02020XC0320(03) — HU — 29.06.2020 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:









▼B

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret a gazdaságnak a jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából

2020/C 91 I/01

1. A COVID-19-JARVANY, ANNAK HATASA A GAZDASAGRA ES AZ IDEIGLENES INTEZKEDESEK SZÜKSEGESSEGE

1.1. A COVID-19-járvány és hatása a gazdaságra

1. A COVID-19-járvány súlyos közegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok és a társadalmak számára; az EU összes tagállamában vannak megbetegedések. A járvány jelentős megrázkódtatást okoz a világgazdaság és az uniós gazdaságok számára is, és a kedvezőtlen gazdasági hatások mérséklése érdekében kritikus fontosságú, hogy a tagállamok és az uniós intézmények összehangolt gazdasági válaszintézkedéseket tegyenek.

2. Ez a sokk különböző csatornákon keresztül fejti ki hatását a gazdaságra. Idetartozik az ellátási láncok megszakadása miatt bekövetkezett kínálati sokk, az alacsonyabb fogyasztói kereslet okozta keresleti sokk, a bizonytalanság befektetési tervekre gyakorolt negatív hatás és a likviditási nehézségek vállalkozásokra gyakorolt hatása.

3. A tagállamok által a járvány visszaszorítása érdekében tett különböző intézkedések, mint például a közösségi kontaktusok korlátozása, utazási korlátozások, karanténok és lezárások célja annak biztosítása, hogy a sokk a lehető legrövidebb és legkorlátozottabb legyen. Ezek az intézkedések azonnali hatást gyakorolnak mind a keresletre, mind a kínálatra, és a vállalkozásokat valamint a munkavállalókat egyaránt sújtják, különösen az egészségügyi, az idegenforgalmi, a kulturális, a kiskereskedelmi és a közlekedési ágazatban. A mobilitásra és a kereskedelemre gyakorolt közvetlen hatásokon túl a COVID-19-járvány egyre nagyobb mértékben érinti az összes ágazatban működő vállalkozást, függetlenül azok jellegétől, és attól, hogy kis- illetve középvállalkozásokról (a továbbiakban: kkv-k), vagy nagyvállalatokról van-e szó. A hatás a globális pénzügyi piacokon is érezhető, különös tekintettel a likviditási helyzettel kapcsolatos aggodalmakra. Mindezek a hatások nem egyetlen tagállamra fognak korlátozódni, hanem az Unió egészének gazdaságában okoznak zavart.

4. A COVID-19-járvány által előidézett kivételes körülmények között minden vállalkozás súlyos likviditási nehézségekkel szembesülhet. Fizetőképes vagy kevésbé fizetőképes vállalkozások hirtelen likviditási nehézségekkel vagy akár likviditáshiánnyal szembesülhetnek. A kkv-k különösen veszélyeztetettek. Ez tehát rövid és középtávon súlyosan érintheti számos egészséges vállalkozás és munkavállalóik gazdasági helyzetét, hosszabb távon pedig a túlélésüket veszélyeztető hatásokkal is jár.

5. A bankok és más pénzügyi közvetítők kulcsszerepet játszanak a COVID-19-járvány hatásainak kezelésében azáltal, hogy fenntartják a gazdaságba történő hiteláramlást. Ha a hitelek áramlása komoly mértékben korlátozott, a gazdasági tevékenység gyorsan csökken, mivel a társaságok számára nehézséget okoz, hogy kifizessék beszállítóikat és alkalmazottaikat. Mindezek alapján helyénvaló, hogy a tagállamok olyan intézkedéseket hozhassanak, amelyek a hitelintézeteket és más pénzügyi közvetítőket arra ösztönözik, hogy továbbra is betöltsék szerepüket az EU gazdaságának támogatásában.

6. A tagállamok által e közlemény szerint, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján nyújtott olyan támogatások, amelyek a bankokon, mint pénzügyi közvetítőkön keresztül jutnak el a vállalkozásokhoz, közvetlenül e vállalkozások javát szolgálják. Az ilyen támogatásnak nem a bankok életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása a célja. Hasonlóképpen, a tagállamok által az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a COVID-19-járvány miatt elszenvedett közvetlen károk ellentételezésére a bankok számára nyújtott támogatásnak ( 1 ) nem az a célja, hogy fenntartsa vagy helyreállítsa egy intézmény vagy szervezet életképességét, likviditását vagy fizetőképességét. Következésképpen az ilyen támogatás sem a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv) ( 2 ), sem a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet) ( 3 ) szerint nem minősülne rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, és azt nem is a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok ( 4 ) alapján kellene értékelni ( 5 ).

▼M2

7. Ha a COVID-19-járvány miatt a bankoknak likviditási, feltőkésítési vagy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés formájában rendkívüli állami pénzügyi támogatásra lenne szükségük (lásd a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontját, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontját), meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés megfelel-e a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 32. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 18. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában foglalt feltételeknek. Amennyiben ez utóbbi feltételek teljesülnek, az ilyen rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesülő bank nem tekinthető fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak. Amennyiben ezek az intézkedések a COVID-19-járvány kitörésével kapcsolatos problémákat kezelik, úgy kell tekinteni, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény ( 6 ) 45. pontjának hatálya alá tartoznak, amely kivételt engedélyez a részvényesek és az alárendelt hitelezők teherviselésbe való bevonására vonatkozó követelmény alól.

▼B

8. A vállalkozások nem csupán elégtelen likviditással szembesülhetnek, hanem jelentős kárt is szenvedhetnek a COVID-19-járvány miatt. A COVID-19-járvány kivételes jellege azt jelenti, hogy ezeket a károkat nem lehetett előre látni, azok jelentős mértékűek, és a vállalkozásokat olyan körülmények közé kényszerítik, amelyek jelentősen eltérnek a normális működésüket övező piaci viszonyoktól. Ilyen kivételes körülmények között még a rendes üzletvitelben rejlő kockázatokra jól felkészült, egészséges vállalkozások is olyan nehézségekkel kerülhetnek szembe, amelyek alááshatják életképességüket.

▼M2

9. A COVID-19-járvány az EU teljes gazdaságát érintő, a vállalkozásokat, a munkahelyeket és a háztartásokat sújtó jelentős visszaesés kockázatát hordozza magában. Célirányos állami segítségnyújtásra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy elegendő likviditás álljon rendelkezésre a piacokon, hogy ellensúlyozni lehessen az egészséges vállalkozásokat érő károkat, és fenn lehessen tartani a gazdasági tevékenység folytonosságát a COVID-19-járvány kitörése alatt és után. A tagállamok emellett dönthetnek úgy, hogy a közlekedési és idegenforgalmi ágazat szereplőit is támogatják annak érdekében, hogy az utasok és a fogyasztók jogainak védelmének, illetve az utasok és az utazók egyenlő bánásmódjának biztosítása érdekében teljesíteni lehessen a COVID-19-járvány miatti visszatérítési igényeket. Tekintettel az uniós költségvetés korlátozott méretére, a fő válasz a tagállamok nemzeti költségvetéseiből fog származni. Az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy gyors és hatékony intézkedéseket hozzanak a COVID-19-járvány megjelenése miatt gazdasági nehézségekkel küzdő polgárok és vállalkozások, különösen a kkv-k támogatása érdekében.

▼B

1.2. A nemzeti támogatási intézkedések szoros európai szintű koordinálásának szükségessége

10. Az állami támogatások uniós ellenőrzésének célzott és arányos alkalmazása biztosítja, hogy a nemzeti támogatási intézkedések hatékonyan segítsék az érintett vállalkozásokat a COVID-19-járvány idején, és lehetővé tegyék számukra a jelenlegi helyzetből való visszakapaszkodást is, szem előtt tartva a zöld és digitális kettős átállással kapcsolatos uniós célkitűzések teljesülésének fontosságát is. Hasonlóképpen, az állami támogatások uniós ellenőrzése biztosítja, hogy az uniós belső piac ne váljon széttagolttá, és az egyenlő versenyfeltételek ne sérüljenek. A belső piac integritása gyorsabb regenerációt is fog eredményezni. Elkerülhetővé teszi továbbá a káros támogatási versenyeket, ahol a több anyagi erőforrással rendelkező tagállamok kiadásai az Unión belüli kohézió kárára jóval túlléphetik a más tagállamok kiadásait.

1.3. A megfelelő állami támogatási intézkedések szükségessége

11. A COVID-19-járvány gazdaságukra gyakorolt hatásainak kezelésére irányuló átfogó tagállami erőfeszítések vonatkozásában a jelen közlemény ismerteti azokat a lehetőségeket, amelyek az uniós jogszabályok alapján a tagállamok rendelkezésére állnak ahhoz, hogy azok biztosítani tudják a vállalkozások – különösen az ebben az időszakban hirtelen likviditási nehézségekkel szembenéző kkv-k – likviditását és forráshoz jutását annak érdekében, hogy a jelenlegi helyzetből talpra álljanak.

12. A Bizottság a COVID-19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló 2020. március 13-i közleményében ( 7 ) ismertette az uniós tagállamok rendelkezésére álló különféle olyan lehetőségeket, amelyek nem tartoznak az állami támogatások uniós ellenőrzésének hatálya alá, és a Bizottság bevonása nélkül is bevezethetők. Ezek közé tartoznak a bértámogatásra, a társasági adó és a hozzáadottérték-adó vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének felfüggesztésére vonatkozó, minden vállalkozásra alkalmazandó intézkedések, illetve az érintett szolgáltatók által vissza nem térített, törölt szolgáltatások vagy jegyek miatt közvetlenül a fogyasztóknak nyújtott pénzügyi támogatás.

▼M2

13. A tagállamok emellett a csoportmentességi rendeleteknek ( 8 ) megfelelően a Bizottság bevonása nélkül is kialakíthatnak támogatási intézkedéseket.

▼B

14. Ezen túlmenően az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, és a megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásban foglalt további szabályok alapján a tagállamok bejelenthetik a Bizottságnak azokat az állami támogatási programokat, amelyek célja a sürgős likviditási szükségletek kielégítése és a többek között a COVID-19-járvány miatt bekövetkezett vagy emiatt súlyosbodott pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások támogatása ( 9 ).

15. Továbbá az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a tagállamok a járvány miatt különösen súlyosan érintett ágazatokban (például közlekedés, idegenforgalom, kultúra, vendéglátás és kiskereskedelem) működő vállalkozásokat és/vagy a járvány miatt törölt rendezvények szervezőit is kártalaníthatják a járvány közvetlen következményeként elszenvedett károkért. A tagállamok bejelenthetik az ilyen kártalanítási intézkedéseket, és a Bizottság közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján fogja vizsgálni azokat ( 10 ). A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban szerepelő „először és utoljára” elv ( 11 ) nem vonatkozik azokra a támogatásokra, amelyeket a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőnek nyilvánít, mivel ezek nem minősülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 71. pontja értelmében vett „megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásnak”. Tehát a tagállamok az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján akkor is ellentételezhetik azokat a károkat, amelyeket közvetlenül a COVID-19-járvány kitörése okozott, ha az érintett vállalkozások a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján már részesültek támogatásban.

