2003L0085 — HU — 06.08.2015 — 011.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

No

▼B

A TANÁCS 2003/85/EK IRÁNYELVE

(2003. szeptember 29.)

a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről, valamint a 85/511/EGK irányelv és a 89/531/EGK és a 91/665/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről és a 92/46/EGK irányelv módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatot ( 36 ) alkalmazni kell a ragadós száj- és körömfájás előfordulása esetén is, valamint e határozat előírja, hogy a referencialaboratóriumoknak, valamint az antigén- és vakcinabankoknak közösségi támogatást kell nyújtani. A tagállamoknak a ragadós száj- és körömfájás kitörései esetén alkalmazott védelmi intézkedésekkel kapcsolatos költségekért fizetendő közösségi kompenzációt alaposan meg kell vizsgálni, hogy megfelel-e legalább az ebben az irányelvben megállapított minimumkövetelményeknek.

Az egyáltalán nem ellenálló, fertőzésre fogékony állatállomány jelenléte a tagállamokban szükségessé teszi a betegséggel kapcsolatos állandó tudatosságot és felkészültséget. A 2001. évi ragadósszáj- és körömfájás-járvány során újból bebizonyosodott, hogy szükség van részletes készenléti tervekre. Jelenleg valamennyi tagállam rendelkezik a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló egyes készenléti tervek jóváhagyásáról szóló, 1993. július 23-i 93/455/EGK bizottsági határozat ( 35 ) által jóváhagyott készenléti tervekkel. Ezeket a készenléti terveket rendszeresen felül kell vizsgálni, többek között a tagállamokban végzett valós idejű riasztási gyakorlatok eredményeinek, valamint a 2001. évi járvány tapasztalatainak fényében, továbbá abból a célból, hogy környezetvédelmi intézkedéseket is felvegyenek ezekbe a tervekbe. A tagállamokat bátorítani kell arra, hogy egymással szorosan együttműködve szervezzenek és hajtsanak végre határokon átnyúló gyakorlatokat. A Bizottságot ösztönözni kell arra, hogy a tagállamokkal együttműködve gondoskodjon olyan technikai segítségnyújtás megteremtéséről, amelyet a járvány által érintett tagállamok igénybe vehetnek.

Az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 34 ) előírja, hogy néhány kisebb kivételtől eltekintve a Közösségen belül forgalomba kerülő valamennyi állatgyógyászati készítménynek forgalombahozatali engedéllyel kell rendelkeznie. Ezenkívül az irányelv meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján megadható a forgalombahozatali engedély az állatgyógyászati készítmények számára, beleértve az immunológiai állatgyógyászati készítményeket is. Az irányelv felhatalmazza a tagállamokat, hogy súlyos járvány esetén bizonyos feltételek mellett forgalombahozatali engedély nélkül is engedélyezzék, hogy egyes termékek a piacukra kerüljenek. A ragadós száj- és körömfájás esetében fennáll a súlyos járvány kialakulásának lehetősége. Tekintettel a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok sürgősségi helyzet esetén való hatékony védelméhez szükséges antigén gyors módosulására, a ragadós száj- és körömfájás elleni vakcinák jogosultak a fenti irányelvben meghatározott eltérésre.

A régiókba sorolás elve alkalmazásának lehetővé kell tennie szigorú védelmi intézkedések végrehajtását – beleértve a sürgősségi vakcinázást is – a Közösség egy meghatározott részében, anélkül, hogy az általános közösségi érdekeket veszélyeztetne. A vakcinázott állatokból származó tejtermékek és húsipari termékek az etárgyra vonatkozó közösségi jogszabályoknak és különösen ennek az irányelvnek megfelelően hozhatók forgalomba.

Az állati eredetű termékeket illetően figyelembe kell venni a 89/662/EGK irányelv, illetve a kórokozók tekintetében a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó termékek Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. december 17-i 92/118/EGK tanácsi irányelvet ( 31 ). A 92/118/EGK irányelv egyes rendelkezéseit az 1774/2002/EK rendeletbe is belefoglalták.

A nyers tej, a hőkezelt tej és a tejalapú termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 1992. június 16-i 92/46/EGK tanácsi irányelv ( 30 ) előírja az olyan állatokból származó tej kezelését, amelyeket a ragadós száj- és körömfájás elleni közösségi védelmi intézkedésekkel összhangban létesített megfigyelési körzet határain belül tartanak. Az irányelv követelményei nem kielégítőek, mivel nem írják elő a védőkörzetből és a vakcinázott állatokból származó tej kezelését. Emellett az emberi fogyasztásra szánt tejnek a fenti irányelvben előírt kezelése meghaladja az OIE kódexének a ragadós száj- és körömfájás vírusa tejben való elpusztítására vonatkozó követelményét, és logisztikai nehézségeket is okoz a tejüzemek által visszautasított jelentős mennyiségű tej ártalmatlanításával kapcsolatban. Ennek az irányelvnek részletesebb rendelkezéseket kell tartalmaznia a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tejnek a ragadós száj- és körömfájás elleni védelmi intézkedések hatálya alá tartozó területeken történő begyűjtésére és szállítására vonatkozóan. A tej és tejtermékek ezen irányelv IX. mellékletében meghatározott kezelése megfelel a tejben és tejtermékekben esetleg előforduló ragadósszáj- és körömfájás-vírus elpusztítására vonatkozó OIE-ajánlásoknak. A 92/46/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

Járványkitörés esetén szükség lehet arra, hogy ne csak a fertőzésre fogékony fajba tartozó fertőzött állatokra alkalmazzák a védelmi intézkedéseket, hanem a betegségre nem fogékony fajba tartozó kontaminálódott állatokra is, amelyek mechanikai átvivői lehetnek a vírusnak. A 2001. évi ragadósszáj- és körömfájás-járvány során olyan gazdaságokból való lófélék mozgására is alkalmaztak korlátozásokat, amelyekben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartottak vagy ilyen gazdaságokkal voltak szomszédosak, és – a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv ( 22 ) előírásain túl – meghatározott bizonyítványt írtak elő a ragadós száj- és körömfájás által érintett tagállamból származó lófélék kereskedelmének ellenőrzésére.

A ragadós száj- és körömfájás gyanújának felmerülésekor haladéktalanul fel kell lépni, hogy azonnali és hatékony védelmi intézkedéseket lehessen végrehajtani, amint a betegséget megállapítják. Ezeket az intézkedéseket a hatáskörrel rendelkező hatóságnak az érintett tagállamban fennálló járványügyi helyzethez kell igazítania. Az intézkedéseket azonban a közösségi jogszabályokkal összhangban megállapított különleges védekező intézkedésekkel is meg kell erősíteni.

A ragadós száj- és körömfájás bármely esetleges kitörésének korai észlelése érdekében jogszabályi rendelkezésekkel kell kötelezni azokat, akik a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokkal érintkeznek, hogy jelentsenek be a hatáskörrel rendelkező hatóságnak minden gyanús esetet. Rendszeres ellenőrzéseket kell bevezetni a tagállamokban annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők valóban megismerjék és alkalmazzák az általános járványvédelmi és biológiai biztonsági szabályokat.

Figyelembe kell venni az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) ragadós száj- és körömfájás elleni védekezéssel foglakozó európai bizottsága harmincadik ülésszakának a „Minimumszabályok a ragadós száj- és körömfájás élő vírusával in vitro és in vivo foglalkozó laboratóriumoknak” című, 1993-as jelentésében megfogalmazott ajánlásokat.

2001-ben a Bizottság a sürgősségi vakcinázás alkalmazásának feltételeiről is fogadott el határozatokat, a 85/511/EGK irányelvvel összhangban. E feltételeket az állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos bizottságnak a ragadós száj- és körömfájás elleni sürgősségi vakcinázás stratégiájáról szóló 1999-es jelentésében foglalt ajánlások figyelembevételével állapították meg.

Továbbá az Európai Parlamentnek a ragadós száj- és körömfájással foglalkozó ideiglenes bizottsága megállapította, hogy a gyakorlatban az állat-egészségügyi határellenőrzéseknek nem sikerül megakadályozniuk, hogy a Közösségbe jelentős mennyiségű hús és húsipari termék kerüljön be illegálisan.

Mindazonáltal az állati termékek behozatalára vonatkozó, a kockázat csökkentését célzó közösségi szabályok szigorú alkalmazását erőteljesen hangsúlyozni kell, már csupán az áru- és személyforgalom világszerte való növekedése miatt is. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy ezeket a jogszabályokat teljes egészében végrehajtsák, valamint elegendő munkaerőt és forrást kell biztosítaniuk ahhoz, hogy a külső határokon szigorú ellenőrzést lehessen folytatni.

Megelőző jellegű intézkedések szükségesek annak elkerülésére, hogy ragadós száj- és körömfájás törjön be a Közösségbe és a közösségi állatállományba a szomszédos országokból vagy élő állatoknak és állati eredetű termékeknek a Közösségbe való behozatala révén. Nincs arra utaló jel, hogy a profilaktikus vakcinázás betiltását követően bejelentett ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörések a közösségi jogszabályok szerint történő és az állat-egészségügyi határállomásokon végzett, a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvvel ( 8 ) és a Közösségbe harmadik országokból érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének szervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1990. december 10-i 90/675/EGK tanácsi irányelvvel ( 9 ) összhangban meghatározott állat-egészségügyi ellenőrzés alá eső behozatalnak tulajdoníthatók.

A ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedéseket a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló, 1985. november 18-i 85/511/EGK tanácsi irányelv ( 6 ) állapítja meg. Ezt az irányelvet számos alkalommal lényegesen módosították. Most, hogy az említett irányelvhez új módosítások készülnek, az egyértelműség érdekében kívánatos, hogy a kérdéses rendelkezéseket átdolgozzák.

A ragadós száj- és körömfájás bejelentési kötelezettség alá eső betegség, és az érintett tagállamnak az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről szóló, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelvvel ( 5 ) összhangban be kell jelentenie a járványkitöréseket a Bizottságnak és a többi tagállamnak.

A Közösség állat-egészségügyi feladatai közé tartozik az állatállomány egészségi állapotának javítása és ezáltal az állattenyésztés jövedelmezőségének növelése, valamint az állatok, illetve állati termékek kereskedelmének elősegítése. Ugyanakkor a Közösség egyben az értékek közössége is, és az állatbetegségek leküzdésére irányuló politikái nem alapulhatnak kizárólag üzleti érdekeken, hanem etikai elvekre is komolyan tekintettel kell lenniük.

