés bevitelének céljától eltérő célra is felhasználhatók a közrendet és a közbiztonságot közvetlenül fenyegető komoly veszély megelőzésének érdekében, jelentős nemzetbiztonsági okból vagy súlyos bűncselekmény megelőzése céljából.

Ha valamely tagállam a bevitel céljától eltérő célra kívánja felhasználni a SIS II-ben lévő adatokat, az információcsere a következő szabályok szerint történik:

a) az a tagállam, amelyik a figyelmeztető jelzés céljától eltérő célból kívánja kezelni az adatot, a SIRENE-irodáján keresztül az „I” formanyomtatványon tájékoztatja a figyelmeztető jelzést bevivő tagállamot az eredeti cél megváltoztatására irányuló kérésének indokairól;

b) a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a lehető leghamarabb megvizsgálja, hogy teljesíthető-e a kérelem, és a SIRENE-irodáján keresztül az „M” formanyomtatványon tájékoztatja döntéséről a másik tagállamot;

c) szükség esetén a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam az engedély megadását az adatok felhasználására vonatkozó bizonyos feltételekhez is kötheti. A fenti engedélyt az „M” formanyomtatványon kell megküldeni.

Miután a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam beleegyezését adta, a kérelmező tagállam csak arra a célra használhatja fel az adatokat, amelyre kérelmezte azokat, és amelyre engedélyt kapott. Az utóbbi tagállam figyelembe veszi a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által előírt valamennyi feltételt.

2.7. Megjelölés

2.7.1. Bevezetés

a) A SIS II határozat 24. cikke szerint a tagállamok az alábbi esetekben kérhetik megjelölés csatolását:

i. Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy a SIS II határozat 26., 32. vagy 36. cikkével összhangban kiadott figyelmeztető jelzés érvényre juttatása nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel nem egyeztethető össze, a figyelmeztető jelzéshez a későbbiekben olyan értelmű megjelölés csatolását kérheti, hogy a figyelmeztető jelzés alapján végrehajtandó intézkedést a területén ne hajtsák végre. A megjelölést a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája csatolja.

ii. Ahhoz, hogy a tagállamok megjelölés csatolását kérhessék a 26. cikkel összhangban kiadott figyelmeztető jelzésekhez, a kiegészítő információk cseréje útján valamennyi tagállamot automatikusan értesíteni kell az adott kategóriába tartozó új figyelmeztető jelzésekről.

iii. Ha különösen sürgős vagy súlyos esetekben a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az intézkedés végrehajtását kéri, az intézkedést végrehajtó tagállam megvizsgálja, hogy engedélyezheti-e a kérésére csatolt megjelölés visszavonását. Ha az intézkedést végrehajtó tagállam ezt megteheti, a foganatosítandó intézkedések haladéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében megteszi a szükséges lépéseket.

b) Alternatív eljárás csak a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésekre vonatkozóan van érvényben (lásd a 3.6. szakaszt).

c) Ha eltűnt személyre, illetve rejtett vagy célzott ellenőrzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez megjelölést csatolnak, a rendszer felhasználó általi lekérdezésekor a figyelmeztető jelzés nem jelenik meg a felületen.

d) A 3.6.1. szakasz sérelme nélkül, valamely tagállam nem kérheti megjelölés csatolását kizárólag azon az alapon, hogy egy adott tagállam a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam. Megjelölés csatolása csak eseti alapon kérhető.

2.7.2. Konzultáció a tagállamokkal megjelölés csatolása céljából

Megjelölés kizárólag egy másik tagállam kérésére vagy hozzájárulásával csatolható.

A következő eljárást kell alkalmazni:

a) ha egy tagállam megjelölés csatolását kéri, a megjelölést az indokok kifejtésével a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól kell kérnie az „F” formanyomtatványon. E célból a 071-es rovatot kell használni, az indokokat pedig a 080-as rovatban kell kifejteni. A figyelmeztető jelzésre vonatkozó egyéb kiegészítő információkhoz a 083-as rovatot kell használni;

b) a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam köteles haladéktalanul csatolni a kért megjelölést;

c) előfordulhat, hogy az információcsere után a megjelölés csatolását kérő tagállam által a konzultációs folyamat során szolgáltatott információk alapján módosítani, illetve törölni kell a figyelmeztető jelzést, illetve a figyelmeztető jelzést változatlanul hagyva vissza kell vonni a kérelmet.

