2003R1782 — HU — 05.04.2008 — 011.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:





Módosította:









▼B

A TANÁCS 1782/2003/EK RENDELETE

(2003. szeptember 29.)

a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról

▼

TARTALOMJEGYZÉK I. CÍM HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK II. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. fejezet Kölcsönös megfeleltetés 2. fejezet Moduláció és pénzügyi fegyelem 3. fejezet Mezőgazdasági tanácsadó rendszer 4. fejezet Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer 5. fejezet Egyéb általános rendelkezések III. CÍM EGYSÉGES TÁMOGATÁSI RENDSZER 1. fejezet Általános rendelkezések 2. fejezet A támogatás összegének megállapítása 3. fejezet Támogatási jogosultságok 1. szakasz Területen alapuló támogatási jogosultságok 2. szakasz Különös feltételekhez kötött támogatási jogosultság 4. fejezet Földhasználat az egységes támogatási rendszer keretén belül 1. szakasz Földhasználat 2. szakasz Területpihentetési támogatás iránti jogosultság 5. fejezet Regionális és szabad választáson alapuló végrehajtás 1. szakasz Regionális végrehajtás 2. szakasz Részleges végrehajtás 3. szakasz Szabad választáson alapuló kizárások 4. szakasz Szabad választáson alapuló átmenet IV. CÍM EGYÉB TÁMOGATÁSI RENDSZEREK 1. fejezet Különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás 2. fejezet Fehérjenövényekre vonatkozó támogatás 3. fejezet Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás 4. fejezet Héjas gyümölcsűekre vonatkozó területalapú támogatás 5. fejezet Energianövényekre vonatkozó támogatás 6. fejezet Keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás 7. fejezet Tejtámogatás és kiegészítő támogatás 8. fejezet Szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás 9. fejezet Vetőmagra vonatkozó támogatás 10. fejezet Szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás 11. fejezet Juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás 12. fejezet Marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás 13. fejezet Nagy magvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás IVA. CÍM TÁMOGATÁSI RENDSZEREK BEVEZETÉSE AZ ÚJ TAGÁLLAMOKBAN V. CÍM ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK I. MELLÉKLET Az 1. cikkben meghatározott ismérveknek megfelelő támogatási rendszerek jegyzéke II. MELLÉKLET A 12. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti felső határok III. MELLÉKLET A 3. és a 4. cikkben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények IV. MELLÉKLET Az 5. cikkben említett jó mezőgazdasági és ökológiai állapot fenntartása V. MELLÉKLET A 26. cikkben említett kompatibilis támogatási rendszerek VI. MELLÉKLET A 33. cikkben említett, az egységes támogatással kapcsolatban álló közvetlen kifizetések jegyzéke VII. MELLÉKLET A 37. cikkben említett referenciaösszeg kiszámítása VIII. MELLÉKLET A 41. cikkben említett nemzeti felső határok IX. MELLÉKLET A 66. cikkben említett szántóföldi növények jegyzéke X. MELLÉKLET A 74. cikkben említett hagyományos durumbúzatermő területek XI. MELLÉKLET A 99. cikkben említett vetőmagfajták jegyzéke XII. MELLÉKLET XIII. MELLÉKLET Ciprus – állami támogatások XIV. MELLÉKLET Lettország – állami támogatások