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1) Ez az irányelv meghatározza

(2) A tagállamok továbbra is gyakorolhatnak szigorúbb fellépést az irányelv hatálya alá tartozó területen.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

Meghatározott intézkedések esetén, nevezetesen az 1. cikk (2) bekezdése, a 15. cikk és a 85. cikk (2) bekezdése alkalmazásakor egyéb állatok, mint például a Rodentia (rágcsálók) vagy a Proboscidae (ormányosok) rendjébe tartozó állatok is fogékonynak tekinthetők a ragadós száj- és körömfájásra, a tudományos bizonyítékokkal összhangban;

b) „gazdaság”: bármely, tagállami területen található mezőgazdasági vagy egyéb létesítmény, a cirkuszokat is beleértve, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tenyésztenek vagy tartanak állandó vagy ideiglenes jelleggel.

c) „állomány”: valamely gazdaságban tartott állat vagy állatcsoport, amely járványügyi egységet képez; ha egynél több állományt tartanak valamely gazdaságban, valamennyi állomány önálló egységet képez és ugyanolyan egészségügyi státusszal rendelkezik;

o) „kényszervágás”: azon állatok sürgősségi helyzetben történő vágása a 93/119/EGK irányelv 2. cikkének (7) bekezdése szerint, amelyeket járványtani adatok, klinikai diagnózis vagy laboratóriumi vizsgálat eredménye alapján nem tekintenek a ragadós száj- és körömfájás vírusával fertőzöttnek vagy kontaminálódottnak, az állatvédelmi okokból történő vágást is ideértve;

w) „szupresszív vakcinázás”: sürgősségi vakcinázás, kizárólag a fertőzött állatok kiirtásával összefüggésben, olyan gazdaságban vagy területen, ahol sürgősen szükség van a cirkuláló ragadósszáj- és körömfájás-vírus mennyiségének csökkentésére, valamint azon kockázat mérséklésére, hogy a vírus a gazdaság vagy terület határain kívülre is átterjed; ebben az esetben az állatokat meg kívánják semmisíteni a vakcinázást követően;

II. FEJEZET

A RAGADÓSSZÁJ- ÉS KÖRÖMFÁJÁS-JÁRVÁNY KITÖRÉSE ELLENI VÉDEKEZÉS

1. SZAKASZ

BEJELENTÉS

3. cikk

A ragadós száj- és körömfájás bejelentése

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

c) az állatorvosok, hatósági állatorvosok, állat-egészségügyi vagy egyéb, hatósági vagy magánlaboratóriumok vezető tisztségviselői és bármely olyan személy, aki foglalkozása révén kapcsolatba kerül a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokkal vagy ilyen állatokból származó termékekkel, köteles legyen haladéktalanul bejelenteni a hatáskörrel rendelkező hatóságnak a ragadós száj- és körömfájás előfordulásával vagy gyanújával kapcsolatos bármely információt, amelyről az ezen irányelv keretében történő hatósági beavatkozást megelőzően szereztek tudomást.

(2) Az állatbetegségek kitörésének bejelentéséről szóló jelenlegi közösségi jogszabályok sérelme nélkül, az a tagállam, amelynek területén ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörését vagy ragadós száj- és körömfájás vadon élő állatokban való elsődleges előfordulását állapították meg, bejelenti a betegséget és információt szolgáltat, valamint írásos jelentést küld a Bizottság és a többi tagállam számára a II. mellékletnek megfelelően.

2. SZAKASZ

INTÉZKEDÉSEK RAGADÓSSZÁJ- ÉS KÖRÖMFÁJÁS-JÁRVÁNY KITÖRÉSÉNEK GYANÚJA ESETÉN

4. cikk

Intézkedések ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének gyanúja esetén

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a (2) és (3) bekezdésben előírt intézkedéseket végrehajtják, ha valamely gazdaságban egy vagy több állat ragadósszáj- és körömfájás-fertőzöttségre vagy -kontaminációra gyanús.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul megindítja a hatáskörébe tartozó hatósági vizsgálatot a ragadós száj- és körömfájás előfordulásának megerősítésére vagy kizárására, különös figyelemmel arra, hogy levétesse a laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges mintákat, amelyek a járványkitörés I. mellékletben szereplő meghatározásának megfelelő járványkitörés megállapításához szükségesek.

(3) A fertőzés gyanújáról szóló bejelentést követően a hatáskörrel rendelkező hatóság azonnal hatósági megfigyelés alá helyezi az (1) bekezdésben említett gazdaságot, és biztosítja különösen az alábbiakat:

b) az a) pontban említett összeírást úgy kell vezetni, hogy – a fertőzés gyanújának fennállása alatt született vagy elhullott, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok számításba vételével – a nyilvántartás megfeleljen a valós napi helyzetnek. Ezeket az adatokat a hatáskörrel rendelkező hatóság kérésére a tulajdonosnak be kell mutatnia, és valamennyi látogatás alkalmával ellenőrzi ezeket a hatóság;

c) nyilvántartásba kell venni a gazdaságban lévő tej, tejtermékek, hús, húsipari termékek, vágott állati testek, nyersbőr és irha, gyapjú, sperma, embrió, petesejt, hígtrágya, trágya, valamint állati takarmány és alom készleteit, és ezeket a nyilvántartásokat folyamatosan vezetni kell;

d) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nem vihetők be az érintett gazdaságba, és nem vihetők ki onnan, kivéve az olyan gazdaságok esetében, amelyek a 18. cikkben említett, járványtanilag elkülönült termelőegységekből állnak, és a fertőzésre fogékony állatfaj valamennyi egyedét azok eredeti istállójában vagy más, elkülönítésükre alkalmas helyen tartják a gazdaságban;

e) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok istállójának vagy tartási helyének, valamint magának a gazdaságnak a be- és kijáratánál megfelelő fertőtlenítést kell alkalmazni;

5. cikk

A gazdaságok bemenő és kimenő forgalma ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének gyanúja esetén

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben előírt intézkedéseken túl, ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének gyanúja alatt álló gazdaságba való befelé, illetve onnan kifelé történő mindenféle mozgás tilos. E tilalmat alkalmazni kell különösen az alábbiakra:

c) a gazdaságba befelé, illetve onnan kifelé irányuló személyforgalom;

(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tilalomtól eltérve, a hatáskörrel rendelkező hatóság – amennyiben nehézséget okoz a tejnek a gazdaságban való tárolása – elrendelheti, hogy a tejet a gazdaságban semmisítsék meg, vagy engedélyezheti, hogy a tejet állat-egészségügyi felügyelet mellett és a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjesztésének kockázatát kizáró módon felszerelt szállítóeszközzel elszállítsák a gazdaságból a lehető legközelebbi helyre ártalmatlanítás vagy olyan kezelés céljából, amely biztosítja a ragadós száj- és körömfájás vírusának elpusztítását.

(3) Az (1) bekezdés b), c) és d) pontjában meghatározott tilalomtól eltérve, a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a gazdaságba, illetve onnan kifelé irányuló forgalmat, ha az megfelel a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjesztésének elkerüléséhez szükséges valamennyi feltételnek.

6. cikk

Az intézkedések kiterjesztése más gazdaságokra

(1) A 4. és 5. cikkben meghatározott intézkedéseket a hatáskörrel rendelkező hatóság kiterjeszti más gazdaságokra, ha fekvésük, kialakításuk és elrendezésük, vagy a 4. cikkben említett gazdaságból való állatokkal történő érintkezés okot ad a kontamináció gyanújára.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság legalább a 4. cikkben és az 5. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazza a 16. cikkben említett létesítményekre vagy szállítóeszközökre, ha a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok jelenléte okot ad a ragadós száj- és körömfájás vírusával való fertőződés vagy kontamináció gyanújára.

7. cikk

Ideiglenes védelmi övezet

(1) A hatáskörrel rendelkező hatóság ideiglenes védelmi övezetet létesíthet, ha ezt a járványügyi helyzet megkívánja, különösen abban az esetben, amikor a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatállomány nagyon sűrű, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokkal érintkező állatok és személyek forgalma intenzív, a gyanús esetek bejelentése késik vagy a ragadós száj- és körömfájás vírusának lehetséges eredetére és behurcolási útvonalára vonatkozó információ nem kielégítő.

(2) Legalább a 4. cikk (2) bekezdésében és (3) bekezdés a), b) és d) pontjában, valamint az 5. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazni kell az ideiglenes védelmi övezetben lévő olyan gazdaságokra, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

(3) Az ideiglenes védelmi övezetben alkalmazott intézkedések kiegészíthetők az összes állat mozgásának egy nagyobb területen vagy valamely tagállam teljes területén való tilalmával. A fertőzésre nem fogékony fajba tartozó állatok mozgásának tilalma azonban nem haladhatja meg a 72 órát, hacsak ezt különleges körülmények nem indokolják.

8. cikk

Megelőző jellegű betegségfelszámolási program

(1) Járványügyi információk vagy egyéb bizonyítékok alapján a hatáskörrel rendelkező hatóság megelőző betegségfelszámolási programot hajthat végre, beleértve olyan, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok megelőző jellegű leölését, amelyek valószínűleg kontaminálódtak, valamint szükség esetén olyan állatokét is, amelyeket járványtanilag kapcsolódó termelőegységekben vagy közvetlenül szomszédos gazdaságokban tartanak.

(2) Ebben az esetben a minták levételét és a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok klinikai vizsgálatát legalább a III. melléklet 2.1.1.1. pontjának megfelelően végzik.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság értesíti a Bizottságot az ebben a cikkben előírt intézkedések végrehajtását megelőzően.

9. cikk

Az intézkedések fenntartása

A tagállamok addig nem vonhatják vissza a 4–7. cikkben előírt intézkedéseket, amíg a ragadós száj- és körömfájás gyanúját hivatalosan ki nem zárták.

3. SZAKASZ

A BETEGSÉG MEGÁLLAPÍTÁSA ESETÉN HOZANDÓ INTÉZKEDÉSEK

10. cikk

Intézkedések ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének megállapítása esetén

(1) Amint a ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörését megállapítják, a tagállamok biztosítják, hogy a 4–6. cikkben foglalt intézkedéseken túl a következő intézkedéseket is haladéktalanul alkalmazzák a gazdaságban:

Kivételes körülmények között a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat hatósági felügyelet mellett a legközelebbi, erre a célra alkalmas helyen is leölhetik, olyan módon, amely kizárja a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének kockázatát a szállítás vagy a leölés közben. Az érintett tagállam értesíti a Bizottságot az ilyen különleges körülmények fennállásáról és a hozott intézkedésekről.

A hatáskörrel rendelkező hatóság úgy is határozhat, hogy a 4. cikk (2) bekezdését nem kell alkalmazni olyan másodlagos járványgóc kialakulása esetén, amely járványtanilag kapcsolódik az elsődleges járványgóchoz, ahol már levették a mintákat az említett cikkel összhangban, feltéve hogy a célnak megfelelő és kellő számú, a 13. cikkben említett járványtani nyomozáshoz szükséges mintát vettek le.

c) A gazdaságban elhullott, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok tetemét és az a) ponttal összhangban leölt állatok tetemét indokolatlan késedelem nélkül, hatósági felügyelet mellett ártalmatlanítani kell olyan módon, amely kizárja a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének mindennemű kockázatát. Amennyiben különleges körülmények miatt a tetemeket a helyszínen vagy más helyen el kell földelni vagy el kell égetni, ezeket a műveleteket a 72. cikkben említett készenléti tervek keretében előre elkészített utasítások alapján hajtják végre.

d) A 4. cikk (3) bekezdése c) pontjában említett valamennyi terméket és anyagot el kell különíteni, amíg azok kontaminációja ki nem zárható, vagy a hatósági állatorvos utasításainak megfelelően kell kezelni, olyan módon, amely biztosítja a ragadós száj- és körömfájás vírusának elpusztítását, vagy pedig ártalmatlanítani kell.

(2) A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok leölését és ártalmatlanítását, valamint az (1) bekezdés d) pontjában előírt intézkedések végrehajtását követően a tagállamok biztosítják, hogy:

b) továbbá, amennyiben felmerül annak alapos gyanúja, hogy az emberi lakóterület vagy a gazdaság irodaterülete is kontaminálódott a ragadós száj- és körömfájás vírusával, e területeket is fertőtlenítik, megfelelő eszközökkel;

c) az állatok újratelepítését az V. melléklettel összhangban végzik el.

11. cikk

Tisztítás és fertőtlenítés

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket, mint az ebben az irányelvben előírt intézkedések szerves részét, megfelelően dokumentálják és hatósági felügyelet mellett, a hatósági állatorvos utasításainak megfelelően végzik, olyan fertőtlenítőszerek és ezen fertőtlenítőszerek olyan munkakoncentrációi alkalmazásával, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóság hivatalosan engedélyezett és forgalomba hozataluk céljából a 98/8/EK irányelvvel összhangban állathigiéniai biocid termékként nyilvántartásba vett, annak érdekében, hogy biztosítható legyen a ragadós száj- és körömfájás vírusának elpusztítása.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket, amelyek a megfelelő rágcsálóirtást is magukban foglalják, olyan módon végezzék, hogy, amennyire csak lehet, csökkentsék azokat a kedvezőtlen környezeti hatásokat, amelyek az ilyen műveletekből adódhatnak.