2.7.3. A megjelölés törlésére irányuló kérelem

Amennyiben a megjelölés indoka már nem áll fenn, a tagállamok haladéktalanul kérik a korábban kért megjelölés törlését. Ez különösen akkor következhet be, ha a nemzeti jogszabály módosul, vagy az üggyel kapcsolatban folytatott további információcsere során kiderül, hogy a SIS II határozat 24. cikkének (1) bekezdése vagy 25. cikke szerinti körülmények már nem állnak fenn.

A következő eljárást kell alkalmazni:

a) A megjelölés csatolását korábban kérő SIRENE-iroda az „F” formanyomtatványon kéri a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodáját, hogy törölje a megjelölést. E célból a 075-ös rovatot kell használni ( 23 ). A nemzeti jogra vonatkozó további részletekhez a 080-as rovatot, valamint szükség esetén a megjelölés törlésének indokait kifejtő kiegészítő információk megadásához, illetve a figyelmeztető jelzésre vonatkozó egyéb kiegészítő információkhoz a 083-as rovatot kell használni.

b) A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája köteles haladéktalanul törölni a megjelölést.

2.8. Jogi vagy ténybeli tévedést tartalmazó adatok (a SIS II rendelet 34. cikke és a SIS II határozat 49. cikke)

Ha az adatokról kiderül, hogy ténybeli tévedést tartalmaznak, vagy azokat jogellenesen tárolják a SIS II-ben, a kiegészítő információk cseréje a SIS II rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében és a SIS II határozat 49. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabályok szerint történik, amelyek előírják, hogy csak a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam módosíthatja, egészítheti ki, frissítheti vagy törölheti az adatokat.

Az a tagállam, amelyik megállapította, hogy az adat hibás vagy azt a SIS II-ben jogosulatlanul tárolják, a SIRENE-irodája útján haladéktalanul, de legkésőbb a hibára vonatkozó bizonyítékok tudomására jutásától számított 10 napon belül tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az információcserét a „J” formanyomtatványon kell végrehajtani.

a) a konzultáció eredménye alapján előfordulhat, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak törölnie vagy helyesbítenie kell az adatot, a kérdéses adat helyesbítésére vonatkozó nemzeti eljárásokkal összhangban;

b) amennyiben két hónapon belül nem jön létre megállapodás, az adatok hibáját vagy jogellenes tárolását megállapító tagállam SIRENE-irodája országának felelős hatóságát felkéri arra, hogy az ügyet terjessze az érintett nemzeti ellenőrző hatóságokkal közösen közvetítőként eljáró európai adatvédelmi biztos elé.

2.9. Az adatokhoz való hozzáférés és a helyreigazítás joga (a SIS II rendelet 41. cikke és a SIS II határozat 58. cikke)

2.9.1. Az adatokhoz való hozzáférés és az adatok helyesbítése iránti kérelmek

A nemzeti jog sérelme nélkül, amikor a nemzeti hatóságokat tájékoztatni kell az adatokhoz való hozzáférés vagy az adatok helyesbítése iránti kérelemről, az információcserére a következő szabályok szerint kerül sor:

a) A személyes adatokhoz való hozzáférésre minden egyes SIRENE-iroda a saját nemzeti jogszabályait alkalmazza. A SIRENE-irodák az ügy körülményeitől függően és az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően vagy az illetékes hatóságokhoz továbbítják az általuk átvett, az adatokhoz való hozzáférés vagy helyesbítés iránti kérelmeket, vagy saját hatáskörükben döntenek azokról.

b) Az illetékes nemzeti hatóságok kérésére az érintett tagállamok SIRENE-irodái saját nemzeti jogukkal összhangban információkat szolgáltatnak a hozzáférési jog gyakorlásáról.

2.9.2. Információcsere a más tagállamok által kiadott figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférésre vonatkozó kérelmek tekintetében

A másik tagállam által a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzésekhez történő hozzáférésre vonatkozó kérelmeket a nemzeti SIRENE-irodákon keresztül kell megosztani személyek esetén a „K” formanyomtatványon, tárgyak esetén az „M” formanyomtatványon.

A következő eljárást kell alkalmazni:

a) a hozzáférés iránti kérelmet minél hamarabb továbbítani kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájához, hogy az állást foglalhasson a kérdésben;

b) a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája tájékoztatja a hozzáférés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodáját az álláspontjáról;

c) a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája a válaszában figyelembe veszi a hozzáférés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodája által a kérelem feldolgozására meghatározott határidőket;

d) a magánszemélytől hozzáférés, kijavítás vagy törlés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodája megteszi a kellő időben megadott válasz biztosításához szükséges intézkedéseket.