▼M3

15a. Mindazonáltal az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján nyújtott támogatásnak ellentételeznie kell a Covid19-járvány által okozott közvetlen károkat, például azokat a károkat, amelyek közvetlenül a kedvezményezett gazdasági tevékenységének folytatását megakadályozó korlátozó intézkedések nyomán következtek be. A Covid19-járvány nyomán kialakult gazdasági visszaesést általánosabban kezelő más típusú támogatások összeegyeztethetőségét viszont az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti egyéb szempontok, vagyis alapvetően ezen ideiglenes keret alapján kell értékelni.

▼B

16. A fent említett lehetőségek kiegészítéseként a Bizottság e közleményben ismerteti azokat a további ideiglenes állami támogatási intézkedéseket, amelyeket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőnek tekint, és amelyeket az érintett tagállam általi bejelentést követően nagyon gyorsan jóvá lehet hagyni. Továbbra is lehetőség van alternatív megközelítések – támogatási programok és egyedi intézkedések – bejelentésére. E közlemény célja egy olyan keret meghatározása, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az uniós belső piac integritásának megőrzése és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása mellett orvosolják a vállalkozások jelenlegi nehézségeit.

▼M1

16a. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében megengedett támogatási intézkedéseken és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében jelenleg rendelkezésre álló lehetőségeken túlmenően létfontosságú felgyorsítani a COVID-19 szempontjából releváns kutatás-fejlesztést, támogatni a COVID-19 szempontjából releváns termékek fejlesztéséhez hozzájáruló tesztelési és felskálázási infrastruktúrákat, valamint támogatni a járvány leküzdéséhez szükséges termékek előállítását. Ezért e közlemény meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság az ilyen intézkedéseket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni. A Bizottság kellően figyelembe vette az ilyen támogatási intézkedésekkel elérendő közös célkitűzést és azok pozitív hatásait a COVID-19-járvány kitörése által kiváltott közegészségügyi vészhelyzetre, amikor összevetette azokat az ilyen támogatásoknak a belső piacra gyakorolt lehetséges negatív hatásaival.

▼M3

16b. Az e közlemény keretében az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) vagy c) pontja alapján nyújtott támogatásnak nem lehet feltétele az, hogy a kedvezményezett termelő tevékenységét vagy más tevékenységét át kell helyezni az Európai Gazdasági Térségen belül egy másik országból a támogatást nyújtó tagállam területére. Úgy tűnik, ez a feltétel káros hatást gyakorolna a belső piacra. Ez független attól, hogy a kedvezményezett EGT-n belüli eredeti telephelyén ténylegesen hány munkahely szűnt meg.

▼B

2. AZ EUROPAI UNIO MUKÖDESEROL SZOLO SZERZODES 107. CIKKE (3) BEKEZDESE B) PONTJANAK ALKALMAZHATOSAGA

17. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatja a támogatást, ha az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” irányul. Ezzel összefüggésben az uniós bíróságok megállapították, hogy a zavarnak az adott tagállam gazdaságának egészét vagy jelentős részét, és nem csupán valamelyik régióját vagy területének egyes részeit kell érintenie. Ez összhangban van azzal a követelménnyel is, hogy a kivételt megállapító rendelkezéseket – mint amilyen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja – megszorítóan kell értelmezni ( 12 ). A Bizottság határozatainak meghozatala következetesen alkalmazza ezt értelmezést ( 13 ).

18. Tekintettel arra, hogy a COVID-19-járvány valamennyi tagállamot érinti, és az annak visszaszorítása érdekében hozott tagállami intézkedések hatással vannak a vállalkozásokra, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatás indokolt, és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján korlátozott időtartamra a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható annak érdekében, hogy orvosolják a vállalkozások likviditási problémáit, és gondoskodjanak arról, hogy a COVID-19-járvány által okozott zavarok – különösen a kkv-k esetében – ne rendítsék meg az érintett vállalkozások életképességét.

19. A Bizottság e közleményben meghatározza, hogy milyen összeegyeztethetőségi feltételeket fog alkalmazni főszabály szerint a tagállamok által az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján nyújtott támogatásokra. Az e közlemény alapján a Bizottságnak bejelentett állami támogatási intézkedések esetében a tagállamoknak tehát alá kell támasztaniuk, hogy az intézkedés szükséges, megfelelő és arányos ahhoz, hogy orvosolja az érintett tagállam gazdaságának súlyos zavarát. A tagállamoknak igazolniuk kell továbbá az e közleményben szereplő valamennyi feltétel teljesülését.

▼M2

20. Az e közlemény hatálya alá tartozó ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók egymással, összhangban az e közlemény meghatározott szakaszaiban előírt rendelkezésekkel. Az e közlemény hatálya alá tartozó ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók a de minimis rendeletek ( 14 ) vagy az általános csoportmentességi rendeletek ( 15 ) szerint nyújtott támogatással, amennyiben az említett rendeletek előírásait és kumulációs szabályait betartják.

▼M2

20a. A hitelintézetek és pénzügyi intézmények számára nyújtott támogatás e közlemény alapján nem értékelhető, kivéve a következőket: i. a támogatást a 3.1–3.3. szakasznak megfelelően hitel vagy garancia formájában, a 3.4. szakaszban meghatározott biztosítékok mellett közvetítő hitelintézeteknek vagy pénzügyi intézményeknek nyújtott közvetett előnyök, valamint ii. a 3.10. szakasz szerinti támogatás, feltéve, hogy a program nem kizárólag a pénzügyi szektor munkavállalóit célozza.

▼B

3. IDEIGLENES ALLAMI TAMOGATASI INTEZKEDESEK

▼M2

3.1. Korlátozott összegű támogatások

▼B

21. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló, meglévő lehetőségeken túlmenően, a jelenlegi körülmények között megfelelő, szükséges és célirányos megoldás lehet, ha ideiglenes, korlátozott összegű támogatást nyújtanak a hirtelen hitel szűkével vagy akár hitelhiánnyal szembesülő vállalkozásoknak.

▼M1

22. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, ha a következő feltételek mindegyike teljesül (az elsődleges mezőgazdasági termelésre, valamint a halászati és akvakultúra-ágazatra vonatkozó különös rendelkezéseket a 23. pont tartalmazza):

a. a támogatás teljes összege vállalkozásonként nem haladja meg a 800 000 EUR-t. A támogatás nyújtható közvetlen támogatások, adókedvezmény vagy fizetési könnyítés formájában vagy egyéb formában, például visszafizetendő előlegek, garanciák, hitelek és saját tőke formájában, feltéve, hogy az ilyen intézkedések teljes névértéke a vállalkozásonkénti 800 000 EUR összegű általános felső határ alatt marad; a számításokhoz bruttó, vagyis adókat és egyéb terheket is tartalmazó adatokat kell használni;

▼B

b) a támogatást becsült költségvetéssel rendelkező program keretében nyújtják;

▼M1

c) a támogatás nem nyújtható olyan vállalkozásoknak, amelyek 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében ( 16 )) már nehéz helyzetben lévőnek minősültek. ▼M3 A fentiektől eltérve támogatás nyújtható (az általános csoportmentességi rendelet I. melléklete szerinti) azon mikro- vagy kisvállalkozások számára, amelyek 2019. december 31-én már nehéz helyzetben voltak, feltéve, hogy nem állnak a nemzeti jog szerinti kollektív fizetésképtelenségi eljárás alatt, továbbá nem részesültek megmentési támogatásban ( 17 ) vagy szerkezetátalakítási támogatásban ( 18 ).

▼B

d) a támogatást legkésőbb 2020. december 31-ig nyújtják ( 19 );

e) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával ( 20 ) foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás attól függ, hogy nem adható tovább teljesen vagy részlegesen az elsődleges termelőnek, és nem kötődik az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalomba hozott termékek árához vagy mennyiségéhez;

▼M1

23. A 22. pont a) alpontjától eltérve a 22. pont b)–e) alpontjában foglalt feltételeken túlmenően a következő különleges feltételek vonatkoznak a mezőgazdasági és a halászati és akvakultúra-ágazatban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokra:

a. a támogatás teljes összege a halászati és akvakultúra-ágazat ( 21 ) esetében vállalkozásonként legfeljebb 120 000 EUR, az elsődleges mezőgazdasági termelés ( 22 ) esetében pedig vállalkozásonként legfeljebb 100 000 EUR; a támogatás nyújtható közvetlen támogatások, adókedvezmény vagy fizetési könnyítés formájában vagy egyéb formában, például visszafizetendő előlegek, garanciák, hitelek és saját tőke formájában, feltéve, hogy az ilyen intézkedések teljes névértéke nem haladja meg a 120 000 EUR összegű általános felső határt, vagy a vállalkozásonkénti 100 000 EUR összegű felső határt; a számításokhoz bruttó, vagyis adókat és egyéb terheket is tartalmazó adatokat kell használni;

b. az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem köthető a forgalomba hozott termékek árához vagy mennyiségéhez;

c. a halászati és akvakultúra-ágazatban működő vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem tartozik a 717/2014/EU bizottsági rendelet ( 23 ) 1. cikke (1) bekezdésének a)–k) pontjában említett támogatási kategóriák közé;

▼M2

23a. Ha egy vállalkozás több ágazatban is tevékenykedik, és ezekre a 22.a) pont és a 23.a) pont szerint eltérő maximális összegek vonatkoznak, az érintett tagállam megfelelő eszközökkel, például számviteli elkülönítéssel biztosítja az említett tevékenységekre vonatkozó felső határok betartását, és azt, hogy a teljes maximális összeg vállalkozásonként ne haladja meg a 800 000 EUR-t. Ha egy vállalkozás a 23.a) pont szerinti ágazatokban tevékenykedik, a teljes maximális összeg vállalkozásonként nem haladhatja meg a 120 000 EUR-t vállalkozásonként.

▼B

3.2. Hitelgaranciák formájában nyújtott támogatás

24. A jelenlegi körülmények között a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosításához megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak a korlátozott időtartamú és összegű állami hitelgaranciák.

▼M2

24a. A 3.2. szakasz alapján nyújtott támogatás nem halmozható a 3.3. szakasz szerinti, ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszegére nyújtott támogatással, és fordítva. A 3.2. és 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás különböző hitelek esetén halmozható, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) pontban vagy a 27.d) pontban meghatározott felső határokat. A kedvezményezett párhuzamosan több, a 3.2. szakasz szerint biztosított intézkedésből is részesülhet, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) és e) pontban meghatározott felső határokat.