(3) A tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy a felhasznált fertőtlenítőszerek, amellett, hogy hatékonyan képesek fertőtleníteni, a lehető legkevésbé károsítsák a környezetet és az emberi egészséget, a rendelkezésre álló legjobb technológiával összhangban.

(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket a IV. melléklettel összhangban végezzék el.

12. cikk

Ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésében érintett állatokból származó vagy azokkal érintkezett termékek és anyagok felkutatása és kezelése

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatoknak a 4. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett termékeit és anyagait, amelyeket olyan gazdaságból gyűjtöttek be, ahol ragadós száj- és körömfájás kitörését megerősítették, a betegségnek a gazdaságba történt feltehető behurcolása, valamint a hatósági intézkedések bevezetése közötti időszakban, valamint a gazdaságban lévő, fertőzésre fogékony állatfaj egyedeiből a fenti időtartam alatt levett spermát, petesejteket és embriókat lehetőség szerint felkutatják és ártalmatlanítják, vagy a spermán, petesejteken és embriókon kívüli egyéb anyagok esetében hatósági felügyelet mellett kezelik olyan módon, amely kizárja a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének mindennemű kockázatát.

13. cikk

Járványtani nyomozás

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitöréseivel kapcsolatos járványtani nyomozást kifejezetten erre kiképzett állatorvosok végezzék a 72. cikkben előírt készenléti tervek keretein belül készített kérdőívek alapján, hogy szabványosított, gyors és célzott vizsgálatot lehessen lefolytatni. Az ilyen nyomozás legalább az alábbiakra terjed ki:

c) annak felderítése, hogy milyen mértékben fertőződhettek meg vagy kontaminálódhattak a fertőzésre fogékony fajba tartozó, szarvasmarhaféléken és sertésen kívüli állatok;

d) a 4. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett olyan állatok, személyek, járművek és anyagok forgalmának a felderítése, amelyek a ragadós száj- és körömfájás vírusát az adott gazdaságba behurcolhatták, illetve onnan esetleg továbbhurcolhatták.

(2) A tagállamok tájékoztatják és rendszeresen naprakész információkkal látják el a Bizottságot és a többi tagállamot a ragadós száj- és körömfájás vírusának járványtanáról és terjedéséről.

14. cikk

További intézkedések ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének megállapítása esetén

(1) A hatáskörrel rendelkező hatóság elrendelheti, hogy abban a gazdaságban, ahol a ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörését megállapították, a fertőzésre fogékony állatfaj egyedein kívül a ragadós száj- és körömfájásra nem fogékony fajba tartozó állatokat is öljék le és ártalmatlanítsák olyan módon, amely kizárja a szállítás vagy leölés közben a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének mindennemű kockázatát.

Az első albekezdés azonban nem vonatkozik azokra a ragadós száj- és körömfájásra nem fogékony fajba tartozó állatokra, amelyek elkülöníthetők, hatékonyan tisztíthatók és fertőtleníthetők és amennyiben egyedileg – lófélék esetében a közösségi jogszabályokkal összhangban – vannak azonosítva, hogy lehetővé váljon mozgásuk ellenőrzése.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság alkalmazhatja a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt intézkedéseket is olyan járványtani kapcsolatban álló termelőegységek vagy szomszédos gazdaságok esetében, ahol járványtani információk vagy egyéb bizonyítékok okot adnak e gazdaságok esetleges kontaminálódásának gyanújára. E rendelkezések alkalmazásának szándékáról értesíteni kell a Bizottságot, amennyiben lehetséges, azok végrehajtása előtt. Ebben az esetben a mintavételre és az állatok klinikai vizsgálatára vonatkozó intézkedéseket legalább a III. melléklet 2.1.1.1. pontjában megadottak szerint kell végrehajtani.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság a ragadósszáj- és körömfájás-járvány első kitörésének megerősítését követően azonnal megtesz minden előkészületet, amely a sürgősségi vakcinázás elvégzéséhez szükséges egy legalább akkora méretű területen, mint a 21. cikkel összhangban létesített megfigyelési körzet.

(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság alkalmazhatja a 7. és 8. cikkben előírt intézkedéseket.

4. SZAKASZ

KÜLÖNLEGES ESETEKBEN ALKALMAZANDÓ INTÉZKEDÉSEK

15. cikk

Egyes olyan különleges létesítményekben vagy azok szomszédságában fellépő ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörése esetében alkalmazott intézkedések, ahol ideiglenesen vagy rendszeres jelleggel tartanak a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat

(1) Amennyiben valamely ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés fertőzéssel fenyeget fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat valamely laboratóriumban, állatkertben, vadasparkban és bekerített területen vagy a 92/65/EGK irányelv 13. cikkének (2) bekezdésében jóváhagyott szerveknél, intézményekben vagy központokban, és ahol az állatokat tudományos célokra vagy valamely faj, illetve gazdasági haszonállat genetikai forrásainak megőrzésével kapcsolatos célból tartják, az érintett tagállamok megtesznek minden helyénvaló biológiai biztonsági intézkedést, hogy megvédjék ezeket az állatokat a fertőzéstől. Ezen intézkedések közé tartozhat a közintézmények elérhetőségének korlátozása vagy az elérhetőség különleges feltételekhez való kötése.

(2) Amint valamely ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés megerősítést nyert az (1) bekezdésben említett valamelyik létesítményben, az érintett tagállam úgy is dönthet, hogy eltér a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglaltaktól, amennyiben ez nem veszélyezteti az alapvető közösségi érdekeket és különösen más tagállamok állat-egészségügyi állapotát, és megtettek minden szükséges intézkedést, hogy megelőzzék a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének mindennemű kockázatát.

(3) A tagállamok haladéktalanul bejelentik a Bizottságnak a (2) bekezdésben említett döntést. Gazdasági haszonállatok genetikai forrásai esetében a bejelentés tartalmaz egy hivatkozást a létesítményeknek a 77. cikk (2) bekezdésének f) pontjával összhangban összeállított jegyzékére, amelyben a hatáskörrel rendelkező hatóság a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatoknak a fajta fennmaradásához nélkülözhetetlen tenyészmagjaként határozta meg előzetesen ezeket a létesítményeket.

16. cikk

A vágóhidakon, határállomásokon és szállítóeszközökön alkalmazandó intézkedések

(1) Ha a ragadós száj- és körömfájás előfordulását vágóhídon, a 91/496/EGK irányelvvel összhangban létesített állat-egészségügyi határállomáson vagy szállítóeszközön állapítják meg, a hatáskörrel rendelkező hatóság gondoskodik az alábbi intézkedések végrehajtásáról az érintett létesítményben vagy szállítóeszközön:

c) a fertőzött, fertőzöttségre vagy kontaminációra gyanús állatok egyéb állati hulladékait – a belsőségeket is beleértve – hatósági felügyelet mellett ártalmatlanítják oly módon, hogy megelőzzék a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének kockázatát;

e) az épületek és berendezések – a járműveket és szállítóeszközöket is ideértve – tisztítását és fertőtlenítését a hatósági állatorvos felügyelete mellett végzik a 11. cikkel összhangban és a hatáskörrel rendelkező hatóság által megállapított útmutatás alapján;

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a kontaktgazdaságokban a 19. cikkben előírt intézkedéseket alkalmazzák.

(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben említett létesítményekbe vagy szállítóeszközre legalább 24 óráig ne bocsássanak vágás, ellenőrzés vagy szállítás céljából állatokat azt követően, hogy elvégezték az (1) bekezdés e) pontjában említett tisztítási és fertőtlenítési műveleteket.

(4) Amennyiben a járványhelyzet megköveteli, főként ha felmerül annak gyanúja, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok kontaminálódtak az (1) bekezdésben említett létesítmények vagy szállítóeszközök szomszédságában található gazdaságokban, a tagállamok biztosítják, hogy, a 2. cikk b) pontjának második mondatától eltérve, járványkitörést jelentsenek be az (1) bekezdésben említett létesítményben vagy szállítóeszközön, és a 10. és 21. cikkben előírt intézkedéseket alkalmazzák.

17. cikk

Az intézkedések felülvizsgálata

A Bizottság a lehető legkorábbi alkalommal áttekinti a 15. cikkben említett különleges esetekkel kapcsolatos helyzetet az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságban. A ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének megelőzéséhez szükséges intézkedéseket, különösen, amelyek a 45. cikkel összhangban történő régiókba sorolással és az 52. cikkel összhangban végzett sürgősségi vakcinázással kapcsolatosak, a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

5. SZAKASZ

JÁRVÁNYTANILAG KÜLÖNBÖZŐ TERMELŐEGYSÉGEKBŐL ÁLLÓ GAZDASÁGOK ÉS KONTAKTGAZDASÁGOK

18. cikk

Járványtanilag különböző termelőegységekből álló gazdaságok

(1) Két vagy több elkülönült termelőegységből álló gazdaság esetén a hatáskörrel rendelkező hatóság – kivételes esetben és a kockázatok mérlegelése után – eltérhet a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjától a ragadós száj- és körömfájás által sújtott gazdaság egészséges termelőegységei tekintetében.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt eltérés csak abban az esetben engedélyezhető, ha a hatósági állatorvos igazolja a 4. cikk (2) bekezdésében említett hivatalos vizsgálat során, hogy a ragadós száj- és körömfájás vírusának az (1) bekezdésben említett termelőegységek közötti terjedését megakadályozó alábbi feltételek legalább a lappangási idő kétszeresének megfelelő időtartamig fennálltak azt az időpontot megelőzően, amikor a ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörést azonosították a gazdaságban:

a) az érintett termelőegységek szerkezete – az adminisztrációt is ideértve – és mérete lehetővé teszi a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok különböző állományainak teljesen elkülönült istállózását és tartását, a külön légteret is ideértve;

c) a termelőegységekben használt gépeket, a ragadós száj- és körömfájásra nem fogékony fajba tartozó munkaállatokat, berendezéseket, felszereléseket, műszereket és fertőtlenítőeszközöket teljesen elkülönítve tartják.

(3) A tejjel kapcsolatban a 10. cikk (1) bekezdésének d) pontjától való eltérés engedélyezhető tejtermelő gazdaságoknak is, feltéve hogy:

c) a kívánt felhasználástól függően a tejet alávetik a IX. melléklet A. részében vagy B. részében leírt valamely kezelésnek.

(4) Amennyiben eltérést engedélyeztek az (1) bekezdéssel összhangban, a tagállamok előre megállapítják az ilyen eltérés alkalmazásának részletes szabályait. A tagállamok bejelentik a Bizottságnak az eltérést, és részletesen ismertetik a hozott intézkedéseket.

19. cikk

Kontaktgazdaságok

(1) A gazdaság kontaktgazdaságnak minősül, ha a hatósági állatorvos a vizsgálat során megerősített adatok alapján megállapítja, illetve úgy véli, hogy a ragadósszáj- és körömfájás-vírust személyek, állatok, állati eredetű termékek vagy járművek mozgásának következtében vagy bármely egyéb módon behurcolhatták más gazdaságokból a 4. cikk (1) bekezdésében vagy a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságba, illetve a 4. cikk (1) bekezdésében vagy a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságból továbbhurcolhatták más gazdaságokba.