Ha a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája megküldi az álláspontját a hozzáférés iránti kérelmet átvevő tagállam SIRENE-irodájának, a SIRENE-iroda a nemzeti jogszabályoknak megfelelően és a hatáskörében dönt a kérelemről, vagy biztosítja, hogy az álláspont minél hamarabb eljusson az illetékes hatósághoz, amely döntést hoz a kérelemmel kapcsolatban.

2.9.3. Más tagállamok által bevitt adatok helyesbítése vagy törlése iránti kérelmekre vonatkozó információk cseréje

Ha magánszemély kéri adatainak helyesbítését vagy törlését, ezt csak a figyelmeztető jelzést bevivő tagállam teheti meg. Ha kérésével nem a figyelmeztető jelzést bevivő tagállamhoz fordul, a megkeresett tagállam SIRENE-irodája a „K” formanyomtatványon tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodáját, és a 2.9.2. szakaszban ismertetett eljárás alkalmazandó.

2.10. A figyelmeztető jelzés törlése, ha a fenntartására vonatkozó feltételek már nem teljesülnek

A SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzéseket csak annyi ideig lehet tárolni, amennyi azon célok teljesítéséhez szükséges, amelyek érdekében az adatokat bevitték.

Amint a figyelmeztető jelzés fenntartására vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam késedelem nélkül törli a figyelmeztető jelzést. Ha a figyelmeztető jelzésnek van lejárati időpontja, a törlés automatikusan történik a CS-SIS-ben. Találat esetén a 3.11., 4.10., 5.7., 6.5., 7.8. és 8.4. szakaszok alatt ismertetett külön eljárások alkalmazandók.

Az N.SIS II automatikusan feldolgozza a CS-SIS törlési üzenetét.

A tagállamoknak lehetőségük van kérni, hogy automatikus értesítést kapjanak figyelmeztető jelzés törléséről.

2.11. A tulajdonnevek bevitele

A nemzeti rendszerek által az adatbevitelre és az adatok hozzáférhetőségére vonatkozóan szabott korlátokon belül a tulajdonneveket (családi név és utónevek) a hivatalos úti okmányokon használt formában, olyan megjelenítésben és helyesírással kell bevinni a SIS II-be – az úti okmányokra vonatkozó ICAO-előírásokkal összhangban –, amelyeket a központi SIS II átírási funkcióihoz is használnak. A kiegészítő információk cseréje során a SIRENE-irodák a SIS II-be bevitt formában használják a tulajdonneveket. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállamokban lévő felhasználók és SIRENE-irodák főszabályként a SIS II-be való adatbevitelkor a latin karaktereket használják, az 1. függelékben megállapított átírási szabályok sérelme nélkül.

Amennyiben a figyelmeztető jelzéssel nem érintett, de azzal kapcsolatba hozható (például egy eltűnt kiskorút esetlegesen kísérő) személyre vonatkozó kiegészítő információkat kell cserélni, akkor a név megjelenítésének és helyesírásának az 1. függelék szabályait kell követnie, és a nevet latin karakterekkel és eredeti formában is meg kell adni, ha az információt szolgáltató tagállamnak lehetősége van különleges karakterek bevitelére az eredeti formának megfelelően.

2.12. A személyazonosság különféle kategóriái

Igazolt személyazonosság

Az igazolt személyazonosság a valódi személyazonosító okmányok, útlevél vagy az illetékes hatóságok nyilatkozata alapján igazolt személyazonosság.

Nem igazolt személyazonosság

Nem igazolt személyazonosság esetében nincs elegendő adat a személyazonosság igazolására.

Személyazonossággal való visszaélés

A személyazonossággal (családi név, utónév, születési idő) való visszaélés esete akkor áll fenn, ha egy, a SIS II-ben szereplő személy másik valós személy személyazonosságát használja fel. Ez például akkor fordulhat elő, ha az okmányt a tényleges tulajdonos kárára használják fel.

Felvett név

A felvett név olyan felvett személyazonosság, amelyet a más személyazonosság szerint ismert személy használ.