▼M1

25. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni az egyedi hitelekre vonatkozó új állami garanciák formájában – a COVID-19-járvány nyomán – nyújtott állami támogatást, ha:

a. a garanciadíjakat egyedi hitelenként olyan minimumszinten rögzítik, amely a garanciával biztosított hitel futamidejének növekedésével fokozatosan emelkedik az alábbi táblázat szerint:



A kedvezményezett típusa Az 1. évre A 2–3. évre A 4–6. évre Kkv-k 25 bázispont 50 bázispont 100 bázispont Nagyvállalatok 50 bázispont 100 bázispont 200 bázispont

b. alternatív megoldásként a tagállamok olyan programokat is bejelenthetnek, amelyek a fenti táblázaton alapulnak, de az egyes hitelek tekintetében eltérhet a garanciavállalás időtartama, a garanciadíjak és a garanciafedezet, így például az alacsonyabb garanciafedezet ellensúlyozhatja a hosszabb futamidőt vagy alacsonyabb garanciadíjakat tehet lehetővé; a garancia teljes időtartamára alkalmazható átalánydíj, ha az magasabb a fenti táblázatban a kedvezményezettek minden egyes típusa tekintetében az 1. évre meghatározott minimumdíjaknál, és azt kiigazították a garancia e pont szerinti időtartamának és fedezetének megfelelően;

c. a garanciát legkésőbb 2020. december 31-ig nyújtják;

d. a 2020. december 31. után lejáró hitelek esetében a hitelek kedvezményezettenkénti teljes összege nem haladhatja meg: i. a kedvezményezett 2019. évi (vagy az utolsó rendelkezésre álló évi) éves bérköltségének kétszeresét (beleértve a társadalombiztosítási járulékokat, valamint a vállalkozás telephelyén dolgozó, de hivatalosan az alvállalkozók által foglalkoztatott munkavállalók bérköltségeit). A 2019. január 1. után alapított vállalkozások esetében a hitel maximális összege nem haladhatja meg a működés első két évére becsült bérköltséget; vagy ii. a kedvezményezett 2019. évi teljes forgalmának 25 %-át; vagy ▼M2 iii. a hitel összege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő (például bizonyos vállalkozástípusok jellemzőivel összefüggő) indoklással megnövelhető, hogy fedezni tudja kkv-k esetében a következő – a hitelnyújtás időpontjától számított – 18 hónap, nagyvállalatok esetében pedig a következő 12 hónap likviditási szükségletét ( 24 ). A likviditási szükségletet a kedvezményezettnek kell megállapítania, nyilatkozat formájában ( 25 );

e. a 2020. december 31-ig lejáró hitelek esetében a hitel tőkeösszege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő indoklással meghaladhatja a 25.d) pont szerinti összeget, amennyiben a támogatás arányossága továbbra is biztosított, amit a tagállam igazol a Bizottság számára;

▼M1

f. hacsak nem differenciálják a 25. pont b) alpontjának megfelelően, a garancia legfeljebb hat év időtartammal adható, és az állami garancia fedezete nem haladhatja meg: i. a hitel tőkeösszegének 90 %-át, ha a veszteségeket a hitelintézet és az állam arányosan és azonos feltételekkel viseli; vagy ii. a hitel tőkeösszegének 35 %-át, ha a veszteségeket először az állam viseli, és csak utána a hitelintézetek (vagyis az első veszteségre nyújtott garancia esetében); valamint iii. mindkét fenti esetben, amikor a hitel vagy a pénzügyi kötelezettség összege idővel csökken – például a hiteltörlesztés megkezdésével –, a garantált összegnek arányosan csökkennie kell;

g. a garancia vonatkozhat a beruházási és/vagy a működőtőke-hitelekre;

h. a garancia nem nyújtható olyan vállalkozásoknak, amelyek 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében ( 26 )) már nehéz helyzetben lévőnek minősültek. ▼M3 A fentiektől eltérve támogatás nyújtható (az általános csoportmentességi rendelet I. melléklete szerinti) azon mikro- vagy kisvállalkozások számára, amelyek 2019. december 31-én már nehéz helyzetben voltak, feltéve, hogy nem állnak a nemzeti jog szerinti kollektív fizetésképtelenségi eljárás alatt, továbbá nem részesültek megmentési támogatásban ( 27 ) vagy szerkezetátalakítási támogatásban ( 28 ).

▼B

3.3. Kedvezményes hitelkamatlábak formájában nyújtott támogatások

▼M2

26. A jelenlegi körülmények között a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosításához megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak a korlátozott időtartamra és összegre vonatkozó kedvezményes kamatlábak is. Továbbá a jelenlegi körülmények között megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak az alárendelt kölcsönök is, amelyek fizetésképtelenségi eljárás esetén alárendeltek a rendes elsőbbségi hitelezők viszonylatában. Az ilyen adósság a saját tőke vagy hibrid tőke formájában nyújtott támogatáshoz képest kevésbé torzító hatású, mivel működő vállalkozás esetében nem alakítható át automatikusan saját tőkévé. Ezért az alárendelt kölcsön formájában nyújtott támogatásnak ( 29 ) meg kell felelnie a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokra vonatkozó 3.3. szakasz vonatkozó feltételeinek. Ezenfelül azonban, mivel a tőketámogatáshoz hasonló módon növeli a vállalatok előresorolt adósság vállalására való képességét, esetében egy hitelkockázati felárat és az előresorolt adóssághoz képest egy további összegkorlátot (nagyvállalatok esetében a 27.d) pont i. vagy ii. alpontjában meghatározott összeg egyharmadát, kkv-k esetében pedig annak felét) is alkalmazni kell. Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az e felső határokat meghaladó alárendelt kölcsönöket a 3.11. szakasz szerinti COVID-19 feltőkésítési támogatásra vonatkozó feltételekkel összhangban kell értékelni.

▼M2

26a. A 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás nem halmozható a 3.2. szakasz szerinti, ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszegére nyújtott támogatással, és fordítva. A 3.2. és 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás különböző hitelek esetén halmozható, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) pontban vagy a 27.d) pontban meghatározott küszöbértékeket. A kedvezményezett egyszerre több, a 3.3. szakasz szerint nyújtott intézkedésből is részesülhet, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 27.d) és e) pontban meghatározott felső határokat.

▼M1

27. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni a COVID-19-járvány kitörése nyomán kedvezményes állami hitelek formájában nyújtott állami támogatást, ha teljesülnek a következő feltételek:

a. ▼M3 a hitelek kedvezményes kamatlába megfelel legalább a 2020. január 1-jén vagy a bejelentés időpontjában rendelkezésre álló alapkamatláb (az 1 éves IBOR vagy a Bizottság által közzétett, azzal egyenértékű ráta ( 30 )) és az alábbi táblázatban meghatározott hitelkockázati felár összegének: ▼M1



A kedvezményezett típusa Hitelkockázati felár az 1. évre Hitelkockázati felár a 2–3. évben Hitelkockázati felár a 4–6. évben Kkv-k 25 bázispont (1) 50 bázispont (2) 100 bázispont Nagyvállalatok 50 bázispont 100 bázispont 200 bázispont (1) A teljes kamatlábnak (alapkamatláb plusz hitelkockázati felárak) éves szinten legalább 10 bázispontnak kell lennie. (2) A teljes kamatlábnak (alapkamatláb plusz hitelkockázati felárak) éves szinten legalább 10 bázispontnak kell lennie.

b. alternatív megoldásként a tagállamok olyan programokat is bejelenthetnek, amelyek a fenti táblázaton alapulnak, de a hitel futamideje és a hitelkockázati felár mértéke tekintetében eltérhetnek, így például a hitel teljes futamidejére alkalmazható hitelkockázati átalányfelár, ha az magasabb a kedvezményezettek minden egyes típusára vonatkozóan az 1. évre meghatározott minimális hitelkockázati felárnál, és azt kiigazították a hitel e pont szerinti futamidejének megfelelően ( 31 );

c. a hitelszerződéseket legkésőbb 2020. december 31-ig aláírják, és azok legfeljebb hat évre szólnak, hacsak nem differenciálják őket a 27. pont b) alpontjának megfelelően;

d. a 2020. december 31. után lejáró hitelek esetében a hitelek kedvezményezettenkénti teljes összege nem haladhatja meg: i. a kedvezményezett 2019. évi (vagy az utolsó rendelkezésre álló évi) éves bérköltségének kétszeresét (beleértve a társadalombiztosítási járulékokat, valamint a vállalkozás telephelyén dolgozó, de hivatalosan az alvállalkozók által foglalkoztatott munkavállalók bérköltségeit). A 2019. január 1. után alapított vállalkozások esetében a hitel maximális összege nem haladhatja meg a működés első két évére becsült bérköltséget; vagy ii. a kedvezményezett 2019. évi teljes forgalmának 25 %-át; vagy ▼M2 iii. a hitel összege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő (például bizonyos vállalkozástípusok jellemzőivel összefüggő) indoklással megnövelhető, hogy fedezni tudja kkv-k esetében a következő – a hitelnyújtás időpontjától számított – 18 hónap, nagyvállalatok esetében pedig a következő 12 hónap likviditási szükségletét ( 32 ). A likviditási szükségletet a kedvezményezettnek kell megállapítania, nyilatkozat formájában ( 33 );

e. a 2020. december 31-ig lejáró hitelek esetében a hitel tőkeösszege – a tagállam által a Bizottságnak benyújtott – megfelelő indoklással meghaladhatja a 27.d) pont szerinti összeget, amennyiben a támogatás arányossága továbbra is biztosított, amit a tagállam igazol a Bizottság számára;

▼M1

f. a hitel vonatkozhat a beruházási és/vagy a működőtőke-szükségletekre;

g. a hitel nem nyújtható olyan vállalkozásoknak, amelyek 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében ( 34 )) már nehéz helyzetben lévőnek minősültek. ▼M3 A fentiektől eltérve támogatás nyújtható (az általános csoportmentességi rendelet I. melléklete szerinti) azon mikro- vagy kisvállalkozások számára, amelyek 2019. december 31-én már nehéz helyzetben voltak, feltéve, hogy nem állnak a nemzeti jog szerinti kollektív fizetésképtelenségi eljárás alatt, továbbá nem részesültek megmentési támogatásban ( 35 ) vagy szerkezetátalakítási támogatásban ( 36 ).