(2) A kontaktgazdaságokra a 4. cikk (3) bekezdésében és az 5. cikkben előírt intézkedések vonatkoznak, és ezeket mindaddig fenntartják, amíg az I. mellékletben foglalt meghatározással és a III. melléklet 2.1.1.1. pontjában előírt vizsgálati követelményekkel összhangban hivatalosan ki nem zárták a 4. cikkben említett ragadós száj- és körömfájás vírusa előfordulásának gyanúját ezekben a kontaktgazdaságokban.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság a 2. cikk h) pontjában az érintett fajokra meghatározott lappangási idő tartamával megegyező hosszúságú időszakra megtiltja az állatok elszállítását a gazdaságból. A hatáskörrel rendelkező hatóság azonban – a 4. cikk (3) bekezdésének d) pontjától eltérve – engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok hatósági felügyelet mellett a lehető legközelebbi kijelölt vágóhídra történő közvetlen szállítását, kényszervágás céljából.

Az ilyen eltérés engedélyezése előtt a hatósági állatorvos elvégzi legalább a III. melléklet 1. pontjában előírt klinikai vizsgálatokat.

(4) Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság úgy véli, hogy a járványhelyzet megengedi, az (1) bekezdésben előírt, kontaktgazdaságnak való minősítést a gazdaság egy meghatározott járványtani termelőegységére és az ebben tartott állatokra korlátozhatja, feltéve hogy a járványtani termelőegység megfelel a 18. cikkben foglaltaknak.

(5) Amennyiben nem zárható ki járványtani kapcsolat a ragadósszáj- és körömfájás-kitörés és a 15., illetve 16. cikkben említett létesítmények, illetve szállítóeszközök között, a tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt intézkedések vonatkozzanak az ilyen létesítményekre vagy szállítóeszközökre is. A hatáskörrel rendelkező hatóság határozhat úgy, hogy alkalmazza a 8. cikkben előírt intézkedéseket.

20. cikk

Az intézkedések koordinálása

A Bizottság felülvizsgálhatja a 18. és 19. cikkben említett gazdaságokkal kapcsolatos helyzetet az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságban azzal a céllal, hogy a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a tagállamok által a 18. és 19. cikk értelmében végrehajtott intézkedések koordinálásához szükséges intézkedéseket.

6. SZAKASZ

VÉDŐ- ÉS MEGFIGYELÉSI KÖRZET

21. cikk

Védő- és megfigyelési körzet létesítése

(1) A tagállamok – a 7. cikkben előírt intézkedések sérelme nélkül – azonnal meghozzák legalább az alábbi (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított intézkedéseket azt követően, hogy a ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörést megerősítették.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság legalább 3 km sugarú védőkörzetet és legalább 10 km sugarú megfigyelési körzetet létesít az (1) bekezdésben említett ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés körül. E körzetek földrajzi határainak kijelölése során figyelembe veszik a közigazgatási határokat, a természetes akadályokat, a felügyeleti létesítményeket és a műszaki fejlődést, amely lehetővé teszi a ragadós száj- és körömfájás vírusa légi úton vagy bármely más eszközzel történő lehetséges szóródásának előrejelzését. A határok kijelölését szükség esetén felülvizsgálják ezeknek az elemeknek az ismeretében.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság gondoskodik arról, hogy a védő- és megfigyelési körzetet a körzetekbe lépő utak mentén elhelyezett, megfelelő méretű tájékoztató táblák jelezzék.

(4) A ragadós száj- és körömfájás lehető legkorábbi felszámolásához szükséges valamennyi intézkedés teljes körű koordinációjának biztosítása érdekében a 74. és 76. cikkben említettek szerinti országos és helyi járványvédelmi központokat létesítenek. A 13. cikkben előírt járványtani nyomozás elvégzése céljából a 78. cikkben előírtak szerinti szakértői csoport segíti ezeket a központokat.

(5) A tagállamok haladéktalanul felkutatják a védőkörzetben lévő gazdaságban fellépett legkorábbi fertőzés becsült időpontját megelőző, legalább 21 napos időszak alatt kiszállított állatokat, és az állatok felkutatásának eredményéről tájékoztatják a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát és a Bizottságot.

(6) A tagállamok együttműködnek a védőkörzetből származó, a ragadós száj- és körömfájás vírusának feltehető behurcolása, valamint a (2) bekezdésben előírt intézkedések hatálybalépése közötti időszakban előállított, a fertőzésre fogékony állatfaj egyedeiből származó hús, húsipari termékek, nyers tej és nyerstej-termékek felkutatásában. Az ilyen friss húst, húsipari termékeket, nyers tejet és nyerstej-termékeket a 25., 26., illetve 27. cikkel összhangban kezelik vagy visszatartják, amíg a ragadós száj- és körömfájás vírusával való esetleges kontaminációt hivatalosan ki nem zárják.

22. cikk

A védőkörzetben található gazdaságokban alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy legalább az alábbi intézkedéseket haladéktalanul alkalmazzák a védőkörzetben:

c) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nem vihetők ki abból a gazdaságból, ahol tartják őket.

(2) Az (1) bekezdés c) pontjától eltérve, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok hatósági felügyelet mellett, kényszervágás céljából közvetlenül az ugyanazon a védőkörzeten belül található vágóhídra vagy – ha a körzetben nincs vágóhíd – a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt, a körzeten kívül eső egyéb vágóhídra szállíthatók olyan szállítóeszközzel, amelyet minden szállítási művelet után hatósági ellenőrzés mellett kitisztítanak és fertőtlenítenek.

A hatáskörrel rendelkező hatóság csak azt követően engedélyezheti az első albekezdésben említett szállítást, ha megnyugtatónak találja a hatósági állatorvos által a III. melléklet 1. pontjával összhangban végzett, a fertőzésre fogékony állatfaj valamennyi, a gazdaságban található egyedére kiterjedő klinikai vizsgálat eredményeit, és miután úgy értékelte a járványtani körülményeket, hogy nem indokolt fertőzött vagy kontaminált állatok jelenlétére gyanakodni a gazdaságban. Az ilyen állatok húsa a 25. cikkben előírt intézkedések hatálya alá tartozik.

23. cikk

Az állatok és a belőlük származó termékek mozgása, illetve szállítása a védőkörzetben

A tagállamok biztosítják, hogy a következő tevékenységek végzése tilos a védőkörzetben:

c) mozgó mesterséges termékenyítő szolgáltatók működése fertőzésre fogékony fajba tartozó tenyészállatok számára;

24. cikk

További intézkedések és eltérések

(1) A hatáskörrel rendelkező hatóság a 23. cikkben foglalt tilalmakat kiterjesztheti az alábbiakra:

c) olyan emberek összejövetelével járó események, akik érintkezhettek fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokkal, amennyiben fennáll a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének kockázata;

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti

c) állatok mesterséges termékenyítését valamely gazdaságban, amelyet a gazdaság személyzete a gazdaságban lévő állatoktól levett vagy a gazdaságban tárolt vagy közvetlenül a termékenyítő központból a gazdaság külső határára szállított spermával végez;

25. cikk

A védőkörzetben előállított friss hússal kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó friss hús, darált hús és előkészített hús forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetben található létesítményekben előállított, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó friss hús, darált hús és előkészített hús forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(3) A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett friss húst, darált húst és előkészített húst megjelölik a 2002/99/EK irányelvvel összhangban és azt követően zárt konténerekben a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt létesítménybe szállítják, hogy ott húskészítménnyé alakítsák át az ezen irányelv VII. melléklete A. részének 1. pontjával összhangban végzett kezeléssel.

(4) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan friss húsra, darált húsra és előkészített húsra, amelyet a védőkörzetben lévő gazdaságban fellépett legkorábbi fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyet az előállítása óta a fenti időpont után előállított húsoktól elkülönítve tároltak és szállítottak. Az ilyen húsokat a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott, egyértelmű jelöléssel azonnal meg kell különböztetni azoktól a húsoktól, amelyek nem alkalmasak a védőkörzeten kívülre történő szállításra.

(5) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom az alábbi feltételek megléte mellett nem vonatkozik a védőkörzetben található létesítményből származó friss húsra, darált húsra és előkészített húsra:

c) valamennyi ilyen friss húst, darált húst és előkészített húst megjelölnek a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezetének megfelelő állat-egészségügyi jelöléssel vagy – egyéb párosujjú patások húsa esetében – a 91/495/EGK irányelv I. mellékletének III. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelöléssel vagy – darált hús és előkészített hús esetében – a 94/65/EK irányelv I. mellékletének VI. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelöléssel;

(6) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelembe szánt friss hús, darált hús és előkészített hús megfelel az (5) bekezdés feltételeinek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének helyi állat-egészségügyi hatóság által felvállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon létesítmények jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(7) Az (1) bekezdésben előírt tilalom alól a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott meghatározott feltételek teljesítése esetén engedélyezhető, különösen a 30 napot meghaladó ideig fennálló védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatból előállított hús állat-egészségügyi jelölését illetően.

26. cikk

A védőkörzetben előállított húsipari termékekkel kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó húsipari termékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan húsipari termékekre, amelyeket vagy alávetettek a VII. melléklet A. része 1. pontjában felsorolt valamelyik kezelésnek, vagy a 25. cikk (4) bekezdésében említett húsokból állítottak elő.

27. cikk

A védőkörzetben előállított tejjel és tejtermékekkel kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tej és az ebből előállított tejtermékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetben lévő létesítményekben előállított, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tej és tejtermékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(3) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó, a védőkörzetből származó állatokból származó tejre és tejtermékekre, amelyeket a védőkörzetben lévő gazdaságban legkorábban történt fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyeket előállításuk óta a fenti időpontot követően előállított tejtől és tejtermékektől elkülönítve tároltak és szállítottak.

(4) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó, védőkörzetből származó állatokból származó tejre és az ilyen tejből előállított tejtermékekre, amelyeket alávetettek a IX. melléklet A. vagy B. részében felsorolt kezelések egyikének, a tej vagy tejtermék felhasználásától függően. A kezelést a (6) bekezdésben megadott feltételek mellett, az (5) bekezdésben említett létesítményekben vagy – amennyiben nincs ilyen létesítmény a védőkörzetben – a védőkörzeten kívül található létesítményekben a (8) bekezdésben meghatározott feltételek mellett végzik el.

(5) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan tejre és tejtermékekre, amelyeket a védőkörzetben lévő létesítményekben állítottak elő a (6) bekezdésben megadott feltételek mellett.

(6) A (4) és (5) bekezdésben említett létesítményeknek meg kell felelniük a következő feltételeknek:

c) a teljes termelési folyamat során a tejet egyértelműen azonosítják és elkülönítve szállítják, illetve tárolják az olyan nyers tejtől és nyerstej-termékektől, amelyeket nem a védőkörzeten kívülre történő szállításra szántak;

(7) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelemre szánt tej megfelel a (6) bekezdésben foglalt feltételeknek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének helyi állat-egészségügyi hatóság által felvállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon létesítmények jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(8) A nyers tejnek a védőkörzetben található gazdaságokból a védőkörzeten kívül található létesítményekbe való szállítására és ennek a tejnek a feldolgozására a következő feltételek vonatkoznak:

c) a szállítást olyan járművekkel végzik, amelyeket a szállítási művelet előtt kitakarítottak és fertőtlenítettek, és amelyeket úgy alakítottak ki és tartanak karban, hogy szállítás közben nem szivárog belőlük a tej, és úgy vannak felszerelve, hogy a tej betöltése és lefejtése során elkerülhető az aeroszolszóródás;

d) mielőtt a jármű elhagyja a gazdaságot, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból gyűjtötték be a tejet, megtisztítják és fertőtlenítik az összekötő csöveket, a gumikat, a sárhányókat, a gépkocsi alsó részeit és minden olyan helyet, ahová a tej kifolyt, és az utolsó fertőtlenítés után, valamint a védőkörzet elhagyása előtt a jármű nem érinthet a védőkörzetben lévő olyan gazdaságot, amelyben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak;

(9) A védőkörzetben található gazdaságokban tartott, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyerstej-mintáinak a ragadós száj- és körömfájás diagnosztizálására engedélyezett állat-egészségügyi diagnosztikai laboratóriumon kívüli egyéb laboratórium számára történő begyűjtése, odaszállítása és a tej ilyen laboratóriumban való feldolgozása tilos.