2.12.1. Személyazonossággal való visszaélés (a SIS II rendelet 36. cikke és a SIS II határozat 51. cikke)

A személyazonossággal való visszaélés eseteinek összetettsége miatt, ha kiderül, hogy az a személy, akire vonatkozóan figyelmeztető jelzést vittek be a SIS II-be, valaki más személyazonosságával visszaél, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam ellenőrzi, hogy szükséges-e fenntartani a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzésben azokat a személyes adatokat, amelyekkel visszaéltek.

Amennyiben megállapítást nyer, hogy visszaélnek egy adott személy személyazonosságával, a SIS II-beli figyelmeztető jelzést e személy kifejezett hozzájárulásával ki kell egészíteni további adatokkal a téves személyazonosítások hátrányos következményeinek elkerülése érdekében. Az a személy, akinek a személyazonosságával visszaéltek, a nemzeti eljárásoknak megfelelően megadhatja az illetékes hatóságoknak a SIS II rendelet 36. cikkének (3) bekezdésében és a SIS II határozat 51. cikkének (3) bekezdésében meghatározott információkat. Az a személy, akinek a személyazonosságával visszaéltek, jogosult az információk feldolgozásához való hozzájárulásának visszavonására.

A figyelmeztető jelzést kiadó tagállamnak be kell illesztenie a „személyazonossággal való visszaélés” megjegyzést a figyelmeztető jelzésbe, és meg kell adnia a személyazonossággal való visszaélés sértettjére vonatkozó kiegészítő adatokat, például fényképeket, ujjnyomatokat és az érvényes személyazonosító okmány(ok)ra vonatkozó információkat.

Ha valamely tagállam megállapítja, hogy egy másik tagállam által bevitt figyelmeztető jelzés személyazonossággal való visszaéléshez kapcsolódik, és a személyazonossággal való visszaélés megállapítást nyert, a tagállam a „Q” formanyomtatványon értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodáját annak érdekében, hogy a SIS II figyelmeztető jelzésben fel lehessen tüntetni a személyazonossággal való visszaélést.

Az ilyen jellegű adatok bevitelének céljára figyelemmel a figyelmeztető jelzéshez – amennyiben rendelkezésre állnak – csatolni kell annak a személynek a fényképét és ujjnyomatait, akinek a személyazonosságával visszaéltek. A személyazonossággal való visszaélés esetének megállapításához a vétlen személy adatainak meg kell felelniük a figyelmeztető jelzésben már szereplő személyazonosságnak. A „Q” formanyomtatványnak tartalmaznia kell a figyelmeztető jelzésben szereplő személyazonossági adatokat, ideértve a felvett nevek számát is, azért, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam megállapíthassa, hogy a formanyomtatvány a figyelmeztető jelzésben szereplő mely személyazonosságra vonatkozik. A „Q” formanyomtatvány ilyen esetben kötelezően kitöltendő rovatait a 3. függelék tartalmazza.

Azon személy adatai – az ujjnyomatadatokat is beleértve –, akinek a személyazonosságával visszaélnek, csak az ellenőrzött személy személyazonosságának megállapítása céljából állnak rendelkezésre, és semmiképpen sem használhatók fel más célra. A visszaéléssel érintett személyazonosságra vonatkozó adatokat, ideértve az ujjnyomatokat és a fényképeket, a megfelelő figyelmeztető jelzéssel egyidejűleg, vagy az érintett személy kérésére ennél korábban törölni kell.

2.12.2. Felvett név bevitele

Annak elkerülése érdekében, hogy felvett név miatt bármilyen kategóriában összeegyeztethetetlen figyelmeztető jelzést vigyenek be, a vétlen sértetteket érintő problémák elkerülése és a megfelelő adatminőség biztosítása érdekében a tagállamoknak lehetőség szerint tájékoztatniuk kell egymást a felvett nevekről, és minden releváns információt továbbítaniuk kell a keresett személy valós személyazonosságával kapcsolatban. Ez különösen vonatkozik arra az esetre, amikor az ujjnyomatokkal végzett keresés azt mutatja, hogy a SIS II-ben már létezik figyelmeztető jelzés, de a meglévő figyelmeztető jelzésben lévő személyazonossági adatok a jelek szerint azt mutatják, hogy vagy az eredeti figyelmeztető jelzés vagy az új figyelmeztető jelzés alanya felvett személyazonosságot használt.