▼M2

27a. Kedvezményes kamatláb mellett nyújthatók az olyan hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok is, amelyek fizetésképtelenségi eljárás esetén alárendeltek a rendes elsőbbségi hitelezők viszonylatában, ha a kedvezményes kamatláb megfelel legalább az alapkamat és a 27.a) pont szerinti táblázatban említett hitelkockázati felár nagyvállalatok esetében 200 bázisponttal, kkv-k esetében pedig 150 bázisponttal megnövelt összegének. A 27.b) pont szerinti alternatív megoldás az ilyen hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok esetében is alkalmazható. A 27.c), a 27.f) és a 27.g) pontnak is teljesülnie kell. Ha az alárendelt kölcsön összege meghaladja mindkét következő felső határt ( 37 ), akkor az eszköz belső piaccal való összeegyeztethetőségét a 3.11. szakasz alapján kell meghatározni:

i. nagyvállalat kedvezményezett esetében a 27.d) pont i. alpontja szerint meghatározott éves bérköltség kétharmada, kkv kedvezményezett esetében pedig annak egésze, vagy

ii. nagyvállalat kedvezményezett esetében a 2019. évi teljes forgalom 8,4 %-a, kkv kedvezményezett esetében pedig annak 12,5 %-a.

▼B

3.4. A hitelintézeteken vagy más pénzügyi intézményeken keresztül garancia vagy hitel formájában nyújtott támogatás

▼M2

28. Az e közlemény 3.1., 3.2. és 3.3. szakasza szerint garanciák és hitelek formájában támogatás nyújtható a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozásoknak. Ez történhet közvetlenül, vagy hitelintézeteken és más, pénzügyi közvetítőként eljáró pénzügyi intézményeken keresztül. Ez utóbbi esetben teljesülniük kell az alábbi feltételeknek.

▼B

29. Bár az ilyen támogatás közvetlenül a hirtelen likviditáshiánnyal szembesülő vállalkozásokra irányul, nem pedig a hitelintézetekre vagy más pénzügyi intézményekre, ez utóbbiak számára is biztosíthat közvetett előnyt. Mindazonáltal az ilyen közvetett támogatásnak nem célja a hitelintézetek életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen támogatás nem minősíthető a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontja és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontja szerinti rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, valamint nem értékelhető a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján ( 38 ).

30. Mindenesetre a verseny indokolatlan torzulásának korlátozása érdekében helyénvaló bizonyos biztosítékokat bevezetni a hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek nyújtandó esetleges közvetett támogatással kapcsolatban.

▼M2

31. A hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek a lehető legnagyobb mértékben tovább kell adniuk az állami garanciából, illetve a kedvezményes kamatlábú hitelekből eredő előnyöket a végső kedvezményezetteknek. A pénzügyi közvetítőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy olyan mechanizmust működtet, amely az állami garanciák vagy hitelek nélküli állapothoz képest a finanszírozási volumen növelésével, kockázatosabb portfóliók vállalásával, illetve a fedezeti követelmények, a garanciadíjak vagy a kamatlábak csökkentésével a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az előnyök végső kedvezményezetteknek való továbbadását.

▼M1

3.5. Rövid lejáratú exporthitel-biztosítás

32. A rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló bizottsági közlemény úgy rendelkezik, hogy a piacképes kockázatok nem fedezhetők a tagállamok által támogatott exporthitel-biztosítással. A jelenlegi COVID-19-járvány nyomán, illetve miután nyilvános konzultációt folytatott a jelenleg piacképes kockázatú országokba irányuló exportra vonatkozó rövid lejáratú exporthitel-biztosítás rendelkezésre állásáról, a Bizottság megállapította, hogy általában véve nincs elegendő magánbiztosítási kapacitás a rövid lejáratú exporthitelekre, valamint hogy átmenetileg nincs fedezet a piacképes kockázatokra.

33. Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy tekinti, hogy a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló közlemény mellékletében felsorolt országokba irányuló kivitelhez kapcsolódó valamennyi kereskedelmi és politikai kockázat 2020. december 31-ig ideiglenesen nem piacképes ( 39 ).

▼M1

3.6. A COVID-19 szempontjából releváns kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás

34. A jelenlegi egészségügyi veszélyhelyzetből eredő válság kezelése érdekében alapvetően fontos, hogy a COVID-19 szempontjából releváns kutatás-fejlesztést (K+F) az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló meglévő lehetőségeken túl is elősegítsük.

35. A Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni a COVID-19 szempontjából releváns és más antivirális készítményekkel kapcsolatos kutatásra ( 40 ) irányuló K+F projektekhez nyújtott támogatást, ideértve azokat a projekteket is, amelyek a Horizont 2020 keretprogram kkv-támogató eszköze keretében COVID-19-specifikus „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében részesültek, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:

a. a támogatást közvetlen támogatások, visszafizetendő előlegek vagy adókedvezmények formájában nyújtják 2020. december 31-ig;

b. a 2020. február 1-jétől megkezdett K+F-projektek vagy a COVID-19-specifikus kiválósági pecséttel rendelkező projektek esetében a támogatás ösztönző hatásúnak tekintendő; a 2020. február 1. előtt megkezdett projektek esetében a támogatás akkor tekintendő ösztönző hatásúnak, ha a projekt gyorsításához vagy hatókörének bővítéséhez szükséges. Ilyen esetben csak a felgyorsítást célzó intézkedésekhez vagy a hatókör bővítéséhez kapcsolódó többletköltségek támogathatók;

c. elszámolható költség lehet a K+F projekthez annak időtartama alatt szükséges valamennyi költség, többek között a személyzeti költségek, a digitális és informatikai eszközök, diagnosztikai eszközök, adatgyűjtési és -feldolgozási eszközök, K+F-szolgáltatások, preklinikai vizsgálatok és klinikai vizsgálatok (az I–IV. vizsgálati szakaszok) költségei, a szabadalmak és más immateriális javak megszerzésével, validálásával és védelmével kapcsolatos költségek, az új és továbbfejlesztett oltóanyagok és gyógyszerek, orvostechnikai eszközök, kórházi és orvostechnikai felszerelések, fertőtlenítőszerek és egyéni védőeszközök forgalmazásához szükséges megfelelőségértékelések és/vagy engedélyek megszerzésének költségei; a IV. fázisú vizsgálatok akkor támogathatók, ha további tudományos vagy technológiai haladást tesznek lehetővé;

d. az egyes kedvezményezettekre vonatkozó támogatási intenzitás alapkutatás esetében az elszámolható költségek 100 %-a lehet, az alkalmazott kutatás és a kísérleti fejlesztés ( 41 ) esetében pedig nem haladhatja meg az elszámolható költségek 80 %-át;

e. az alkalmazott kutatás és a kísérleti fejlesztés támogatási intenzitása 15 százalékponttal növelhető, ha egynél több tagállam támogatja a kutatási projektet, vagy ha azt kutatási szervezetekkel vagy más vállalkozásokkal folytatott, határokon átnyúló együttműködés keretében hajtják végre;

f. az említett intézkedés keretében nyújtott támogatás kombinálható az ugyanazon elszámolható költségekre más forrásokból nyújtott támogatással, feltéve, hogy a kombinált támogatás nem haladja meg a fenti d) és e) pontban meghatározott felső határokat;

g. a támogatás kedvezményezettjének kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy megkülönböztetésmentes piaci feltételek mellett nem kizárólagos hasznosítási engedélyeket biztosít EGT-beli harmadik felek számára;

h. a támogatás nem nyújtható olyan vállalkozásoknak, amelyek 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében ( 42 )) már nehéz helyzetben lévőnek minősültek. ▼M3 A fentiektől eltérve támogatás nyújtható (az általános csoportmentességi rendelet I. melléklete szerinti) azon mikro- vagy kisvállalkozások számára, amelyek 2019. december 31-én már nehéz helyzetben voltak, feltéve, hogy nem állnak a nemzeti jog szerinti kollektív fizetésképtelenségi eljárás alatt, továbbá nem részesültek megmentési támogatásban ( 43 ) vagy szerkezetátalakítási támogatásban ( 44 ).

▼M1

3.7. Tesztelési és felskálázási (upscaling) infrastruktúrákhoz nyújtott beruházási támogatás

36. Alapvetően fontos, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló meglévő lehetőségeken túl is támogassuk azokat a tesztelési és felskálázási infrastruktúrákat, amelyek hozzájárulnak a COVID-19 szempontjából releváns termékek fejlesztéséhez.

37. A Bizottság ezért az alábbi feltételek teljesülése esetén a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni az azon tesztelési és felskálázási infrastruktúrák kiépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott beruházási támogatást, amelyek a tömegtermelést megelőzően az első ipari hasznosításig a COVID-19 szempontjából releváns – a 3.8. szakaszban ismertetett – termékek fejlesztéséhez, teszteléséhez és felskálázásához szükségesek:

a. a támogatást olyan tesztelési és felskálázási infrastruktúrák kiépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtják, amelyek a tömegtermelést megelőzően az első ipari hasznosításig a következők fejlesztéséhez, teszteléséhez és felskálázásához szükségesek: a COVID-19 szempontjából releváns gyógyszerek (többek között oltóanyagok) és kezelések, azok intermedierei, gyógyszerhatóanyagok és alapanyagok, orvostechnikai eszközök, kórházi és orvostechnikai felszerelések (beleértve a lélegeztetőgépeket, védőruházatokat és védőeszközöket, valamint a diagnosztikai eszközöket) és a szükséges alapanyagok, fertőtlenítőszerek és köztes termékeik, valamint az előállításukhoz szükséges vegyipari alapanyagok; valamint adatgyűjtési/-feldolgozási eszközök;

b. a támogatást közvetlen támogatások, adókedvezmények vagy visszafizetendő előlegek formájában nyújtják 2020. december 31-ig;

c. a 2020. február 1-jétől megkezdett projektek esetében a támogatás ösztönző hatásúnak tekintendő; a 2020. február 1. előtt megkezdett projektek esetében a támogatás akkor tekintendő ösztönző hatásúnak, ha a projekt gyorsításához vagy hatókörének bővítéséhez szükséges. Ilyen esetben csak a felgyorsítást célzó intézkedésekhez vagy a hatókör bővítéséhez kapcsolódó többletköltségek támogathatók;

d. a beruházási projekt a támogatás nyújtásának időpontját követő hat hónapon belül befejeződik. A beruházási projekt akkor tekintendő befejezettnek, ha azt a nemzeti hatóságok befejezettnek fogadják el. A közvetlen támogatások és az adókedvezmények esetében a hat hónapos határidő túllépése esetén minden késedelmes hónap után vissza kell fizetni a kapott támogatás összegének 25 %-át, kivéve, ha a késedelem a támogatás kedvezményezettjén kívül álló tényezőknek tudható be. A visszafizetendő előlegek a határidő betartása esetén vissza nem térítendő támogatássá alakulnak, a határidő túllépése esetén pedig a támogatás nyújtásának időpontjától számított öt éven belül, egyenlő éves részletekben vissza kell téríteni azokat;

e. elszámolható költségek az a) pontban felsorolt termékek fejlesztéséhez szükséges tesztelési és felskálázási infrastruktúrák létrehozásához szükséges beruházási költségek. A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 75 %-át;

f. a közvetlen támogatások és az adókedvezmények maximális megengedhető támogatási intenzitása további 15 százalékponttal növelhető, ha a beruházás az adott közvetlen támogatás nyújtásának időpontját vagy az adókedvezmény alkalmazásának kezdőnapját követő két hónapon belül befejeződik, vagy ha a támogatás egynél több tagállamból származik. Ha a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják, és a beruházás két hónapon belül befejeződik, illetőleg a támogatást egynél több tagállam nyújtja, a támogatási intenzitás további 15 százalékponttal növelhető;

g. az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás nem kombinálható más, ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott beruházási támogatással;

h. veszteségfedezeti garancia nyújtható közvetlen támogatáshoz, adókedvezményhez vagy visszafizetendő előleghez kapcsolódóan vagy független támogatási intézkedésként is; a veszteségfedezeti garanciát a vállalkozás ez irányú kérelmének keltétől számított egy hónapon belül kiadják; az ellentételezendő veszteség összegét pedig a beruházás befejezése után öt évvel állapítják meg. Az ellentételezés összege a következőként számítandó: a beruházási költségeknek, a beruházási költségek 10 %-át kitevő méltányos éves nyereség ötéves időszakra vetített összegének és a működési költségeknek az összegéből ki kell vonni a kapott közvetlen támogatásnak, az ötéves időszakban elért bevételeknek és a projekt végértékének az összegét;

i. a tesztelési és felskálázási infrastruktúra szolgáltatásaiért felszámított ár a piaci árnak felel meg;