▼B







AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. és 37. cikkére, valamint 299. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére ( 1 ), tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére ( 2 ), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére ( 3 ), mivel: (1) A közös agrárpolitika keretébe tartozó különböző jövedelemtámogatási rendszerek alapján odaítélt közvetlen kifizetések tekintetében bizonyos közös feltételeket kell megállapítani. (2) A közvetlen támogatás teljes kifizetését a mezőgazdasági földterülettel, a mezőgazdasági termeléssel és tevékenységekkel kapcsolatos szabályok betartásához kell kötni. E szabályok célja a környezetre, az élelmiszer-biztonságra, az állategészségügyre és az állatok kíméletére, valamint a mezőgazdasági földterület jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó alapvető előírásoknak a közös piacszervezés keretébe való beillesztése. Ezen alapvető előírások be nem tartása esetén a tagállamoknak arányos, objektív és a progresszivitás elvén alapuló ismérvek szerint részben vagy egészben vissza kell vonniuk a közvetlen támogatást. A támogatás ilyen alapon történő visszavonása nem sértheti a közösségi vagy a nemzeti jog alapján e rendeletben vagy a jövőben megállapításra kerülő szankciókat. (3) A mezőgazdasági földterület termelésből való kivonásának megakadályozása, valamint jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartása céljából előírásokat kell megállapítani, amelyek alapjai vagy fellelhetők az egyes tagállamok nemzeti rendelkezéseiben, vagy nem. Ezért indokolt egy közösségi keretrendszer létrehozása, amelyből a tagállamok átvehetnek egyes előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, valamint a meglévő gazdálkodási rendszerek (földhasználat, vetésforgó, gazdálkodási gyakorlat) és mezőgazdasági üzemszerkezetek. (4) Az állandó legelők kedvező hatással vannak a környezetre, indokolt tehát intézkedéseket elfogadni a jelenlegi állandó legelők fenntartásának ösztönzésére, nagyarányú szántóföldi művelésbe vonásuk megelőzése érdekében. (5) A fenntartható mezőgazdaság, valamint a vidékfejlesztés előmozdítását célzó politikai eszközök minél jobb egyensúlyának megteremtése érdekében a 2005 és 2012 közötti időszakra vonatkozóan be kell vezetni a közvetlen kifizetések progresszív csökkentésének a Közösség egészében kötelező rendszerét. Minden meghatározott összeg feletti közvetlen kifizetést évente meghatározott százalékkal csökkenteni kell. Az így megtakarított összegeket vidékfejlesztési intézkedések finanszírozására kell fordítani, és a jövőben meghatározandó objektív ismérvek alapján kell felosztani a tagállamok között. Ugyanakkor indokolt megállapítani, hogy az így felszabaduló összeg meghatározott hányadának abban a tagállamban kell maradnia, ahol ténylegesen keletkezett. A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról szóló, 1999. május 17-i 1259/1999/EK tanácsi rendelet ( 4 ) értelmében a tagállamok 2005-ig még a jelenlegi moduláció alkalmazásának folytatása mellett dönthetnek. (6) Annak biztosítására, hogy a közös agrárpolitika finanszírozására fordítandó összegek (1a. altétel) megfeleljenek a pénzügyi tervekben megállapított éves felső határoknak, indokolt rendelkezni a közvetlen kifizetések szükség szerinti kiigazítására szolgáló pénzügyi mechanizmusról. A közvetlen támogatás kiigazítását abban az esetben kell meghatározni, ha az előrejelzések szerint az adott költségvetési évben a 300 millió EUR összegű biztonsági ráhagyással megállapított 1a. altétel túllépése várható. (7) A rozspiaci intervenció eltörléséből következő szerkezeti kiigazításokra tekintettel, egyes rozstermelő régiók esetében indokolt átmeneti intézkedéseket előírni, amelyek finanszírozása a modulációból keletkező összegek egy részéből történik. (8) Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők könnyebben megfelelhessenek a modern, magas színvonalú mezőgazdaság előírásainak, a tagállamoknak egy átfogó rendszert kell létrehozniuk a kereskedelmi mezőgazdasági üzemek részére nyújtandó szaktanácsadás céljából. A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek segítenie kell a mezőgazdasági termelőket abban, hogy mind jobban tudatosítsák a környezettel, az élelmiszer-biztonsággal, az állategészségüggyel és az állatok kíméletével összefüggő anyagi és gazdálkodási folyamatokat, anélkül, hogy bármely módon érintené a mezőgazdasági termelők ezen előírások betartását illető kötelezettségét és felelősségét. (9) A mezőgazdasági tanácsadó rendszer bevezetésének elősegítése