A figyelmeztető jelzést bevivő tagállam felelős a felvett nevekkel való kiegészítésért. Ha egy másik tagállam felvett nevet tár fel, az „L” formanyomtatvány felhasználásával tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

2.12.3. További információk egy adott személy személyazonosságának megállapításához

Amennyiben a SIS II-ben lévő adatok nem elégségesek, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája a másik tagállammal folytatott konzultációt követően saját kezdeményezésére vagy a másik tagállam kérésére szükség esetén további információkat szolgáltathat egy adott személy személyazonosságának megállapításához. Erre a célra az „L” formanyomtatvány és csatolmányai használatosak. Ezek az információk különösen a következőkre terjednek ki:

— a keresett személy birtokában lévő útlevél vagy személyazonossági okmány eredete,

— az útlevél vagy a személyazonossági okmány hivatkozási száma, kiállításának időpontja, helye, a kiállító hatóság, valamint érvényességi ideje,

— a keresett személy leírása,

— a keresett személy anyjának és apjának családi és utóneve,

— a keresett személy családi és utónevének esetleges egyéb átírásai,

— az esetlegesen rendelkezésre álló fényképek és ujjnyomatok,

— a legutolsó ismert cím.

Ezek az információk a SIRENE-irodákban lehetőség szerint rendelkezésre állnak, vagy a gyors továbbítás céljából közvetlenül és állandóan hozzáférhetők a SIRENE-irodák számára.

Az átfogó cél az, hogy minél kisebbre csökkenjen annak a kockázata, hogy tévesen olyan személyt vegyenek őrizetbe, akinek a személyazonossági adatai hasonlóak a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyéhez.

2.13. Információcsere összekapcsolt figyelmeztető jelzések esetében

Minden kapcsolat legalább két figyelmeztető jelzés közötti kapcsolat létesítését teszi lehetővé.

A tagállam az általa a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzések között kapcsolatot hozhat létre és a kapcsolatot csak ez a tagállam módosíthatja vagy törölheti. A kapcsolat csak akkor látható a felhasználó számára, ha olyan megfelelő felhasználói hozzáférési jogokkal rendelkezik, amelyek lehetővé teszik az összekapcsolt figyelmeztető jelzések közül legalább kettő megtekintését. A tagállamok biztosítják, hogy a kapcsolatokhoz csak az arra felhatalmazott személyek férhessenek hozzá.

2.13.1. Működési szabályok

A figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatok nem igényelnek külön eljárást a kiegészítő információk kicserélése tekintetében. A következő elveket azonban be kell tartani:

Amennyiben több összekapcsolt figyelmeztető jelzés közül legalább kettőre találat van, a végrehajtó tagállam SIRENE-irodája mindegyik tekintetében megküldi a „G” formanyomtatványt, és a 086-os rovatban feltünteti, hogy a kapcsolt figyelmeztető jelzésekre vonatkozóan egyéb „G” formanyomtatványokat fog továbbítani.

Nem kell formanyomtatványt küldeni azokról a figyelmeztető jelzésekről, amelyek kapcsolódnak a találattal érintett figyelmeztető jelzéshez, de amelyekre a találat nem vonatkozik. Ha azonban a kapcsolt figyelmeztető jelzés átadásra/kiadatásra vagy eltűnt személyre vonatkozik, (az érintett védelme vagy fenyegető veszély elhárítása érdekében) ennek közlését az „M” formanyomtatványon kell megtenni, amennyiben az indokolt, és a megfelelő információk rendelkezésre állnak.

2.14. A SIS II-ben szereplő biometrikus adatok formátuma és minősége

A SIS II határozat 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban a figyelmeztető jelzéshez csatolni kell a személy fényképeit és ujjnyomatait, ha ezek rendelkezésre állnak.

A SIRENE-irodáknak képesnek kell lenniük azonosítás céljából ujjnyomatok és fényképek cseréjére a figyelmeztető jelzés végrehajtása érdekében, és/vagy a kért intézkedés végrehajtásának támogatására. Amikor valamely tagállam rendelkezik egy olyan személy ujjnyomataival vagy fényképével, akiről egy másik tagállam figyelmeztető jelzést adott ki, csatolmányként megküldheti a fényképeket és az ujjnyomatokat a másik tagállamnak a figyelmeztető jelzés végrehajtása érdekében.

Ez az adatközlés nem érinti a 2006/960/IB kerethatározat alkalmazásában a rendőrségi együttműködés keretében végzett adatcserét.