▼M2

j. a tesztelési és felskálázási infrastruktúrákat több felhasználó számára elérhetővé kell tenni, és azokhoz átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell hozzáférést biztosítani. Az infrastruktúra beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak;

▼M1

k. a támogatás nem nyújtható olyan vállalkozásoknak, amelyek 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében ( 45 )) már nehéz helyzetben lévőnek minősültek. ▼M3 A fentiektől eltérve támogatás nyújtható (az általános csoportmentességi rendelet I. melléklete szerinti) azon mikro- vagy kisvállalkozások számára, amelyek 2019. december 31-én már nehéz helyzetben voltak, feltéve, hogy nem állnak a nemzeti jog szerinti kollektív fizetésképtelenségi eljárás alatt, továbbá nem részesültek megmentési támogatásban ( 46 ) vagy szerkezetátalakítási támogatásban ( 47 ).

▼M1

3.8. A COVID-19 szempontjából releváns termékek előállítására irányuló beruházási támogatás:

38. Alapvetően fontos, hogy a COVID-19 szempontjából releváns termékek előállítását az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló meglévő lehetőségeken túl is elősegítsük. E termékek a következők: a releváns gyógyszerek (köztük az oltóanyagok) és kezelések, valamint ezek intermedierei, hatóanyagai és alapanyagai; orvostechnikai eszközök, kórházi és orvostechnikai felszerelések (beleértve a lélegeztetőgépeket, védőruházatokat és védőeszközöket, valamint a diagnosztikai eszközöket) és a szükséges alapanyagok; fertőtlenítőszerek és köztes termékeik, valamint az előállításukhoz szükséges vegyipari alapanyagok; adatgyűjtési/-feldolgozási eszközök.

39. A Bizottság a COVID-19 szempontjából releváns termékek előállításához nyújtott beruházási támogatást a következő feltételek teljesülése esetén a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni:

a. a beruházási támogatás a COVID-19 szempontjából releváns termékek előállításához nyújtható. Ilyen termékek például: gyógyszerek (köztük az oltóanyagok) és kezelések, valamint ezek intermedierei, hatóanyagai és alapanyagai; orvostechnikai eszközök, kórházi és orvostechnikai felszerelések (beleértve a lélegeztetőgépeket, védőruházatokat és védőeszközöket, valamint a diagnosztikai eszközöket) és a szükséges alapanyagok; fertőtlenítőszerek és köztes termékeik, valamint az előállításukhoz szükséges vegyipari alapanyagok; adatgyűjtési/-feldolgozási eszközök;

b. a támogatást közvetlen támogatások, adókedvezmények vagy visszafizetendő előlegek formájában nyújtják 2020. december 31-ig;

c. a 2020. február 1-jétől megkezdett projektek esetében a támogatás ösztönző hatásúnak tekintendő; a 2020. február 1. előtt megkezdett projektek esetében a támogatás akkor tekintendő ösztönző hatásúnak, ha a projekt gyorsításához vagy hatókörének bővítéséhez szükséges. Ilyen esetben csak a felgyorsítást célzó intézkedésekhez vagy a hatókör bővítéséhez kapcsolódó többletköltségek támogathatók;

d. a beruházási projekt a támogatás nyújtásának időpontját követő hat hónapon belül befejeződik. A beruházási projekt akkor tekintendő befejezettnek, ha azt a nemzeti hatóságok befejezettnek fogadják el. A közvetlen támogatások és az adókedvezmények esetében a hat hónapos határidő túllépése esetén minden késedelmes hónap után vissza kell fizetni a kapott támogatás összegének 25 %-át, kivéve, ha a késedelem a támogatás kedvezményezettjén kívül álló tényezőknek tudható be. A visszafizetendő előlegek a határidő betartása esetén vissza nem térítendő támogatássá alakulnak, a határidő túllépése esetén pedig a támogatás nyújtásának időpontjától számított öt éven belül, egyenlő éves részletekben vissza kell téríteni azokat;

e. az elszámolható költségek közé az a) pontban felsorolt termékek előállításához szükséges beruházási költségek és az új termelési kapacitások próbaüzemének költségei tartoznak. A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 80 %-át;

f. a közvetlen támogatások és az adókedvezmények maximális megengedhető támogatási intenzitása további 15 százalékponttal növelhető, ha a beruházás az adott támogatás nyújtásának időpontját vagy az adókedvezmény alkalmazásának kezdőnapját követő két hónapon belül befejeződik, vagy ha a támogatás egynél több tagállamból származik. Ha a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják, és a beruházás két hónapon belül befejeződik, illetőleg a támogatást egynél több tagállam nyújtja, a támogatási intenzitás további 15 százalékponttal növelhető;

g. az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás nem kombinálható más, ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott beruházási támogatással;

h. veszteségfedezeti garancia nyújtható közvetlen támogatáshoz, adókedvezményhez vagy visszafizetendő előleghez kapcsolódóan vagy független támogatási intézkedésként is; a veszteségfedezeti garanciát a vállalkozás ez irányú kérelmének keltétől számított egy hónapon belül kiadják; az ellentételezendő veszteség összegét pedig a beruházás befejezése után öt évvel állapítják meg. Az ellentételezés összege a következőként számítandó: a beruházási költségeknek, a beruházási költségek 10 %-át kitevő méltányos éves nyereség ötéves időszakra vetített összegének és a működési költségeknek az összegéből ki kell vonni a kapott közvetlen támogatásnak, az ötéves időszakban elért bevételeknek és a projekt végértékének az összegét;

i. a támogatás nem nyújtható olyan vállalkozásoknak, amelyek 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében ( 48 )) már nehéz helyzetben lévőnek minősültek. ▼M3 A fentiektől eltérve támogatás nyújtható (az általános csoportmentességi rendelet I. melléklete szerinti) azon mikro- vagy kisvállalkozások számára, amelyek 2019. december 31-én már nehéz helyzetben voltak, feltéve, hogy nem állnak a nemzeti jog szerinti kollektív fizetésképtelenségi eljárás alatt, továbbá nem részesültek megmentési támogatásban ( 49 ) vagy szerkezetátalakítási támogatásban ( 50 ).

▼M1

3.9. Adó- és/vagy társadalombiztosítási járulékok elhalasztása formájában nyújtott támogatás

40. Az adók és/vagy a társadalombiztosítási járulékok megfizetésének elhalasztása hasznos eszköz lehet a vállalkozások (és köztük az önfoglalkoztató személyek) likviditási korlátainak csökkentésére és a munkahelyek megőrzésére. Ha az ilyen halasztások általános hatályúak, és nem részesítenek előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk előállítását, akkor nem tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Ha azonban például bizonyos ágazatokra, régiókra vagy vállalkozástípusokra korlátozódnak, akkor az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek ( 51 ).

41. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni azokat a támogatási programokat, amelyek a COVID-19-járvány által különösen érintett – például bizonyos ágazatokban vagy régiókban működő vagy meghatározott méretű – vállalkozásokra (és köztük az önfoglalkoztató személyekre) alkalmazandó adók vagy társadalombiztosítási járulékok ideiglenes halasztásából állnak. Ez vonatkozik az adókötelezettségekhez és a társadalombiztosítási kötelezettségekhez kapcsolódó olyan intézkedésekre is, amelyek célja a kedvezményezettek likviditási korlátainak enyhítése, ideértve többek között a részletfizetések elhalasztását, az adótartozás-átütemezési programok igénybevételének könnyítését és a kamatmentes időszakok engedélyezését, az adótartozások behajtásának felfüggesztését és a gyorsított adó-visszatérítést. A támogatást 2020. december 31. előtt kell nyújtani, és a halasztás legfeljebb a 2022. december 31-ével záródó időtartamra adható.

3.10. Munkavállalók utáni bértámogatás formájában nyújtott támogatás a COVID-19-járvány alatti elbocsátások elkerülése érdekében

▼M3

42. Előfordulhat, hogy a tagállamok a munkahelyek megőrzése érdekében hozzá kívánnak járulni az olyan vállalkozások bérköltségeihez, amelyek a Covid19-járvány miatt egyébként munkavállalókat bocsátanának el, vagy az olyan önfoglalkoztatók bérrel egyenértékű jövedelméhez, akik a Covid19-járvány nyomán elfogadott nemzeti intézkedések következtében felfüggesztették vagy korlátozták üzleti tevékenységüket. Amennyiben az ilyen támogatási programok a gazdaság egészére vonatkoznak, nem tartoznak az állami támogatások ellenőrzésére irányadó uniós szabályok hatálya alá, mivel nem szelektív jellegűek. Ha azonban ezek a programok bizonyos ágazatokra, régiókra vagy vállalkozástípusokra korlátozódnak, úgy kell tekinteni, hogy azok vállalkozások számára szelektív előnyt nyújtanak.