28. cikk

Fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból gyűjtött spermával, petesejtekkel és embriókkal kapcsolatos intézkedések a védőkörzetben

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó sperma, petesejtek és embriók forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan fagyasztott spermára, petesejtekre és embriókra, amelyeket a körzetben lévő gazdaságban történt, ragadós száj- és körömfájás vírusával való legkorábbi fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban gyűjtöttek be és tároltak.

(3) A (2) bekezdésben említett fertőzés időpontját követően, a közösségi jogszabályokkal összhangban begyűjtött mélyhűtött spermát külön kell gyűjteni, és azt csak azután lehet forgalomba bocsátani, hogy

c) a donor állaton a ragadós száj- és körömfájás vírusa ellen termelődött ellenanyagok kimutatására irányuló szerológiai vizsgálatot végeztek legkorábban 28 nappal a sperma begyűjtését követően, és ez negatív eredményt adott.

29. cikk

Fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok védőkörzetben termelődött trágyájának szállítása és kiszórása

(1) A tagállamok megtiltják a védőkörzetben található azon gazdaságokból és a 16. cikkben említett azon létesítményekből vagy szállítóeszközből kikerülő istállótrágya szállítását és kiszórását a védőkörzeten belül, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

(2) Az (1) bekezdésben előírt tilalomtól eltérve a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok trágyájának a védőkörzetben található gazdaságból való kiszállítását egy kijelölt üzembe kezelés céljából az 1774/2002/EK rendelet VIII. melléklete III. fejezete A. része II. szakaszának 5. pontjával összhangban, vagy köztes tárolás céljára.

(3) Az (1) bekezdésben előírt tilalomtól eltérve a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok trágyájának a védőkörzetben található, a 4. vagy 10. cikkben előírt intézkedések hatálya alá nem tartozó gazdaságokból történő kiszállítását, hogy azt az erre kijelölt földekre szórják ki, az alábbi feltételekkel:

(4) A tagállamok biztosítják, hogy szigorú intézkedések vonatkozzanak a trágya olyan gazdaságokból való kiszállításának engedélyezésére, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, hogy elkerülhető legyen a ragadós száj- és körömfájás vírusának terjedése, különösen a szivárgásmentes szállítójárművek berakodást követő és a gazdaság elhagyása előtti tisztításának és fertőtlenítésének biztosításával.

30. cikk

Fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyersbőrével és irhájával kapcsolatos intézkedések a védőkörzetben

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyersbőrének és irhájának forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan nyersbőrre és irhára,

31. cikk

A védőkörzetben előállított juhgyapjúval, kérődzők szőrével és sertéssörtével kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó juhgyapjú, kérődzők szőre és sertéssörte forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan kezeletlen gyapjúra, szőrre, sörtére,

32. cikk

A védőkörzetben előállított egyéb állati termékekkel kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó, a 25–31. cikkben nem említett állati termékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik az (1) bekezdésben említett olyan termékekre:

c) amelyek meghatározott termékek esetén megfelelnek a VII. melléklet A. része 5–9. pontja megfelelő követelményeinek; vagy

e) amelyek csomagolt termékek, amelyeket mint in vitro diagnosztikumokat vagy laboratóriumi reagenseket kívánnak felhasználni.

33. cikk

A védőkörzetben előállított takarmánnyal, szálastakarmánnyal, szénával és szalmával kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó takarmány, szálastakarmány, széna és szalma forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik az olyan takarmányra, szálastakarmányra, szénára és szalmára, amelyet

c) olyan létesítményben állítottak elő, ahol nem tartanak fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat; vagy

d) olyan létesítményben állítottak elő, ahol nem tartanak fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat, és a nyersanyagot a c) bekezdésben említett vagy a védőkörzeten kívüli létesítményből szerzik be.

(3) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik az olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartó gazdaságokban termelt takarmányra, szálastakarmányra, szénára és szalmára, amely megfelel a VII. fejezet B. része 1. pontja előírásainak.

34. cikk

Eltérések engedélyezése és kiegészítő tanúsítvány

(1) A 24–33. cikkben előírt tilalmaktól való eltérést a hatáskörrel rendelkező hatóság csak azután engedélyezheti, kifejezetten az adott esetre vonatkozó határozattal, hogy ő maga is meggyőződött arról, hogy valamennyi vonatkozó előírást kellően hosszú ideig teljesítettek, mielőtt a termékek elhagyják a védőkörzetet, és nem áll fenn a ragadósszáj- és körömfájás-vírus terjedésének kockázata.

(2) A 25–33. cikkben foglalt tilalmaktól való eltéréshez szükséges, hogy a Közösségen belüli kereskedelem esetében a hatáskörrel rendelkező hatóság kiegészítő tanúsítványt bocsásson ki.

(3) A (2) bekezdésben előírt intézkedések részletes végrehajtási szabályai a 89. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadhatók el.

35. cikk

A tagállamok által a védőkörzetben alkalmazott további intézkedések

A védőkörzetben az ezzel az irányelvvel összhangban alkalmazandó intézkedéseken kívül a tagállamok további olyan nemzeti intézkedéseket hozhatnak, amelyeket szükségesnek és arányosnak ítélnek meg a ragadós száj- és körömfájás vírusának leküzdésére, figyelembe véve az érintett terület sajátos járványtani, állattenyésztési, gazdasági és társadalmi viszonyait. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az ilyen kiegészítő intézkedésekről.

36. cikk

A védőkörzetben alkalmazott intézkedések visszavonása

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetben alkalmazott intézkedések érvényben maradnak, amíg a következő követelmények nem teljesülnek:

(2) A védőkörzetre meghatározott intézkedések visszavonását követően a megfigyelési körzetben a 37–42. cikkben előírtak szerint alkalmazott intézkedéseket még legalább 15 napig alkalmazzák, amíg vissza nem vonják ezen intézkedéseket a 44. cikkel összhangban.

(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett vizsgálatot a fertőzés hiányának alátámasztása érdekében végzik el, legalább a III. melléklet 1. pontja kritériumainak megfelelően, és az kiterjed a III. melléklet 2.3. pontjában előírt intézkedésekre is a III. melléklet 2.1.1. és a 2.1.3. pontjában megadott kritériumok alapján.

37. cikk

A megfigyelési körzetben alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a 22. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazzák a megfigyelési körzetben.

(2) A 22. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt tilalomtól eltérve, és amennyiben nem áll rendelkezésre vágási kapacitás a megfigyelési körzetben, vagy az nem elégséges, a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok kiszállítását a megfigyelési körzetben lévő gazdaságokból, hogy azokat közvetlenül és hatósági felügyelet mellett a megfigyelési körzeten kívül eső valamely vágóhídra szállítsák és levágják, a következő feltételekre is figyelemmel:

c) a III. melléklet 2.2. pontjában említett statisztikai paraméterek figyelembevételével alapos klinikai vizsgálatnak vetettek alá meghatározott reprezentatív számú állatot, hogy kizárják a klinikailag megfertőződött állatok jelenlétét vagy annak gyanúját; és

38. cikk

A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok mozgása a megfigyelési övezetben

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat nem visznek ki a megfigyelési körzeten belüli gazdaságokból.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben említett tilalom nem vonatkozik az állat valamelyik alábbi céllal történő mozgatására:

c) az állatoknak a 37. cikk (2) bekezdésével összhangban történő szállítására;

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság csak azután engedélyezheti az állatoknak a (2) bekezdés a) pontjában említett mozgatását, hogy a hatósági állatorvos megvizsgálta a gazdaságban található valamennyi, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatot – a III. melléklet 2.2. pontjával összhangban vett minták vizsgálatát is ideértve – és kizárta a fertőzöttségre vagy kontaminációra gyanús állatok jelenlétét.

(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság csak azt követően engedélyezheti az állatoknak a (2) bekezdés b) pontjában előírt mozgatását, hogy a 37. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában előírt intézkedéseket kielégítő eredménnyel végrehajtották.

(5) A tagállamok haladéktalanul felkutatják azokat a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat, amelyeket a megfigyelési körzetben lévő gazdaságban fellépett legkorábbi fertőzés becsült időpontját megelőző legalább 21 napos időtartam során szállítottak ki a megfigyelési körzetből, és az állatok felkutatásának eredményéről tájékoztatják más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait.

39. cikk

A megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok friss húsával és ilyen húsból előállított húsipari termékekkel kapcsolatban alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó friss hús, darált hús és előkészített hús, valamint az ilyen húsokból előállított húsipari termékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetben található létesítményekben előállított, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó friss hús, darált hús, előkészített hús és húsipari termékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(3) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan friss húsra, darált húsra és előkészített húsra, amelyet a megfelelő védőkörzetben lévő gazdaságban fellépett legkorábbi fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyet az előállítása óta a fenti időpont után előállított húsoktól elkülönítve tároltak és szállítottak. Az ilyen húsokat a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott, egyértelmű jelöléssel azonnal meg kell különböztetni azoktól a húsoktól, amelyek nem alkalmasak a megfigyelési körzeten kívülre történő szállításra.

(4) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalmat nem kell alkalmazni az olyan állatokból előállított friss húsra, darált húsra és előkészített húsra, amelyeket legalább olyan szigorú feltételek mellett szállítottak vágóhídra, mint a 37. cikk (2) bekezdésének a)–e) pontjában előírtak, azzal a feltétellel, hogy a húsra vonatkoznak az (5) bekezdésben előírt intézkedések.

(5) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom az alábbi feltételek megléte mellett nem vonatkozik a megfigyelési körzetben található létesítményből származó friss húsra, darált húsra és előkészített húsra:

c) valamennyi ilyen friss húst, darált húst és előkészített húst megjelölnek a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezetének megfelelő állat-egészségügyi jelöléssel vagy – egyéb párosujjú patások húsa esetében – a 91/495/EGK irányelv I. mellékletének III. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelöléssel vagy – darált hús és előkészített hús esetében – a 95/65/EK irányelv I. mellékletének VI. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelöléssel;

(6) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik a megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból kinyert olyan húsból előállított húsipari termékekre, amelyeket a 2002/99/EK irányelvben előírt állat-egészségügyi jelöléssel láttak el és hatósági felügyelet mellett szállítottak valamely kijelölt üzembe kezelésre a VII. melléklet A. részének 1. pontjával összhangban.

(7) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan húsipari termékekre, amelyeket a megfigyelési körzetben található üzemekben állítottak elő, és amelyek vagy megfelelnek a (6) bekezdésben foglalt rendelkezéseknek, vagy amelyeket az (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelő húsokból állítottak elő.

(8) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelembe szánt friss hús, darált hús és előkészített hús megfelel az (5) és a (7) bekezdés feltételeinek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének a helyi állat-egészségügyi hatóság által vállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon üzemek jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(9) Az (1) bekezdésben előírt tilalomtól a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott meghatározott feltételek teljesítése esetén engedélyezhető eltérés, különösen a 30 napot meghaladó ideig fennálló megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatból előállított hús állat-egészségügyi jelölését illetően.

40. cikk

A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok megfigyelési körzetben előállított tejével és tejtermékeivel kapcsolatban alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tej és az ebből előállított tejtermékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetben előállított, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tej és tejtermékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(3) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó, a megfigyelési körzetből származó állatokból származó tejre és tejtermékekre, amelyeket a megfelelő védőkörzetben lévő gazdaságban legkorábban történt fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyeket előállításuk óta a fenti időpontot követően előállított tejtől és tejtermékektől elkülönítve tároltak és szállítottak.