2.14.1. A kicserélt adatok további felhasználása, ideértve az archiválást is

A SIS II-ben tárolt figyelmeztető jelzésekhez szolgáltatott adatok felhasználására vonatkozó korlátozásokat a SIS II jogi eszközök tartalmazzák. A kicserélt fényképek és ujjnyomatok további felhasználásának – ideértve az archiválást is – összhangban kell állnia a SIS II jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseivel, az adatvédelemre vonatkozó nemzeti rendelkezésekkel, a 95/46/EK irányelvvel és a 2008/977/IB kerethatározattal összhangban.

Az ujjnyomatok nemzeti szintű tárolása során teljes mértékben tiszteletben kell tartani a SIS II adatvédelmi szabályait. A CS-SIS-ből letöltött ujjnyomat-adatokat a tagállamoknak a nemzeti ujjnyomat-adatbázisoktól elkülönítve kell tárolniuk, és az előbbi adatokat a hozzájuk kapcsolódó figyelmeztető jelzésekkel és kiegészítő információkkal egyidejűleg törölni kell.

2.14.2. Ujjnyomatok és fényképek cseréje

A következő eljárást kell alkalmazni:

a) az információt közlő SIRENE-iroda a szokásos elektronikus úton elküldi az „L” formanyomtatványt, és az „L” formanyomtatvány 083-as rovatában megemlíti, hogy a SIS II-ben lévő figyelmeztető jelzés kiegészítése céljából ujjnyomatokat és fényképeket küld;

b) a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája csatolja az ujjnyomatokat vagy fényképeket a SIS II-ben lévő figyelmeztető jelzéshez, vagy megküldi azokat az illetékes hatóságnak a figyelmeztető jelzés kiegészítése céljából.

2.14.3. Technikai követelmények

Az ujjnyomatokat és fényképeket a biometrikus adatok SIS II-be való bevitelére vonatkozó végrehajtási szabályok előírásaival összhangban kell gyűjteni és továbbítani.

Minden SIRENE-iroda eleget tesz a fenti technikai előírásoknak.

2.14.4. A biometrikus adatok formátuma és minősége

A rendszerbe bevitt valamennyi biometrikus adatot külön minőség-ellenőrzésnek kell alávetni a valamennyi SIS II felhasználóra vonatkozó minimális minőségi színvonal biztosítása érdekében.

Bevitel előtt ellenőrzéseket kell végrehajtani nemzeti szinten a következők biztosítására:

a) az ujjnyomatadatok és a kapcsolódó NIST fájl minden tekintetben összeegyeztethető a Schengeni Információs Rendszer második generációján (SIS II) belüli ujjnyomatrekordok adatminőségére vonatkozó minimumelőírásokról szóló (EU) 2016/1345 bizottsági végrehajtási határozat ( 24 ) és melléklete rendelkezéseivel, valamint a SIS II rendelet 51. cikkében és a SIS II határozat 67. cikkében említett bizottság által elfogadott technikai előírásokkal;

b) a fényképek, amelyek kizárólag a SIS II-ben végzett alfanumerikus keresés alapján megtalált személy személyazonosságának megerősítésére használhatók, megfelelnek a következő követelményeknek: a szemből készült teljes arckép képarányának lehetőleg 3:4 vagy 4:5 arányúnak kell lennie. Lehetőség szerint legalább 480 × 600 pixelfelbontást és 24 bit színmélységet kell használni. Ha a képet szkennelni kell, a képméret lehetőség szerint legfeljebb 200 Kbyte körüli lehet.

2.15. A lekérdezések különleges típusai

2.15.1. Földrajzilag célzott lekérdezés

A földrajzilag célzott lekérdezést akkor alkalmazzák, ha a tagállam biztos információkkal rendelkezik a figyelmeztető jelzéssel érintett személy vagy tárgy meghatározott földrajzi területen belüli hollétével kapcsolatban.

A schengeni térségen belüli földrajzi szempontú lekérdezéseket a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzés alapján kell végezni. Amennyiben a személy vagy tárgy holléte ismert, ki lehet tölteni a 311-es rovatot (Fontos figyelmeztetés) a földrajzi lekérdezés feltüntetésével és a megfelelő országok kiválasztásával. Ezenkívül ha a tartózkodási hely a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés kiadásakor ismert, az „A” formanyomtatvány 061-es rovatában szerepeltetni kell a keresett személy tartózkodási helyére vonatkozó információkat. Minden más esetben – beleértve tárgyak hollétét is – az „M” formanyomtatványt (083-as rovat) kell használni. A keresett személyre vonatkozóan figyelmeztető jelzést kell bevinni a SIS II-be annak biztosítása érdekében, hogy a megteendő intézkedés iránti megkeresés haladéktalanul végrehajtható legyen (a 2002/584/IB kerethatározat 9. cikkének (3) bekezdése).