▼M1

43. Amennyiben az ilyen intézkedések állami támogatásnak minősülnek, a Bizottság azokat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja tekinteni, ha teljesülnek a következő feltételek:

▼M3

a. a támogatás célja a Covid19-járvány alatti elbocsátások elkerülése (és annak biztosítása, hogy az önfoglalkoztató egyének folytatni tudják üzleti tevékenységüket);

▼M1

b. a támogatást a COVID-19-járvány által különösen érintett – például bizonyos ágazatokban vagy régiókban működő vagy meghatározott méretű – vállalkozásokra irányuló programok formájában nyújtják;

▼M3

c. a bértámogatást a támogatási kérelmet követő legfeljebb tizenkét hónapos időtartamra nyújtják olyan munkavállalók után, akiket egyébként az üzleti tevékenység Covid19-járvány miatti felfüggesztése vagy csökkentése következtében elbocsátottak volna (vagy olyan önfoglalkoztató egyének számára, akiknek üzleti tevékenységére hátrányos hatást gyakorolt a Covid19-járvány); a támogatás feltétele továbbá, hogy a szóban forgó munkavállalókat a támogatás teljes tárgyidőszakában folyamatosan foglalkoztatják (illetve az önfoglalkoztató egyének esetében a támogatás feltétele, hogy a releváns üzleti tevékenységet a támogatás teljes tárgyidőszakában fenntartják);

d. a bértámogatás havi összege nem haladhatja meg a szóban forgó munkavállalók havi bruttó (munkáltatói társadalombiztosítási járulékkal együtt számított) fizetésének 80 %-át (vagy az önfoglalkoztató egyén bérrel egyenértékű átlagos havi jövedelmének 80 %-át). A tagállamok – különösen az alacsony bérkategóriába tartozók érdekében – a támogatási intenzitás számítására alternatív módszereket, például a nemzeti átlagbér vagy a minimálbér alkalmazását is bejelenthetik, amennyiben a támogatás arányossága nem sérül;

▼M1

e. a bértámogatás kombinálható más általánosan elérhető vagy szelektív foglalkoztatástámogatási intézkedésekkel, amennyiben a kombinált támogatás nem vezet a szóban forgó munkavállalók bérköltségeinek túlkompenzálásához. A bértámogatások emellett adóhalasztással és a társadalombiztosítási járulékfizetés elhalasztásával is kombinálhatók.

▼M2

43a. Amennyiben egy ilyen program hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények alkalmazottaira is kiterjed, az említett intézményeknek nyújtott támogatásnak – kifejezetten szociális jellegű célkitűzésére tekintettel – nem célja az intézmények életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása ( 52 ). Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen támogatás nem minősíthető a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontja és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontja szerinti rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, valamint nem értékelhető a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján ( 53 ).

3.11. Feltőkésítési támogatás

44. Ez az ideiglenes keret az uniós állami támogatási szabályokkal összefüggésben meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján a tagállamok saját tőke és/vagy hibrid tőkeinstrumentumok formájában állami támogatást nyújthatnak a COVID-19-járvány miatt pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak ( 54 ). Célja annak biztosítása, hogy a gazdaság zavarai ne eredményezzék a COVID-19-járvány előtt életképes vállalkozások szükségtelen kivonulását a piacról. A feltőkésítések ezért nem haladhatják meg a kedvezményezett életképességének biztosításához szükséges minimumot, és nem haladhatják meg az annak eléréséhez szükséges mértéket, hogy visszaállítsák a kedvezményezett tőkestruktúráját a COVID-19-járvány előtti szintre. A nagyvállalatoknak be kell számolniuk arról, hogy a kapott támogatás hogyan támogatja tevékenységüket a zöld és digitális átálláshoz kapcsolódó uniós célkitűzésekkel – beleértve a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására irányuló uniós célkitűzést – és nemzeti kötelezettségekkel összhangban.

45. A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a saját tőke és/vagy hibrid tőkeinstrumentumok formájában, programok részeként vagy egyedi esetekben nyújtott nemzeti állami támogatásra csak egyéb megfelelő megoldás hiányában kerülhet sor. Ezen túlmenően az ilyen instrumentumok kibocsátását szigorú feltételekhez kell kötni, mivel nagymértékben torzítják a vállalkozások közötti versenyt. Következésképpen e beavatkozások csak az érintett vállalat tőkéjében való állami részesedést, az állam ellentételezését és az állam részesedéstől való megválását egyértelműen szabályozó feltételek, irányítási rendelkezések és a versenytorzulást korlátozó megfelelő intézkedések mellett hajthatók végre. Mindezek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a nemzeti támogatási intézkedések oly módon történő kialakítása, amely megfelel a tagállami gazdaságok zöld és digitális átalakításával kapcsolatos uniós szakpolitikai célkitűzéseknek, lehetővé teszi a fenntarthatóbb hosszú távú növekedést, és ösztönzi a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó elfogadott uniós cél elérését.

3.11.1. Alkalmazási kör

46. A tagállamok nem pénzügyi vállalkozásokra vonatkozó, e közlemény szerinti feltőkésítési programjaira és egyedi feltőkésítési támogatásaira (a továbbiakban együttesen: COVID-19 feltőkésítési támogatásra) – ha azok nem tartoznak e közlemény 3.1. szakaszának hatálya alá – a következő feltételeket kell alkalmazni. E feltételek a nagyvállalatokat és a kkv-kat érintő COVID-19- feltőkésítési támogatásra alkalmazandók ( 55 ).

47. E feltételek az e közlemény 3.3. szakasza 27a. pontjának i. és ii alpontjában említett mindkét felső határt meghaladó, alárendelt hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokra is alkalmazandók.

48. COVID-19 feltőkésítési támogatás legfeljebb 2021. június 30-ig nyújtható.

3.11.2. A támogathatóság és az állami részesedés feltételei

49. A COVID-19 feltőkésítési támogatásnak a következő feltételeknek kell megfelelnie:

a) a kedvezményezett az állami beavatkozás nélkül üzleti tevékenysége megszüntetésére kényszerülne, vagy azt csak komoly nehézségekkel tudná fenntartani. Ezek a nehézségek különösen a kedvezményezett hitel/tőke arányának vagy hasonló mutatójának romlásával támaszthatók alá;

b) a beavatkozás közérdekből történik, és olyan szociális nehézségek vagy piaci hiányosságok elkerülésére irányul, amelyek a foglalkoztatás jelentős csökkenéséből, egy innovatív vállalat piaci kivonulásából, egy rendszerszinten jelentős vállalat kivonulásából, egy fontos szolgáltatás megszakadásának kockázatából vagy az érintett tagállam által kellően alátámasztott hasonló helyzetekből erednek;

c) a kedvezményezett nem képes megfizethető feltételek mellett finanszírozást találni a piacokon, és életképességének biztosításához az érintett tagállam horizontális likviditásfedezeti intézkedései sem elégségesek; valamint

d) a kedvezményezett nem olyan vállalkozás, amely 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében ( 56 )) már nehéz helyzetben lévőnek minősült. ▼M3 A fentiektől eltérve támogatás nyújtható (az általános csoportmentességi rendelet I. melléklete szerinti) azon mikro- vagy kisvállalkozások számára, amelyek 2019. december 31-én már nehéz helyzetben voltak, feltéve, hogy nem állnak a nemzeti jog szerinti kollektív fizetésképtelenségi eljárás alatt, továbbá nem részesültek megmentési támogatásban ( 57 ) vagy szerkezetátalakítási támogatásban ( 58 ). ▼M2

50. A tagállamok COVID-19 feltőkésítési támogatást a Bizottság által jóváhagyott támogatási program keretében csak a leendő kedvezményezett vállalkozások ilyen támogatás iránti írásbeli kérelmét követően nyújthatnak. Az egyedi bejelentési kötelezettség alá tartozó támogatások esetében a tagállamoknak az egyedi támogatás bejelentésekor bizonyítékot kell szolgáltatniuk a Bizottságnak az ilyen írásbeli kérelemről.

51. Az e szakaszban, valamint a 3.11.4., a 3.11.5., a 3.11.6. és a 3.11.7. szakaszban meghatározott követelmények a COVID-19-cel összefüggő feltőkésítési programokra és egyedi támogatásokra is alkalmazandók. A Bizottság az adott program jóváhagyásakor kérni fogja a 250 millió EUR-s küszöbértéket meghaladó egyedi támogatások külön bejelentését. Az ilyen bejelentések esetében a Bizottság értékelni fogja, hogy a meglévő piaci finanszírozás vagy a meglévő horizontális likviditásfedezeti intézkedések valóban elégtelenek-e a kedvezményezett életképességének biztosításához; hogy az alkalmazott feltőkésítési eszközök és kapcsolódó feltételeik megfelelőek-e a kedvezményezett komoly nehézségeinek kezelésére; hogy a támogatás arányos-e; és hogy az e szakaszban, valamint a 3.11.4., a 3.11.5., a 3.11.6. és a 3.11.7. szakaszban foglalt feltételek teljesülnek-e.

3.11.3. A feltőkésítési támogatás típusai

52. A tagállamok a feltőkésítési instrumentumok következő két külön csoportját használva nyújthatnak COVID-19 feltőkésítési támogatást:

a) tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok, különösen új törzsrészvények vagy elsőbbségi részvények kibocsátása; és/vagy

b) sajáttőke-komponenssel rendelkező instrumentumok (a továbbiakban: hibrid tőkeinstrumentumok) ( 59 ), különösen nyereségrészesedési jogok, csendes részesedések és átváltható fedezett vagy fedezetlen kötvények.

53. Az állami beavatkozás a fenti eszközök bármely változatában vagy sajáttőke- és hibridtőke-instrumentumok kombinációjaként is megvalósítható. A tagállamok az említett instrumentumokat piaci ajánlat keretében is lejegyezhetik, ha a kedvezményezettet ily módon támogató állami beavatkozás megfelel a közlemény 3.11. szakaszában meghatározott feltételeknek. A tagállamnak biztosítania kell, hogy az alkalmazott feltőkésítési eszközök és kapcsolódó feltételeik megfelelőek legyenek a kedvezményezett feltőkésítési szükségleteinek kielégítésére, ugyanakkor a lehető legkevésbé torzítsák a versenyt.

3.11.4. A feltőkésítés összege

54. A támogatás arányosságának biztosítása érdekében a COVID-19 feltőkésítés összege nem haladhatja meg a kedvezményezett életképességének biztosításához szükséges minimumot, és nem mehet túl azon a célon, hogy visszaállítsa a kedvezményezett tőkestruktúráját a COVID-19-járvány előtti, vagyis a 2019. december 31-i helyzetnek megfelelő szintre. A támogatás arányosságának értékelésekor figyelembe kell venni a COVID-19-járvánnyal összefüggésben kapott vagy előirányzott állami támogatásokat.

3.11.5. Az állam ellentételezése és kilépése

Általános elvek

55. Az állam megfelelő ellentételezést kap a befektetésért. Minél közelebb van az ellentételezés a piaci feltételekhez, annál kisebb az állami beavatkozás által okozott potenciális versenytorzulás.

56. A COVID-19 feltőkésítést a gazdaság stabilizálódásakor vissza kell fizetni. A Bizottság szerint helyénvaló elegendő időt biztosítani a kedvezményezettnek a feltőkésítés visszafizetésére. A tagállamnak mechanizmust kell bevezetnie a visszafizetés fokozatos ösztönzésére.

57. A COVID-19 feltőkésítési támogatás ellentételezését megemelve közelíteni kell azt a piaci árakhoz, ezzel ösztönözve a kedvezményezettet és a többi tulajdonost az állami feltőkésítési támogatás visszafizetésére, és egyben minimalizálva a versenytorzulás kockázatát.