(4) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó, a megfigyelési körzetből származó állatokból származó tejre és az ilyen tejből előállított tejtermékekre, amelyeket alávetettek a IX. melléklet A. vagy B. részében felsorolt kezelések egyikének, a tej vagy tejtermék felhasználásától függően. A kezelést a (6) bekezdésben megadott feltételek mellett az (5) bekezdésben említett üzemben vagy – amennyiben nincs ilyen üzem a megfigyelési körzetben – a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt és a megfigyelési és védőkörzeten kívül található üzemekben végzik el.

(5) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan tejre és tejtermékekre, amelyeket a megfigyelési körzetben lévő üzemekben állítottak elő a (6) bekezdésben megadott feltételek mellett.

(6) A (4) és (5) bekezdésben említett üzemeknek meg kell felelniük a következő feltételeknek:

c) a teljes termelési folyamat során a tejet egyértelműen azonosítják és elkülönítve szállítják, illetve tárolják az olyan tejtől és tejtermékektől, amelyeket nem a megfigyelési körzeten kívülre történő szállításra szánnak;

(7) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelemre szánt tej megfelel a (6) bekezdésben foglalt feltételeknek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének a helyi állat-egészségügyi hatóság által felvállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon létesítmények jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(8) A nyers tejnek a megfigyelési körzetben található gazdaságokból a védő- és a megfigyelési körzeten kívül található üzemekbe való szállítására és ennek a tejnek a feldolgozására a következő feltételek vonatkoznak:

c) a szállítást olyan járművekkel végzik, amelyeket a szállítási művelet előtt kitakarítottak és fertőtlenítettek, és amelyeket úgy alakítottak ki és tartanak karban, hogy nem szivárog belőlük a tej szállítás közben, és úgy vannak felszerelve, hogy a tej betöltése és lefejtése során elkerülhető az aeroszolszóródás;

d) mielőtt a jármű elhagyja a gazdaságot, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból gyűjtötték be a tejet, megtisztítják és fertőtlenítik az összekötő csöveket, a gumikat, a sárhányókat, a gépkocsi alsó részeit és minden olyan helyet, ahová a tej kifolyt, és az utolsó fertőtlenítés után, valamint a megfigyelési körzet elhagyása előtt a jármű nem érint a védő- és a megfigyelési körzetben lévő olyan gazdaságot, amelyben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak;

(9) A megfigyelési körzetben található gazdaságokban tartott, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyerstej-mintáinak a ragadós száj- és körömfájás diagnosztizálására engedélyezett állat-egészségügyi diagnosztikai laboratóriumon kívüli egyéb laboratórium számára történő begyűjtéséhez és odaszállításához, valamint a tej ilyen laboratóriumban történő feldolgozásához hatósági engedély szükséges, és a ragadósszáj- és körömfájás-vírus esetleges terjedésének megelőzésére irányuló intézkedések vonatkoznak rá.

41. cikk

Fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok megfigyelési körzetben termelődött trágyájának szállítása és kiszórása

(1) A tagállamok biztosítják, hogy ne legyen engedélyezett a trágyának a megfigyelési körzetben található azon gazdaságokból és egyéb – mint például a 16. cikkben említett – létesítményekből a körzeten belülre és azon kívülre történő szállítása és kiszórása, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

(2) Az (1) bekezdésben előírt tilalomtól való eltérésként a hatáskörrel rendelkező hatóság kivételes körülmények között engedélyezheti a trágya kiszállítását használat előtt és után alaposan letisztított és lefertőtlenített szállítóeszközzel, hogy azt kiszórják a megfigyelési körzetben lévő kijelölt területeken, kellő távolságra az olyan gazdaságoktól, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, amennyiben teljesítik a következő feltételek valamelyikét:

c) a trágyára a 29. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezés vonatkozik.

42. cikk

A megfigyelési körzetben előállított egyéb állati termékekkel kapcsolatos intézkedések

A tagállamok biztosítják, hogy a 39–41. cikkben említetteken kívüli állati eredetű termékek forgalomba hozatalára is betartják a 28. és 30–32. cikkben előírt feltételeket.

43. cikk

A tagállamok által a megfigyelési körzetben alkalmazott további intézkedések

A 37–42. cikkben foglalt intézkedéseken kívül a tagállamok további olyan nemzeti intézkedéseket hozhatnak, amelyeket szükségesnek és arányosnak ítélnek a ragadós száj- és körömfájás vírusának leküzdésére, figyelembe véve az érintett terület sajátos járványtani, állattenyésztési, gazdasági és társadalmi viszonyait. Amennyiben szükségesnek tartják a lófélék mozgásának korlátozására irányuló intézkedéseket, ezeknek az intézkedéseknek figyelembe kell venniük a VI. mellékletben előírtakat.

44. cikk

A megfigyelési körzetben alkalmazott intézkedések visszavonása

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetben alkalmazott intézkedések érvényben maradnak, amíg a következő követelmények nem teljesülnek:

c) vizsgálatot végeztek, és az negatív eredményt adott.

(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett vizsgálat a III. melléklet 1. pontja kritériumainak megfelelően végzik el, annak alátámasztására, hogy nincs fertőzés a megfigyelési körzetben, és a vizsgálat kiterjed a III. melléklet 2.4. pontjában előírt intézkedésekre is a III. melléklet 2.1. pontjában megadott kritériumok alapján.

7. SZAKASZ

RÉGIÓKBA SOROLÁS, A MOZGÁS ELLENŐRZÉSE ÉS AZONOSÍTÁS

45. cikk

Régiókba sorolás

(1) A 90/425/EK irányelv, és különösen annak 10. cikke sérelme nélkül, amennyiben az ezen irányelvvel összhangban hozott intézkedések ellenére úgy tűnik, hogy a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjed, és a járvány kiterjedtté válik, valamint bármely olyan esetben, amikor sürgősségi vakcinázást hajtanak végre, a tagállamok területüket egy vagy több, korlátozás alatt álló, illetve szabad övezetre osztják.

(2) A tagállamok haladéktalanul részletes értesítést küldenek a Bizottságnak a korlátozás alatt álló övezetben végrehajtott intézkedésekről és a Bizottság felülvizsgálja, szükség esetén módosítja, valamint érvényesíti az intézkedéseket a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.

(3) A tagállamoknak az (1) bekezdésben említett régiókba sorolási kötelezettsége sérelme nélkül, a régiókba sorolásról, illetve a korlátozás alatt álló övezetben alkalmazandó intézkedésekről a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően hozható határozat. E határozat hatásai kiterjedhetnek a szomszédos, az intézkedések meghozatalakor nem fertőzött tagállamokra.

(4) A korlátozás alatt álló övezet határainak kijelölését megelőzően alapos járványügyi értékelést kell végezni a helyzetet illetően, különös tekintettel a behurcolás lehetséges időpontjára és feltételezhető helyére, a járvány lehetséges terjedésére és a ragadós száj- és körömfájás felszámolásának várható időtartamára.

(5) A korlátozás alatt álló övezet határait – amennyire csak lehetséges – a közigazgatási határok és földrajzi választóvonalak alapján jelölik ki. A régiókba sorolás a régiók helyett nagyobb közigazgatási egységekből indul ki. A 13. cikkben előírt járványtani vizsgálat eredményeinek ismeretében a korlátozás alatt álló övezet kiterjedése csökkenthető egy alrégió méreténél nem kisebb területre és szükség esetén a szomszédos alrégiókra. Amennyiben a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedni kezd, a korlátozás alatt álló övezetet további régiók vagy alrégiók bevonásával bővítik.

46. cikk

Valamely tagállam korlátozás alatt álló övezetében alkalmazott intézkedések

(1) Amennyiben régiókba sorolást alkalmaznak, a tagállamok biztosítják legalább a következő intézkedések meghozatalát:

c) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok és az ilyen állatokból származó termékek egyedi tanúsítása és azon emberi fogyasztásra szánt termékek közösségi jogszabályokkal összhangban történő állat-egészségügyi jelölése, amelyeket a korlátozás alatt álló övezeten kívülre történő szállításra szántak és arra alkalmasak.

(2) Amennyiben régiókba sorolást alkalmaznak, a tagállamok felkutatják legalább azokat a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat, amelyeket a ragadós száj- és körömfájás vírusa feltételezett behurcolásának időpontja és a régiókba sorolás végrehajtása közötti időszakban szállítottak ki a korlátozás alatt álló területről egy másik tagállamba, és az ilyen állatokat hatósági állatorvosi ellenőrzés mellett elkülönítik addig, amíg az esetleges fertőzést vagy kontaminációt hatóságilag ki nem zárják.

(3) A tagállamok együttműködnek azon friss hús, nyers tej és nyerstej-termékek felkutatásában, amelyeket a ragadós száj- és körömfájás vírusa feltételezett behurcolásának időpontja és a régiókba sorolás végrehajtása közötti időszakban a korlátozás alatt álló területen állítottak elő, és fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származnak. Az ilyen nyers húst a VII. melléklet A. része 1. pontjával összhangban, a nyers tejet és nyerstej-termékeket pedig a IX. melléklet A. vagy B. részével összhangban kezelik a felhasználástól függően vagy visszatartják, amíg a ragadós száj- és körömfájás vírusával való esetleges kontaminációt hatóságilag ki nem zárják.

(4) Meghatározott intézkedések – különösen amelyek a korlátozás alatt álló területről származó, a korlátozás alatt álló területen kívül forgalomba hozni nem kívánt, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó termékek állat-egészségügyi jelölésére vonatkoznak – a 2002/99/EK irányelv 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban fogadhatók el.

47. cikk

A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok azonosítása

(1) A háziasított szarvasmarha-, juh- és kecskefélék, valamint a sertés azonosítására vonatkozó közösségi jogszabályok sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a területükön ragadósszáj- és körömfájás-járvány tör ki, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok csak akkor hagyhatják el a gazdaságot, ahol tartják őket, ha oly módon vannak azonosítva, amely lehetővé teszi a hatáskörrel rendelkező hatóság számára, hogy gyorsan felkutassa mozgásukat és származási gazdaságukat vagy bármely olyan gazdaságot, amelyet elhagytak. A 15. cikk (1) bekezdésében és a 16. cikk (1) bekezdésében említett különleges esetekben azonban a hatáskörrel rendelkező hatóság – bizonyos körülmények között és az egészségügyi helyzetre tekintettel – engedélyezhet egyéb módokat is az állatok mozgásának, származási gazdaságának vagy egyéb olyan gazdaságnak a felkutatására, amelyet elhagytak. Az ilyen állatok azonosításának vagy származási gazdasága felkutatásának szabályait a hatáskörrel rendelkező hatóság határozza meg, és erről értesíti a Bizottságot.

(2) Az állatoknak a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezés konkrét céljából és különösen az 52. és 53. cikkel összhangban végzett vakcinázás esetén alkalmazott kiegészítő, tartós és letörölhetetlen jelölésével kapcsolatban a tagállamok által hozott intézkedések a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosíthatók.

48. cikk

A mozgás ellenőrzése ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés esetén

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a területükön fellépő ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés esetén a következő intézkedéseket alkalmazzák a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok mozgásának ellenőrzésére a 45. cikkel összhangban létesített, korlátozás alatt álló övezetben:

(2) A tagállamok kiterjeszthetik az (1) bekezdésben előírt valamennyi intézkedést vagy azok némelyikét a korlátozásmentes övezet egészére vagy annak egy részére.