Ha egy földrajzi keresés tárgyát a földrajzi keresésben megjelölt helytől eltérő helyen lokalizálják, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodája ezt az „M” formanyomtatvány felhasználásával jelzi a földrajzi keresésben érintett tagállam(ok) számára, hogy utóbbiak leállíthassák a kapcsolódó tevékenységet.

2.15.2. Lekérdezés a célzott lekérdezésekkel foglalkozó különleges rendőri egységek részvételével (FAST)

A megkeresett tagállamok SIRENE-irodáinak megfelelő esetekben a célzott lekérdezéseket végrehajtó különleges egységek (célkörözési egységek, FAST) szolgálatait is igénybe kell venniük. A SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzés nem helyettesíthető a fent említett rendőri egységek nemzetközi együttműködésével. Az ilyen együttműködés nem sértheti a SIRENE-iroda szerepét, amely a SIS II-ben való lekérdezések központja.

Szükség esetén együttműködést kell kialakítani annak biztosítása érdekében, hogy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodáját a nemzeti FAST tájékoztassa bármilyen, a SIS II-be bevitt figyelmeztető jelzéssel összefüggő, folyamatban lévő műveletről. Adott esetben a fenti SIRENE-iroda ezen információt más SIRENE-irodákkal is közli. A SIRENE-irodának előre jelenteni kell az ENFAST (célkörözési egységek európai hálózata) azon koordinált műveleteit, amelyek a SIRENE-irodával való együttműködést vonják maguk után.

A SIRENE-irodák biztosítják a kiegészítő információk – beleértve az egy adott találattal kapcsolatos információkat is – gyors áramlását a nemzeti FAST felé, amennyiben az utóbbi érintett a keresésben.

3. ÁTADÁS VAGY KIADATÁS CÉLJÁBÓL TÖRTÉNŐ LETARTÓZTATÁSRA VONATKOZÓ FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK (A SIS II HATÁROZAT 26. CIKKE)

3.1. Figyelmeztető jelzés bevitele

A legtöbb letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéshez európai elfogatóparancsot (EEP) csatolnak. A letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzések értelmében azonban az európai kiadatási egyezmény 16. cikke szerint a kiadatási kérelem megérkezése előtti ideiglenes letartóztatásra is lehetőség van.

Az EEP-t/kiadatási kérelmet a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam erre illetékes igazságügyi hatósága adja ki.

Az átadási célú letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés bevitelekor az eredeti EEP másolatát is be kell vinni a SIS II-be. Bevihető az EEP uniós intézmények egy vagy több hivatalos nyelvén való fordítása is.

Emellett a figyelmeztető jelzéshez csatolni kell a személy fényképeit és ujjnyomatait, ha ezek rendelkezésre állnak.

A SIRENE-irodának rendelkeznie kell a figyelmeztető jelzés bevitelekor az olyan személyekre vonatkozó, EEP-t vagy kiadatási kérelmet is magában foglaló releváns információkkal, akiknek a letartóztatását átadás vagy kiadatás céljából kérik. Ellenőrzést kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy az információ teljes és pontos legyen.

A tagállamoknak letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésenként több EEP-t is be kell tudniuk vinni. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam feladata az érvényét vesztett EEP törlése és annak ellenőrzése, hogy csatoltak-e a figyelmeztető jelzéshez más EEP-t, illetve szükség esetén a figyelmeztető jelzés meghosszabbítása.

A tagállam által a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéshez csatolt EEP mellett lehetőséget kell biztosítani az elfogatóparancs fordításainak csatolására is, szükség esetén külön bináris adatállományban.

A figyelmeztető jelzésekhez csatolandó szkennelt dokumentumokhoz lehetőleg 150 dpi minimális felbontást kell használni.

3.2. Többszörös figyelmeztető jelzések

Az általános eljárásokat lásd a 2.2. szakaszban.

Emellett a következő szabályok alkalmazandók:

Több tagállam is bevihet letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzést ugyanazon személyre vonatkozóan. Ha két vagy több tagállam adott ki figyelmeztető jelzést ugyanazon személyre, azt a döntést, hogy letartóztatás esetén melyik elfogatóparancsot kell végrehajtani, azon tagállam végrehajtó igazságügyi hatósága hozza meg, ahol a letartóztatásra sor kerül. A végrehajtó tagállam SIRENE-irodája mindegyik érintett tagállamnak megküldi a „G” formanyomtatványt.