58. Következésképpen a COVID-19 feltőkésítési támogatásnak az ellentételezés magas szinten történő előírásával megfelelően ösztönöznie kell a vállalkozásokat arra, hogy a piaci feltételek kedvező alakulásakor visszafizessék a támogatást, és más finanszírozási forrásokat keressenek.

59. Az ellentételezés alábbiakban meghatározott módszereinek alternatívájaként a tagállamok olyan programokat vagy egyedi támogatásokat is bejelenthetnek, amelyek esetében az ellentételezés módszerét a tőkeinstrumentum jellemzőihez és rangsorához igazítják, feltéve, hogy az alternatívák összességében hasonló mértékben ösztönzik az állam kilépését, és hasonló átfogó hatással vannak az állam ellentételezésére.

Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok ellentételezése

60. Az állami tőkeinjekciót vagy ezzel egyenértékű beavatkozást olyan áron kell végrehajtani, amely nem haladja meg a kedvezményezettnek a tőkeinjekció iránti kérelmet megelőző 15 nap során érvényes átlagos részvényárfolyamát. Ha a kedvezményezett nem tőzsdén jegyzett társaság, a becsült piaci értéket független szakértő bevonásával vagy más arányos módszerrel kell megállapítani.

61. Minden feltőkésítési intézkedésnek tartalmaznia kell egy, az állam ellentételezését növelő lépcsőzetes emelési mechanizmust, hogy ösztönözze a kedvezményezettet az állami tőkeinjekciók visszafizetésére. Az ellentételezés növelése történhet az államnak biztosított további részvények ( 60 ) vagy más mechanizmusok formájában, emelési lépcsőnként legalább az állami ellentételezés 10 %-os emelésének megfelelő mértékben (az állam COVID-19 tőkeinjekciójából eredő, vissza nem fizetett részesedés tekintetében):

a) A lépcsőzetes emelési mechanizmus először négy évvel a COVID-19 tőkeinjekciót követően aktiválódik, ha az állam nem adta el a COVID-19 tőkeinjekcióból eredő tőkerészesedésének legalább 40 %-át.

b) A lépcsőzetes emelési mechanizmus másodszor hat évvel a COVID-19 tőkeinjekciót követően aktiválódik, ha az állam nem adta el a COVID-19 tőkeinjekciójából eredő tőkerészesedésének egészét ( 61 ).

Ha a kedvezményezett nem tőzsdén jegyzett társaság, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy mind a két emelési lépcsőt egy évvel később, vagyis öt évvel, illetve hét évvel a COVID-19 tőkeinjekciót követően alkalmazzák.

62. A Bizottság jóváhagyhat alternatív mechanizmusokat, feltéve, hogy azok összességében hasonló mértékben ösztönzik az állam kilépését, és hasonló átfogó hatással vannak az állam ellentételezésére.

63. A kedvezményezettnek mindenkor lehetőséget kell adni az állam által megszerzett tőkerészesedés visszavásárlására. Annak biztosítása érdekében, hogy az állam megfelelő ellentételezésben részesüljön a befektetésért, a visszavásárlási árnak a következők közül a magasabbnak kell lennie: i. az állam nominális befektetése az alábbi táblázatban szereplőnél 200 bázisponttal magasabb éves kamat formáját öltő ellentételezéssel megnövelve ( 62 ); vagy ii. a piaci ár a visszavásárlás időpontjában.

▼M3

64. Más lehetőségként az állam bármikor eladhatja részesedését piaci áron a kedvezményezettől eltérő vevőknek. Az ilyen eladáshoz alapvetően a potenciális vevőkkel való nyílt és megkülönböztetésmentes konzultációra, vagy tőzsdei értékesítésre van szükség. Az állam a meglévő részvényeseknek, vagyis azoknak, akik már a Covid19 feltőkésítési intézkedés végrehajtását megelőzően részvényesek voltak, elővételi jogot biztosíthat a tőkerészesedésnek a nyilvános konzultációból eredő áron történő megvásárlására. Ha az állam a 63. pontban meghatározott minimumárnál alacsonyabb áron értékesíti részesedését, az irányításra vonatkozóan a 3.11.6. szakaszban meghatározott szabályok a Covid19 tőkeinjekció biztosítását követően legalább négy évig továbbra is alkalmazandók.

▼M2

Hibrid tőkeinstrumentumok ellentételezése

65. A hibrid tőkeinstrumentumok általános ellentételezésénél megfelelően figyelembe kell venni a következő elemeket:

a) a választott instrumentum jellemzői, ideértve az alárendeltségi szintjét, a kockázatát és valamennyi kifizetési módozatát;

b) beépített kilépési ösztönzők (például emelési vagy visszavásárlási záradék); valamint

c) megfelelő referencia-kamatláb.

66. A hibrid tőkeinstrumentumok minimális ellentételezésének – azok részvényjellegű instrumentumokra való átváltásáig – meg kell felelnie legalább az alapkamatláb (az 1 éves IBOR vagy a vele egyenértékű, Bizottság által közzétett ráta ( 63 )) és az alábbiakban meghatározott felár összegének.

Hibrid tőkeinstrumentumok ellentételezése: 1 éves IBOR +







A kedvezményezett típusa 1. év 2. és 3. év 4. és 5. év 6. és 7. év 8. évtől Kkv-k 225 bázispont 325 bázispont 450 bázispont 600 bázispont 800 bázispont Nagyvállalkozások 250 bázispont 350 bázispont 500 bázispont 700 bázispont 950 bázispont

67. A hibrid tőkeinstrumentumok saját tőkére való átváltását legalább 5 százalékkal az átváltás idején érvényes TERP (jegyzési jogok nélküli elméleti ár) alatt kell elvégezni.

68. A saját tőkévé történő átváltást követően be kell építeni egy, az állam ellentételezését növelő lépcsőzetes emelési mechanizmust, hogy ösztönözze a kedvezményezetteket az állami tőkeinjekciók visszafizetésére. Ha az állam COVID-19 beavatkozásából eredő saját tőke két évvel a saját tőkére való átváltás után továbbra is az állam tulajdonában van, az állam további tulajdoni részesedést kap a kedvezményezettben a COVID-19 hibrid tőkeinstrumentumok állam általi átváltásából eredő fennmaradó részesedésén felül. E további tulajdoni részesedés a COVID-19 hibrid tőkeinstrumentumok állam általi átváltásából eredő fennmaradó részesedés legalább 10 százaléka. A Bizottság jóváhagyhat alternatív lépcsőzetes emelési mechanizmusokat, feltéve, hogy ugyanolyan ösztönző hatással rendelkeznek és hasonló átfogó hatással vannak az állam ellentételezésére.

69. A tagállamok választhatnak olyan árazási módszert, amely kiegészítő emelési vagy visszafizetési záradékot is tartalmaz. Ezeket az elemeket úgy kell kialakítani, hogy ösztönözzék a kedvezményezettnek nyújtott állami feltőkésítési támogatás korai visszafizetését. A Bizottság alternatív árazási módszereket is jóváhagyhat, amennyiben azok a fenti módszerrel számított eredménynél magasabb, vagy ahhoz hasonló ellentételezést produkálnak.

70. Mivel a hibrid instrumentumok jellege jelentősen eltérő lehet, a Bizottság nem nyújt iránymutatást az instrumentumok minden típusára vonatkozóan. A hibrid instrumentumok esetében mindenképpen követni kell a fent említett elveket, és az ellentételezésnek tükröznie kell az egyes instrumentumok kockázatát.

3.11.6. Irányítás és az indokolatlan versenytorzulás megelőzése

71. Az indokolatlan versenytorzulás megelőzése érdekében az állami támogatásban részesülő kedvezményezettek nem folytathatnak agresszív kereskedelmi terjeszkedést, és nem vállalhatnak túlzott kockázatokat. Általános elvként minél kisebb a tagállam tőkerészesedése és minél magasabb az ellentételezés, annál kevésbé van szükség biztosítékokra.

72. Ha a 250 millió EUR-t meghaladó COVID-19 feltőkésítési intézkedés kedvezményezettje jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozás legalább egy olyan érintett piacon, ahol tevékenykedik, a tagállamnak kiegészítő intézkedéseket kell javasolnia a tényleges verseny megőrzése érdekében a szóban forgó piacokon. E javaslatok között a tagállam ajánlhatja kimondottan a 139/2004/EK tanácsi rendelet és a 802/2004/EK bizottsági rendelet alapján elfogadható korrekciós intézkedésekről szóló bizottsági közleményben előirányzott strukturális vagy magatartási kötelezettségvállalásokat.

73. A COVID-19 feltőkésítési támogatásban részesülő kedvezményezettek nem reklámozhatják azt üzleti célokból.

74. Amíg a COVID-19 feltőkésítési támogatás legalább 75 %-át nem fizették vissza, a kkv-któl eltérő kedvezményezettek nem szerezhetnek 10 %-osnál nagyobb részesedést versenytársakban vagy más szereplőkben ugyanazon üzletágban, beleértve az upstream és downstream tevékenységeket is.

75. Az ilyen kedvezményezettek azonban kivételes körülmények között – az összefonódás-ellenőrzés sérelme nélkül – mégis szerezhetnek 10 %-osnál nagyobb részesedést a tevékenységi területükön upstream vagy downstream szereplőkben, de csak akkor, ha ez a részesedésszerzés a kedvezményezett életképességének fenntartásához szükséges. A Bizottság engedélyezheti a felvásárlást, ha az a kedvezményezett életképességének fenntartásához szükséges. A felvásárlás nem hajtható végre azelőtt, hogy a Bizottság határozatot hozna e kérdésben.

76. Az állami támogatás nem használható fel a már 2019. december 31. előtt gazdasági nehézségekkel küzdő integrált vállalkozások gazdasági tevékenységeinek kereszttámogatására. Az integrált vállalkozásokban egyértelmű számviteli elkülönítést kell bevezetni annak biztosítására, hogy a feltőkésítési intézkedésből nem részesülnek az említett tevékenységek.

77. Amíg a COVID-19 feltőkésítési támogatást nem fizetik vissza teljes mértékben, a kedvezményezettek nem fizethetnek osztalékot, nem teljesíthetnek nem kötelező kamatszelvény-kifizetést, és csak az államtól vásárolhatnak vissza részvényeket.

▼M3

78. Amíg a Covid19 feltőkésítési támogatás legalább 75 %-át nem fizették vissza, a kedvezményezett vezetőségi tagjainak javadalmazása nem haladhatja meg a 2019. december 31-én érvényes javadalmazásuk rögzített részét. A feltőkésítéskor vagy azt követően a vezetőség tagjává váló személyek esetében az alkalmazandó korlát a vezetőség azonos szintű felelősséget viselő tagjainak 2019. december 31-én érvényes, rögzített javadalmazása. Bónuszok vagy egyéb változó vagy hasonló javadalmazási elemek semmilyen körülmények között nem fizethetők.