8. SZAKASZ

VAKCINÁZÁS

49. cikk

A ragadósszáj- és körömfájás-vakcinák felhasználása, gyártása, értékesítése és ellenőrzése

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

c) a ragadósszáj- és körömfájás-vakcinák forgalomba hozatala a hatáskörrel rendelkező hatóság felügyelete alatt áll a közösségi jogszabályokkal összhangban;

50. cikk

Határozat a sürgősségi vakcinázás bevezetéséről

(1) Határozat hozható a sürgősségi vakcinázás bevezetéséről, amennyiben a következő feltételek közül legalább egy teljesül:

c) más tagállamok veszélyeztetettek annak következtében, hogy járványtanilag jelentős kapcsolat van a területükön lévő gazdaságok és olyan tagállam területén lévő, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartó gazdaságok között, ahol ragadósszáj- és körömfájás-kitörést észleltek;

(2) Amikor sürgősségi vakcinázás bevezetéséről határoznak, tekintetbe kell venni a 15. cikkben előírt intézkedéseket és a X. mellékletben felsorolt kritériumokat.

(3) A sürgősségi vakcinázás bevezetéséről szóló határozatot a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(4) A sürgősségi vakcinázásnak a területén történő bevezetéséről szóló, a (3) bekezdésben említett határozatot kérheti:

b) az (1) bekezdés b), c) vagy d) pontjában említett valamely tagállam.

(5) A (3) bekezdéstől eltérve, az érintett tagállam is határozhat a sürgősségi vakcinázás bevezetéséről és végrehajthatja azt ezzel az irányelvvel összhangban, miután írásban értesítette a Bizottságot, és ezen értesítés az 51. cikkben előírt információkat is tartalmazza.

(6) Amennyiben valamely tagállam sürgősségi vakcinázást vezet be az (5) bekezdéssel összhangban, az erről szóló határozatot azonnal felül kell vizsgálni az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságban és közösségi intézkedéseket kell elfogadni a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban.

(7) A (4) bekezdéstől eltérve, a sürgősségi vakcinázásnak valamely tagállamban történő, az (1) bekezdés a) pontjában említett bevezetéséről szóló határozat, a Bizottság saját kezdeményezésére, az érintett tagállammal együttműködésben is elfogadható a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban, ha az (1) bekezdés a) pontjában és az (1) bekezdés b) pontjában szereplő feltétel fennáll.

51. cikk

A sürgősségi vakcinázás feltételei

(1) Az 50. cikk (3) és (4) bekezdésében foglaltakkal összhangban sürgősségi vakcinázás bevezetéséről szóló határozatban meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek mellett az ilyen vakcinázást elvégzik, és e feltételeknek ki kell térniük legalább a következőkre:

c) a vakcinázási kampány időtartamára;

(2) A sürgősségi vakcinázás az (1) bekezdésben előírtak szerinti feltételeinek biztosítaniuk kell, hogy a vakcinázást az 52. cikkel összhangban végezzék el, függetlenül attól, hogy a vakcinázott állatokat később levágják vagy életben hagyják.

(3) A tagállamok biztosítják, hogy felvilágosító programok induljanak a lakosság tájékoztatására a vakcinázott állatokból származó, emberi fogyasztásra szánt hús, tej és tejtermékek biztonságosságáról.

52. cikk

Védővakcinázás

(1) A védővakcinázást alkalmazó tagállamok biztosítják, hogy:

c) a vakcinázási övezetben alkalmazott valamennyi intézkedést a 7. szakaszban előírt intézkedések sérelme nélkül hajtják végre;

ii. miután a védő- vagy megfigyelési körzetben alkalmazott intézkedéseket visszavonták, a vakcinázási övezetben az 54–58. cikkben előírtak szerint alkalmazandó intézkedéseket továbbra is alkalmazni kell.

(2) A védővakcinázást alkalmazó tagállamok biztosítják, hogy a vakcinázási övezetet egy, a vakcinázási övezet határaitól számítva legalább 10 km széles (az OIE által megfigyelési övezetként meghatározott) megfigyelési terület vegye körül:

c) amelyben a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok mozgását a hatáskörrel rendelkező hatóságnak ellenőriznie kell;

53. cikk

Szupresszív vakcinázás

(1) A tagállamok értesítik a Bizottságot, amennyiben – az 50. cikkel összhangban és valamennyi fennálló körülményt figyelembe véve – a szupresszív vakcinázás bevezetése mellett határoznak, továbbá részletes tájékoztatást adnak a meghozandó védelmi intézkedésekről, amelyek magukban foglalják legalább a 21. cikkben előírtakat.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy szupresszív vakcinázást

Azonban logisztikai okokból és a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérve az ilyen gazdaságokban az állatok leölése elhalasztható annyi ideig, amennyi szükséges ahhoz, hogy megfeleljenek a 93/119/EGK irányelvnek és az ezen irányelv 10. cikke (1) bekezdése c) pontja rendelkezéseinek.

54. cikk

A vakcinázási övezetben a sürgősségi vakcinázás megkezdésétől a vakcinázás befejezését követő legalább 30 nap elteltéig tartó időszak (1. fázis) során alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a (2)–(6) bekezdésben előírt intézkedéseket alkalmazzák a vakcinázási övezetben a sürgősségi vakcinázás megkezdésétől a vakcinázás befejezését követő legalább 30 nap elteltéig tartó időszak során.

(2) A fertőzésre fogékony fajba tartozó élő állatok mozgása a gazdaságok között a vakcinázási övezeten belül és onnan kifelé tilos.

Az első albekezdésben előírt tilalomtól eltérve, és az ilyen élő állatok, illetve ezen állatok származási és rendeltetési állományának klinikai vizsgálatát követően a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti, hogy azonnali vágás céljából közvetlenül olyan vágóhídra szállítsák őket, amelyet a hatáskörrel rendelkező hatóság jelölt ki, és a vakcinázási övezeten belül vagy kivételes esetben az övezet közelében található.

(3) Az (1) bekezdésben említett időszak során levágott vakcinázott állatokból nyert friss húst

(4) A vakcinázott állatokból származó tej és tejtermékek forgalomba hozhatók a vakcinázási övezeten belül és kívül is, feltéve hogy – attól függően, hogy a végfelhasználásnál emberi vagy nem emberi fogyasztásra szánják őket – elvégezték rajtuk a IX. melléklet A. és B. részében említett kezelések legalább egyikét. A kezelést az (5) bekezdésben megadott feltételek mellett a vakcinázási övezetben található üzemekben kell végezni, vagy, amennyiben nincs ilyen üzem az övezetben, a vakcinázási övezeten kívül található üzemekben, ahová a nyers tejet a (7) bekezdésben megadott feltételek mellett szállítják.

(5) A (4) bekezdésben említett üzemeknek meg kell felelniük a következő feltételeknek:

c) a teljes termelési folyamat során a tejet egyértelműen azonosítják és elkülönítve szállítják, illetve tárolják az olyan nyers tejtől és nyerstej-termékektől, amelyeket nem a vakcinázási övezeten kívülre történő szállításra szántak;

(6) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy Közösségen belüli kereskedelemre szánt tej megfelel a (5) bekezdésben foglalt feltételeknek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének a helyi állat-egészségügyi hatóság által vállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon üzemek jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(7) A nyers tejnek a vakcinázási övezetben található gazdaságokból a vakcinázási övezeten kívül található üzemekbe való szállítására és ennek a tejnek a feldolgozására a következő feltételek vonatkoznak:

c) a szállítást olyan járművekkel végzik, amelyeket a szállítási művelet előtt kitakarítottak és fertőtlenítettek, és amelyeket úgy alakítottak ki és tartanak karban, hogy szállítás közben nem szivárog belőlük a tej, és úgy vannak felszerelve, hogy a tej betöltése és lefejtése során elkerülhető az aeroszolszóródás;

d) mielőtt a jármű elhagyja a gazdaságot, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból gyűjtötték be a tejet, megtisztítják és fertőtlenítik az összekötő csöveket, a gumikat, a sárhányókat, a gépkocsi alsó részeit és minden olyan helyet, ahová a tej kifolyt, és az utolsó fertőtlenítés után, valamint a vakcinázási övezet elhagyása előtt a jármű nem érint a vakcinázási övezetben lévő olyan gazdaságot, amelyben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak;

(8) A vakcinázási övezetben található gazdaságokban tartott, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyerstej-mintáinak a ragadós száj- és körömfájás diagnosztizálására engedélyezett állat-egészségügyi diagnosztikai laboratóriumon kívüli egyéb laboratórium számára történő begyűjtése, odaszállítása és a tej ilyen laboratóriumban való feldolgozása tilos.

(9) Fel kell függeszteni a sperma mesterséges termékenyítés céljából történő, a vakcinázási övezetben található spermagyűjtő központokban tartott, fertőzésre fogékony fajba tartozó donor állatokból végzett gyűjtését.

Az első albekezdésben előírt tilalomtól eltérve a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a vakcinázási övezetben a sperma gyűjtését spermagyűjtő központokban fagyasztott sperma előállítása céljából, a következő feltételek mellett:

1. a donor állatokat nem vakcinázták és a 28. cikk (3) bekezdése b) és c) pontjának feltételeit kell alkalmazni; vagy

(10) A petesejtek és embriók gyűjtése donor állatokból tilos.

(11) A (9) és (10) bekezdésben említetteken kívüli állati eredetű termékek forgalomba hozatalára a 30., 31., 32. és 41. cikkben előírt feltételek vonatkoznak.

55. cikk

A vakcinázási övezetben a sürgősségi vakcinázástól a vizsgálat és a gazdaságok besorolásának befejezéséig tartó időszak (2. fázis) során alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a (2)–(5) bekezdésben előírt intézkedéseket alkalmazzák a vakcinázási övezetben a legkorábban a sürgősségi vakcinázás befejezésének időpontja után 30 nappal kezdődő és az 56. és 57. cikkben előírt intézkedések végrehajtásával végződő időszak során.

(2) A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok mozgása a gazdaságok között a vakcinázási övezeten belül és onnan kifelé tilos.

(3) A (2) bekezdésben előírt tilalomtól eltérve, a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat azonnali vágás céljából az 57. cikk (5) bekezdésében említett gazdaságokból közvetlenül a vakcinázási övezeten belül vagy kívül található vágóhídra szállítsák, a következő feltételek mellett:

c) a szállítóeszközt kitisztítják és fertőtlenítik a berakodást megelőzően és az állatok szállítását követően, továbbá a tisztítás és fertőtlenítés dátumát és pontos időpontját feljegyzik a szállítóeszköz menetlevelébe;

(4) Vakcinázott nagy- és kiskérődzőkből az (1) bekezdésben említett időszak során nyert friss hús – a belsőségeket kivéve – forgalomba hozható a vakcinázási övezeten belül és kívül a következő feltételek mellett:

c) az összes ilyen friss húson feltüntetik a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezetének megfelelő állat-egészségügyi jelölést, vagy egyéb párosujjú patások húsa esetében a 91/495/EGK irányelv I. mellékletének III. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelölést, vagy darált hús és előkészített hús esetében a 94/65/EK irányelv I. mellékletének VI. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelölést;

(5) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelemre szánt friss hús megfelel a (4) bekezdés feltételeinek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének a helyi állat-egészségügyi hatóság által vállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon üzemek jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(6) Az (1) bekezdésben említett időszak során levágott vakcinázott sertésekből nyert friss húst ellátják a 2002/99/EK irányelvben előírt állat-egészségügyi jelöléssel, a jelöletlen húsoktól elkülönítve tárolják és szállítják, és ezt követően zárt konténerekben a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt üzembe szállítják a VII. melléklet A. részének 1. pontjával összhangban végzendő kezelés céljából.

(7) A vakcinázott állatokból származó tej és tejtermékek forgalomba hozhatók a vakcinázási övezeten belül és kívül is, feltéve hogy – attól függően, hogy a végfelhasználásnál emberi vagy nem emberi fogyasztásra szánják őket – elvégezték rajtuk a IX. melléklet A. és B. részében említett kezelések legalább egyikét. A kezelést a vakcinázási övezetben vagy azon kívül található üzemben végezték, az 54. cikk (4)–(8) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban.