3.3. Személyazonossággal való visszaélés

Az általános eljárást lásd a 2.12.1. szakaszban.

3.4. Felvett név bevitele

Az általános eljárást lásd a 2.12.2. szakaszban.

Letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzés esetében a SIRENE-iroda (a figyelmeztető jelzés bevitelének időpontjában) az „A” formanyomtatvány ( 25 ) 011-es rovatát használja, vagy később az „M” formanyomtatványt, amikor tájékoztatja a többi tagállamot a letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos felvett nevekről, amennyiben ez az információ a SIRENE-iroda rendelkezésére áll.

3.5. A tagállamoknak küldendő kiegészítő információk

Figyelmeztető jelzés bevitelekor minden tagállamnak meg kell küldeni a figyelmeztető jelzésre vonatkozó kiegészítő információkat.

A 3.5.1. szakaszban említett információkat az „A” formanyomtatvánnyal kell elküldeni a többi SIRENE-irodának a figyelmeztető jelzés bevitelével egy időben. Az azonosítás céljából kért további információkat konzultációt követően és/vagy a másik tagállam kérésére kell elküldeni.

Abban az esetben, ha ugyanazon személy vonatkozásában több EEP vagy kiadatási kérelem létezik, minden egyes EEP vagy kiadatási kérelem tekintetében külön „A” formanyomtatványt kell kitölteni.

Az EEP-nek/kiadatási kérelemnek és az „A” formanyomtatványnak elegendő adatot kell tartalmaznia (különösen az EEP e) részében a következőkre nézve: „a bűncselekmény(ek) elkövetési körülményeinek leírása, ezen belül annak (azoknak) időpontja, az elkövetés helye”, 042, 043, 044, 045 rovat: „a körülmények ismertetése”) ahhoz, hogy más SIRENE-irodák ellenőrizhessék a figyelmeztető jelzést. A 3. függelék meghatározza a szükséges információkat és az EEP rovataival való kapcsolatukat.

Ha egy EEP-t helyettesítenek vagy visszavonnak, ezt fel kell tüntetni az „A” formanyomtatvány 267-es rovatában (a SIS II határozat 26. cikke) vagy az „A” formanyomtatvány 044-es rovatában (kiadatási kérelem/átkerült figyelmeztető jelzések) az alábbi szöveggel: „Ez a formanyomtatvány a (dátum) kiadott, (hivatkozási szám) EEP-re hivatkozó (hivatkozási szám) formanyomtatvány helyébe lép”.

3.5.1. Az ideiglenes letartóztatással kapcsolatban elküldendő kiegészítő információk

3.5.1.1. EEP-n és kiadatási kérelmen egyaránt alapuló figyelmeztető jelzés bevitelekor

Figyelmeztető jelzés kiadatási célból történő bevitelekor minden tagállamnak meg kell küldeni a kiegészítő információkat az „A” formanyomtatványon. Ha az EEP tekintetében a figyelmeztető jelzésben és a kiegészítő információkban a tagállamoknak megküldött adatok a kiadatási célokra nem elegendőek, további információkat kell megadni.

A 239-es rovatban jelezni kell, hogy a formanyomtatvány EEP-re és kiadatási kérelemre egyaránt vonatkozik.

3.5.1.2. A csak kiadatási kérelmen alapuló figyelmeztető jelzés kiadásakor

Figyelmeztető jelzés kiadatási célból történő bevitelekor minden tagállamnak meg kell küldeni a kiegészítő információkat az „A” formanyomtatványon.

A 239-es rovatban jelezni kell, hogy a formanyomtatvány kiadatási kérelemre vonatkozik.

3.6. Megjelölés csatolása

Az általános szabályokat lásd a 2.7. szakaszban.

Ha a figyelmeztető jelzéshez csatolt EEP-k közül legalább egy végrehajtható, a figyelmeztető jelzéshez megjelölés nem csatolható.

Amennyiben valamely EEP egynél több bűncselekményt tartalmaz, és az átadás a fentiek közül legalább egy bűncselekmény tekintetében végrehajtható, a figyelmeztető jelzéshez megjelölés nem csatolható.

Amint arra a 2.7. szakasz felhívja a figyel