▼M3

78a. Amennyiben az állam meglévő részvényes, vagyis már a Covid19 tőkeinjekciót megelőzően is rendelkezett részvényekkel, és:

a) az állam a magánbefektetőkkel azonos feltételek mellett és meglévő részesedésének arányában (vagy annál kisebb mértékben) biztosít új tőkét, továbbá

b) a magánbefektetői részvétel jelentős (elvben az új tőkeinjekció legalább 30 %-a), valamint

c) az állam által biztosított új tőkeinjekció az egyedi körülmények miatt, például egy, a vállalkozás számára nyújtott másik támogatási intézkedés miatt, állami támogatásnak minősül,

nem kell az állam kilépésére vonatkozóan egyedi feltételeket meghatározni, és a következők alkalmazandók:

i. az ilyen Covid19 tőkeinjekcióra a 61. és a 62. pont nem alkalmazandó;

ii. a 74., 75. és 78. ponttól eltérve a felvásárlási tilalom és a vezetőség javadalmazására vonatkozó felső korlát három évig alkalmazandó;

iii. a 77. ponttól eltérve az osztalékfizetési tilalom az új részvénytulajdonosok tekintetében megszűnik. A meglévő részvények esetében akkor szűnik meg az osztalékfizetési tilalom, ha a szóban forgó meglévő részvények tulajdonosainak a vállalkozásban lévő részesedését összességében 10 % alá higítják. Ha a meglévő részvények tulajdonosainak a vállalkozásban lévő részesedését összességében nem hígítják 10 % alá, az osztalékfizetési tilalom esetükben három évig alkalmazandó. A Covid19 hibrid tőke és az állam által tartott alárendelt, hitelviszonyt megtestesítő Covid19 eszközök utáni díjazást minden esetben az adott évi osztalékfizetést megelőzően kell kifizetni;

iv. a 3.11.7. szakasz előírásai nem alkalmazandók, kivéve a 83. pontban meghatározott jelentéstételi kötelezettségeket, amelyek három évig alkalmazandók; valamint

v. a 3.11. szakaszban meghatározott összes többi feltétel értelemszerűen alkalmazandó.

78b. Amennyiben az állam tőkeinjekciót biztosít egy olyan vállalkozásnak, amelyben (a Covid19 tőkeinjekciós intézkedést megelőzően) nem volt részvényes, és

a) a magánbefektetőkkel azonos feltételek mellett biztosít új tőkét, továbbá

b) a magánbefektetői részvétel jelentős (elvben az új tőkeinjekció legalább 30 %-a), valamint

c) amennyiben az állam által biztosított tőkeinjekció az egyedi körülmények miatt, például egy, a vállalkozás számára nyújtott másik támogatási intézkedés miatt, állami támogatásnak minősül,

a következők alkalmazandók:

i. a 77. ponttól eltérve az osztalékfizetési tilalom valamennyi új részvénytulajdonos tekintetében megszűnik. A meglévő részvények esetében akkor szűnik meg az osztalékfizetési tilalom, ha a szóban forgó meglévő részvények tulajdonosainak a vállalkozásban lévő részesedését összességében 10 % alá higítják. A Covid19 hibrid tőke és az állam által tartott alárendelt, hitelviszonyt megtestesítő Covid19 eszközök utáni díjazást minden esetben az adott évi osztalékfizetést megelőzően kell kifizetni; továbbá

ii. a 3.11. szakaszban meghatározott összes többi feltétel értelemszerűen alkalmazandó.

▼M2

3.11.7. A feltőkésítésből eredő állami részesedésre vonatkozó exitstratégia és jelentéstételi kötelezettségek

79. Azoknak a kkv-któl eltérő kedvezményezetteknek, amelyek a beavatkozás időpontjában 25 %-nál több saját tőkét kitevő COVID-19 feltőkésítésben részesültek, a tagállami részesedésre vonatkozó hiteles exitstratégiát kell bemutatniuk, kivéve, ha az állami beavatkozás a támogatás nyújtásának napjától számított 12 hónapon belül a saját tőke 25 %-a alá csökken ( 64 ).

80. Az exitstratégiában meg kell határozni:

a) a kedvezményezett tervét tevékenységének folytatására és az állam által befektetett források felhasználására vonatkozóan, beleértve az ellentételezésre és az állami befektetés visszafizetésére vonatkozó fizetési ütemezést (együtt: a visszafizetési ütemezés); valamint

b) a kedvezményezett és az állam által a visszafizetési ütemezés betartása érdekében teendő intézkedéseket.

81. Az exitstratégiát a támogatás nyújtásától számított 12 hónapon belül el kell készíteni és be kell nyújtani a tagállamnak, és az a tagállam jóváhagyását igényli.

82. A 79–81. pontban foglalt kötelezettségen túlmenően a kedvezményezetteknek a visszafizetési ütemezés ismertetésétől számított 12 hónapon belül, és azt követően 12 havonta jelentést kell tenniük a tagállamnak az ütemezés végrehajtásának előrehaladásáról és a 3.11.6. szakaszban foglalt feltételek teljesüléséről.

83. Amíg a COVID-19 feltőkésítési támogatást nem fizetik vissza teljes mértékben, a COVID-19 feltőkésítés kkv-któl eltérő kedvezményezettjeinek a támogatás nyújtásának napjától számított 12 hónapon belül, és azt követően 12 havonta információt kell közzétenniük a kapott támogatás felhasználásáról. Ennek mindenekelőtt arról kell információkat tartalmaznia, hogy a kapott támogatás felhasználása hogyan támogatja tevékenységüket a zöld és digitális átálláshoz kapcsolódó uniós célkitűzésekkel – beleértve a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására irányuló uniós célkitűzést – és nemzeti kötelezettségekkel összhangban.

84. A tagállamnak évente jelentést kell tennie a Bizottságnak a visszafizetési ütemezés végrehajtásáról és a 3.11.6. szakaszban foglalt feltételek teljesüléséről. Amennyiben a kedvezményezett 250 millió EUR-t meghaladó COVID-19 feltőkésítésben részesült, a jelentésnek információt kell tartalmaznia az 54. pontban meghatározott feltételek teljesüléséről.

85. Ha hat évvel a COVID-19 feltőkésítést követően az állami beavatkozást nem csökkentették a kedvezményezett saját tőkéjének 15 %-a alá, a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatással összhangban szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani a Bizottságnak jóváhagyásra. A Bizottság értékeli, hogy a szerkezetátalakítási tervben felvázolt intézkedések biztosítják-e a kedvezményezett életképességét, figyelembe véve a zöld és digitális átálláshoz kapcsolódó uniós célkitűzéseket és nemzeti kötelezettségeket is, továbbá biztosítják-e az állam anélkül történő kilépését, hogy az a közérdekkel ellentétes mértékben hátrányosan befolyásolná a kereskedelmet. Ha a kedvezményezett nem tőzsdén jegyzett társaság, vagy ha a kedvezményezett kkv, a tagállam dönthet úgy, hogy csak hét évvel a COVID-19 feltőkésítést követően nyújt be szerkezetátalakítási tervet, ha az állami beavatkozás nem csökken a saját tőke 15 %-os szintje alá.

▼B

4. MONITORING ES JELENTESTETEL

▼M3

86. A 3.9., a 3.10. és a 3.11. szakasz szerint nyújtott támogatások kivételével a tagállamoknak az e közlemény alapján nyújtott, 100 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatásokra ( 65 ), illetőleg a mezőgazdasági és halászati ágazatban 10 000 EUR-t meghaladó támogatásokra ( 66 ) vonatkozó informácókat az adott támogatás nyújtásától számított 12 hónapon belül közzé kell tenniük az átfogó állami támogatási honlapon vagy a Bizottság vonatkozó adatbázisában ( 67 ). A tagállamoknak a 3.11. szakasz alapján nyújtott, minden egyes egyedi feltőkésítésre vonatkozó információkat ( 68 ) az adott feltőkésítés időpontjától számított 3 hónapon belül közzé kell tenniük az átfogó állami támogatási honlapon vagy a Bizottság vonatkozó adatbázisában. A feltőkésítés névértékét kedvezményezettenként kell feltüntetni.

▼B

►M2 87. ◄ A tagállamoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak ( 69 ).

►M2 88. ◄ A tagállamoknak 2020. december 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az e közlemény nyomán jóváhagyott programok alapján bevezetett intézkedések listáját.

►M2 89. ◄ A tagállamoknak részletes nyilvántartásokat kell vezetniük az e közlemény alapján nyújtott támogatásokról. A nyilvántartásokat, amelyek a feltételek betartásának megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmazzák, a támogatás nyújtásától számítva 10 évig kell megőrizni, és kérésre be kell mutatni a Bizottságnak.

►M2 90. ◄ A Bizottság a támogatásnyújtást illetően további információkat kérhet annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó bizottsági határozat feltételeit.

5. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

▼M2

91. A Bizottság ezt a közleményt 2020. március 19-től alkalmazza, tekintettel a COVID-19-járvány gazdasági hatására, amely azonnali intézkedést tett szükségessé. Ezt a közleményt a jelenlegi kivételes körülmények indokolják, és 2020. december 31. után nem lesz alkalmazandó, a 3.11. szakasz kivételével, amely 2021. július 1-jéig lesz alkalmazandó. A Bizottság 2020. december 31. előtt – fontos versenypolitikai vagy gazdasági megfontolásokra hivatkozva – felülvizsgálhatja a közleményt. Amennyiben ez segítséget jelent, a Bizottság további pontosításokat is adhat a konkrét kérdésekben általa alkalmazott megközelítéssel kapcsolatban.

▼B

►M2 92. ◄ A Bizottság 2020. március 19-től az ebben a közleményben foglalt rendelkezéseket alkalmazza minden érintett, bejelentett intézkedés esetében, még abban az esetben is, ha az intézkedést az említett nap előtt jelentették be.

►M2 93. ◄ A jogellenes állami támogatások értékelésére vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleménnyel ( 70 ) összhangban a Bizottság a be nem jelentett állami támogatások esetében a következőket alkalmazza:

a) amennyiben a támogatás nyújtására 2020. február 1-je után került sor, ezt a közleményt;

b) minden más esetben a támogatás nyújtásakor éppen hatályos szabályokat.

►M2 94. ◄ A Bizottság az érintett tagállamokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy az e közlemény hatálya alá tartozó intézkedések hiánytalan bejelentését követően egyértelmű és gyors határozathozatalra kerüljön sor. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot szándékaikról, és a lehető leghamarabb és legátfogóbban be kell jelenteniük az ilyen intézkedések meghozatalára irányuló terveiket. A Bizottság iránymutatást és segítséget nyújt a tagállamoknak ebben a folyamatban.