(8) Sperma, petesejtek és embriók fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból történő begyűjtését illetően az 54. cikk (9) és (10) bekezdésében előírt intézkedéseket továbbra is alkalmazni kell.

(9) A (4), (6) (7) és (8) bekezdésben említetteken kívüli állati eredetű termékek forgalomba hozatalára a 30., 31., 32. és 41. cikkben előírt feltételek vonatkoznak.

56. cikk

Klinikai és szerológiai vizsgálat a vakcinázási övezetben (2A. fázis)

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a (2) és (3) bekezdésben előírt intézkedéseket alkalmazzák a vakcinázási övezetben a legkorábban a sürgősségi vakcinázás befejezését 30 nappal követően kezdődő és a klinikai és szerológiai vizsgálat befejezésével végződő időszak során.

(2) Vizsgálatot végeznek azzal a céllal, hogy azonosítsák a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok azon állományait, amelyek érintkeztek a ragadós száj- és körömfájás vírusával, de a betegség nyilvánvaló klinikai tünetekeit nem mutatják. E vizsgálat magában foglalja a fertőzésre fogékony fajba tartozó valamennyi állat klinikai vizsgálatát a vakcinázási övezetben lévő valamennyi állományra kiterjedően, valamint laboratóriumi vizsgálatot a (3) bekezdéssel összhangban.

(3) A laboratóriumi vizsgálatot olyan tesztek felhasználásával végzik el, amelyek megfelelnek a diagnosztikai tesztekre vonatkozó, a XIII. mellékletben felsorolt kritériumoknak, a 89. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban jóváhagyják őket, és megfelelnek a következő feltételek egyikének:

a) a ragadós száj- és körömfájás vírusával való fertőzésnek a ragadósszáj- és körömfájás-vírus nem strukturális proteinjeivel szemben termelődő ellenanyagok kimutatásán alapuló vizsgálatával vagy egyéb jóváhagyott módszerrel történő vizsgálata megfelel a III. melléklet 2.2. pontjában megállapított, a gazdaságokban történő mintavételre vonatkozó feltételeknek. Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság emellett jelzőállatokat is használ, figyelembe kell venni a fertőzött gazdaságok újratelepítésének az V. mellékletben ismertetett feltételeit;

57. cikk

Az állományok osztályozása a vakcinázási övezetben (2B. fázis)

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a gazdaságok, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, megfelelnek az alábbiaknak:

(2) Az olyan gazdaságokra, amelyekben legalább egy fertőzöttségre gyanús állat található, és ahol megerősítették a ragadós száj- és körömfájás vírusának jelenlétét az I. mellékletben megállapított kritériumoknak megfelelően, a 10. és 21. cikkben előírt intézkedéseket kell alkalmazni.

(3) Az olyan gazdaságokra, amelyekben legalább egy olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó állat található, amely a ragadós száj- és körömfájás vírusával való korábbi érintkezés során gyaníthatóan megfertőződött, de a gazdaságban lévő, fertőzésre fogékony fajba tartozó valamennyi állatra kiterjedő későbbi vizsgálat a cirkuláló ragadósszáj- és körömfájás-vírus hiányát állapította meg, legalább a következő intézkedéseket kell alkalmazni:

c) az állatok újratelepítése az V. melléklettel összhangban történik.

(4) A tagállamok biztosítják, hogy a következő intézkedéseket alkalmazzák a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó és az 56. cikk (1) bekezdésében említett időtartam során előállított termékekre:

(5) Azokra a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokra, amelyeket olyan gazdaságokban tartanak, ahol hatóságilag kizárták a korábbi vagy jelenlegi ragadósszáj- és körömfájás-fertőzést az 56. cikk (3) bekezdésével összhangban, alkalmazhatók az 58. cikkben előírt intézkedések.

58. cikk

A vizsgálat és a gazdaságok osztályozásának befejezése, valamint a ragadós száj- és körömfájástól és fertőzéstől mentes státus visszanyeréséig a vakcinázási övezetben alkalmazandó intézkedések (3. fázis)

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a (2)–(6) bekezdésben előírt intézkedéseket alkalmazzák a vakcinázási övezetben az 57. cikkben meghatározott intézkedések befejezését követően és a ragadós száj- és körömfájástól és fertőzéstől mentes státusnak az 59. cikkel összhangban történő visszanyeréséig.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok a vakcinázási övezetben lévő gazdaságok között csak engedéllyel mozoghassanak.

(3) A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nem hagyhatják el a vakcinázási övezetet. E tilalomtól eltérve engedélyezhető a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok közvetlenül a vágóhídra való szállítása azonnali vágás céljából az 55. cikk (3) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően.

(4) A (2) bekezdésben meghatározott tilalomtól eltérve, a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó, nem vakcinázott állatok szállítását a következő rendelkezésekkel összhangban:

b) az állatok forgalmát legalább 30 napos időszakra szüneteltették a származási gazdaságban, amely során fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat nem vittek be a gazdaságba; és

c) a származási gazdaság nem védő- vagy megfigyelési körzetben található; és

(5) A vakcinázott anyaállatok nem vakcinázott utódai nem hagyhatják el a származási gazdaságot, kivéve ha szállításuk a következő helyek egyikére történik:

c) a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt gazdaság, ahonnan az utód közvetlenül a vágóhídra szállítandó;

(6) A fertőzésre fogékony fajba tartozó, nem vakcinázott állatok friss húsa a következő feltételek mellett hozható forgalomba a vakcinázási övezeten belül és kívül:

c) csak az a) pontban említett vagy a vakcinázási övezeten kívül nevelt és/vagy levágott állatokból előállított friss húst vagy a (8) bekezdésben említett friss húst dolgoznak fel az üzemben;

(7) Az (1) bekezdésben említett időtartam alatt levágott, fertőzésre fogékony fajba tartozó, vakcinázott állatokból vagy a vakcinázott állatok nem vakcinázott szeropozitív utódaiból nyert friss húst ellátják a 2002/99/EK irányelvben előírt állat-egészségügyi jelöléssel, az e jelöléssel el nem látott hústól elkülönítve tárolják és szállítják, és később zárt konténerekben szállítják a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt valamely üzembe, hogy ott a VII. melléklet A. részének I. pontjával összhangban kezeljék.

(8) A (7) bekezdésben foglaltaktól eltérve, a vakcinázott nagy- és kiskérődzőkből vagy azok nem vakcinázott szeropozitív utódaiból előállított friss hús és megtisztított belsőségek forgalomba hozhatók a vakcinázási övezeten belül és kívül a következő feltételek mellett:

c) az összes ilyen friss húson feltüntetik a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezetének megfelelő állat-egészségügyi jelölést, vagy egyéb párosujjú patások húsa esetében a 91/495/EGK irányelv I. mellékletének III. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelölést, vagy darált hús és előkészített hús esetében a 94/65/EK irányelv I. mellékletének VI. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelölést;

(9) A (7) bekezdéstől eltérve, vakcinázott sertésekből vagy azok nem vakcinázott szeropozitív utódaiból a vizsgálat kezdetétől az 57. cikkben előírt intézkedéseknek a teljes vakcinázási övezetben történő végrehajtásáig és az övezetben feljegyzett utolsó ragadósszáj- és körömfájás-kitörést követően legalább 3 hónap elteltéig tartó időszak során előállított friss hús csak a származási tagállam belföldi piacán hozható forgalomba a vakcinázási övezeten belül és kívül a következő feltételek mellett:

c) az összes ilyen friss húst ellátják a 2002/99/EK irányelv 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban meghatározandó állat-egészségügyi jelöléssel;

(10) Olyan tagállam, amely nem azonos a (9) bekezdésben említett tagállammal, kérheti, hogy hozzanak döntést a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a (9) bekezdésben említett hús forgalomba hozatalának a területére vagy területének egy részére való kiterjesztéséről, az ugyanezen eljárás folyamán megállapítandó feltételek szerint.

(11) A vakcinázott sertésekből származó, a (9) bekezdésben említett időpontot követően és a fertőzéstől mentes státusnak a 61. cikkel összhangban történő visszanyeréséig előállított friss húsnak a vakcinázási övezetből történő kiszállítására vonatkozó szabályokról a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell határozni.

(12) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelemre szánt friss hús megfelel a (6) és a (8) bekezdésben előírt és adott esetben a (10) bekezdés rendelkezései szerinti feltételeknek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének a helyi állat-egészségügyi hatóság által vállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon üzemek jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket azok ilyen tanúsítás céljára jóváhagytak.

(13) A (8) bekezdéstől eltérve, a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően határozhatnak egy, a (8) bekezdés c) pontjában és a (9) bekezdés c) pontjában említett egészségügyi jellel össze nem téveszthető különleges egészségügyi jelről a kérődzőknek a VIII. melléklet A. részében foglaltakkal összhangban történő kezelés alá nem eső húsa és az ilyen húsból előállított darált hús és előkészített hús jelölésére, amelyeket a származási tagállam egy meghatározott régiójában kívánnak forgalomba hozni.

(14) A vakcinázott állatokból származó tej és tejtermékek forgalomba hozhatók a vakcinázási övezeten belül és kívül is, feltéve hogy – attól függően, hogy a végfelhasználásnál emberi vagy nem emberi fogyasztásra szánják őket – elvégezték rajtuk a IX. melléklet A. és B. részében említett kezelések legalább egyikét. A kezelést a vakcinázási övezetben található üzemben végezték, az 54. cikk (4)–(7) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban.

(15) A megfigyelési körzetben található gazdaságokban tartott, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyerstej-mintáinak a ragadós száj- és körömfájás diagnosztizálására engedélyezett állat-egészségügyi diagnosztikai laboratóriumon kívüli egyéb laboratórium számára történő begyűjtéséhez és odaszállításához, valamint a tej ilyen laboratóriumban történő feldolgozásához hatósági engedély szükséges, és a ragadósszáj- és körömfájás-vírus esetleges terjedésének megelőzésére irányuló megfelelő intézkedések vonatkoznak rá.

(16) A (6)–(11), a (13)–(15) bekezdésben említetteken kívüli állati eredetű termékek forgalomba hozatalára a 30., 31., 32. és 42. cikkben előírt feltételek vonatkoznak.

9. SZAKASZ

A RAGADÓS SZÁJ- ÉS KÖRÖMFÁJÁSTÓL MENTES ÉS FERTŐZÉSMENTES STÁTUS VISSZANYERÉSE

59. cikk

A ragadós száj- és körömfájástól mentes és fertőzésmentes státus visszanyerése

Valamely tagállam vagy annak egy régiója ragadósszáj- és körömfájás-mentes és fertőzésmentes státusát a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően nyeri vissza, tekintetbe véve a 60. és 61. cikkben említett feltételeket.

60. cikk

A státus visszanyerése a ragadós száj- és körömfájás sürgősségi vakcinázás igénybevétele nélkül történő felszámolását követően

(1) Valamely tagállam vagy a 45. cikkel összhangban regionalizált valamely tagállam régiója, miután védekezést folytatott egy vagy több ragadósszáj- és körömfájás-kitörés ellen és azt vakcinázás igénybevétele nélkül felszámolta, korábbi ragadósszáj- és körömfájás-mentes és fertőzésmentes státusát a következő feltételek mellett nyeri vissza:

(2) A ragadósszáj- és körömfájás-mentes és fertőzésmentes státus visszanyeréséről szóló határozatokat a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

61. cikk

A státus visszanyerése a ragadós száj- és körömfájás vakcinázás segítségével történő felszámolását követően

(1) Valamely tagállam vagy a 45. cikkel összhangban regionalizált valamely tagállam régiója, miután védekezést folytato