I.8.1.

A tiszta, száraz szálak tömegszázalékának számítása, a szál előkezelés alatt fellépő tömegveszteségének figyelembevétele nélkül. I.8.1.1. 1. VÁLTOZAT A következő képletek akkor alkalmazhatók, ha a keverék egyik komponensét az egyik próbadarabból, a másik komponensét pedig egy második próbadarabból távolítjuk el: P 3% = 100 – (P 1% + P 2%) P1% az első tiszta, száraz első komponens százalékaránya (az első próbadarabból az első reagenssel kioldott komponens), P2% a második tiszta, száraz komponens százalékaránya (a második próbadarabból a második reagenssel kioldott komponens), P3% a harmadik tiszta, száraz komponens százalékaránya (az a komponens, amelyet egyik próbadarabból sem oldottunk ki), m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelés után, m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelés után, r1 a maradék száraz tömege, miután az első próbadarabból az első reagenssel eltávolítottuk az első komponenst, r2 a maradék száraz tömege, miután a második próbadarabból a második reagenssel eltávolítottuk a második komponenst, d1 korrekciós tényező az első próbadarabból nem kioldott második komponens első reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez ( 16 ), d2 korrekciós tényező az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponens első reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez, d3 korrekciós tényező a második próbadarabból nem kioldott első komponens második reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez, d4 korrekciós tényező a második próbadarabból nem kioldott harmadik komponens második reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez. I.8.1.2. 2. VÁLTOZAT A következő képletek akkor alkalmazhatók, ha az (a) komponenst az első próbadarabból távolítjuk el, a másik két (b + c) komponens a maradék, két (a + b) komponenst pedig a második próbadarabból távolítunk el, és a maradék a harmadik (c) komponens: P 1% = 100 – (P 2% + P 3%) P1% az első tiszta, száraz első komponens százalékaránya (az első próbadarabból az első reagenssel kioldott komponens), P2% a második tiszta, száraz komponens százalékaránya (a második próbadarabból a második reagenssel – az első komponenssel egyidejűleg – kioldott komponens), P3% a harmadik tiszta, száraz komponens százalékaránya (az a komponens, amelyet egyik próbadarabból sem oldottunk ki), m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelés után, m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelés után, r1 a maradék száraz tömege, miután az első próbadarabból az első reagenssel eltávolítottuk az első komponenst, r2 a maradék száraz tömege, miután a második próbadarabból a második reagenssel eltávolítottuk az első és a második komponenst, d1 korrekciós tényező az első próbadarabból nem kioldott második komponens első reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez, d2 korrekciós tényező az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponens első reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez, d4 korrekciós tényező a második próbadarabból nem kioldott harmadik komponens második reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez. I.8.1.3. 3. VÁLTOZAT A következő képletek akkor alkalmazhatók, ha két (a + b) komponenst az egyik próbadarabból távolítunk el, a harmadik (c) komponens a maradék, két (b + c) komponenst pedig egy második próbadarabból távolítunk el, és az első (a) komponens a maradék: P 2% = 100 – (P 1% + P 3%) P1% az első tiszta, száraz komponens százalékaránya (a reagenssel kioldott komponens), P2% a második tiszta, száraz komponens százalékaránya (a reagenssel kioldott komponens), P3% a harmadik tiszta, száraz komponens százalékaránya (a második próbadarabból a reagenssel kioldott komponens), m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelés után, m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelés után, r1 a maradék száraz tömege, miután az első próbadarabból az első reagenssel eltávolítottuk az első és a második komponenst, r2 a maradék száraz tömege, miután a második próbadarabból a második reagenssel eltávolítottuk a második és a harmadik komponenst, d2 korrekciós tényező az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponens első reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez, d3 korrekciós tényező a második próbadarabból nem kioldott első komponens második reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez. I.8.1.4. 4. VÁLTOZAT A következő képletek akkor alkalmazatók, ha két komponenst egymás után távolítunk el a keverékből, ugyanazt a próbadarabot használva: P 1% = 100 – (P 2% + P 3%) P1% az első tiszta, száraz komponens százalékaránya (az első oldható komponens), P2% a második tiszta, száraz komponens százalékaránya (a második oldható komponens), P3% a harmadik tiszta, száraz komponens százalékaránya (oldhatatlan komponens), m a próbadarab száraz tömege az előkezelés után, r1 a maradék száraz tömege, miután az első reagenssel eltávolítottuk az első komponenst, r2 a maradék száraz tömege, miután az első és a második reagenssel eltávolítottuk az első és a második komponenst, d1 korrekciós tényező a második komponens első reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez, d2 korrekciós tényező a harmadik komponens első reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez, d3 korrekciós tényező a harmadik komponensnek az első és a második reagensben fellépő tömegveszteségének a figyelembevételéhez ( 17 ).