érdekében elegendő időt kell biztosítani a tagállamok számára a rendszer kiépítéséhez. A mezőgazdasági termelők önkéntes alapon kapcsolódhatnak be a rendszerbe, és elsőbbséget kell biztosítani azok részére, akik meghatározott éves összeg feletti közvetlen kifizetésben részesülnek. A mezőgazdasági termelők részére nyújtandó szaktanácsadás jellegéből fakadóan indokolt, hogy a tanácsadói tevékenység során szerzett információkat bizalmasan kezeljék, a közösségi vagy a nemzeti jog súlyos megsértése esetének kivételével. (10) A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet ( 5 ) 8. cikkével összhangban a tagállamoknak meg kell tenniük mindazokat a szükséges intézkedéseket, amelyek révén meggyőződhetnek az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által finanszírozott ügyletek tényleges létrejöttéről és szabályszerű végrehajtásukról, valamint megakadályozhatják, illetve kezelhetik a feltárt szabálytalanságokat. (11) Az igazgatási és ellenőrzési mechanizmusok hatékonyságának és hasznosságának fokozása érdekében az egyes közösségi támogatási programok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerének létrehozásáról szóló, 1992. november 27-i 3508/92/EGK tanácsi rendelettel ( 6 ) létrehozott rendszert ki kell igazítani az egységes támogatási rendszer, a durumbúzára, fehérjenövényekre, energianövényekre, rizsre, burgonyakeményítőre, héjas gyümölcsűekre, tejre, vetőmagra és a nagy magvú hüvelyesekre vonatkozó támogatási rendszerek, a különleges regionális támogatások, valamint a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok alkalmazásával kapcsolatos ellenőrzés, a moduláció és a mezőgazdasági tanácsadó rendszer beillesztése érdekében. Rendelkezni kell a rendszer egyéb támogatási programokra való lehetséges kiterjesztéséről is egy későbbi szakaszban. (12) A hatékony ellenőrzés és az egy tagországon belül különböző kifizető ügynökségekhez benyújtott többszörös támogatási kérelmek kiszűrése érdekében minden egyes tagállamnak létre kell hoznia egy egységes rendszert az integrált rendszer keretében támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására. (13) Az integrált rendszer különböző alkotóelemei a hatékonyabb igazgatás és ellenőrzés céljait szolgálják. Ezért engedélyezni kell a tagállamok részére, hogy az e rendelet hatályán kívül eső közösségi rendszerek esetében is igénybe vehessék e rendszert, feltéve hogy eljárásuk semmiben sem ellentétes az érintett rendelkezésekkel. (14) A rendszer összetettségére és a feldolgozandó támogatási kérelmek nagy számára tekintettel fontos a megfelelő technikai erőforrások, valamint a megfelelő igazgatási és ellenőrzési módszerek alkalmazása. Következésképpen az integrált rendszernek minden egyes tagállamban magában kell foglalnia egy számítógépes adatbázist, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszert, a mezőgazdasági termelők támogatási kérelmeit, egy összehangolt ellenőrzési rendszert, valamint – az egységes támogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszert. (15) Annak érdekében, hogy az összegyűjtött adatok feldolgozhatók és felhasználhatók legyenek a támogatás iránti kérelmek ellenőrzése során, olyan, nagy teljesítményű számítógépes adatbázisok létrehozására van szükség, amelyek alkalmasak különösen a keresztellenőrzések végrehajtására. (16) A mezőgazdasági parcellák azonosítása kulcsfontosságú elem a területhez kötött rendszerek helyes alkalmazásában. A tapasztalat azt mutatja, hogy a meglévő módszereknek vannak hiányosságai. Ezért intézkedéseket kell tenni egy azonosítási rendszer létrehozására, szükség esetén távérzékelés segítségével. (17) Az egyszerűsítés érdekében engedélyezni kell a tagállamok részére azon lehetőség előírását, hogy a mezőgazdasági termelő egyetlen kérelemben igényelhessen különböző támogatási rendszerek hatálya alá tartozó támogatásokat, továbbá az évente beadott kérelem felváltását állandó kérelemmel, amelyet évenként csupán meg kell erősíteni. (18) Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a moduláció alapján végrehajtott támogatáscsökkentés eredményeképpen rendelkezésre álló összegeket meghatározott kiegészítő intézkedésekre fordítsák az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendeletben ( 7 ) előírt vidékfejlesztési támogatás keretében. (19) Mivel a kölcsönös megfeleltetés rendszerének eredményeképpen rendelkezésre álló összegek nagysága nem látható kellő időben előre ahhoz, hogy a vidékfejlesztési támogatás keretében hozott kiegészítő intézkedésekre legyenek fordíthatók, ezeket az összegeket – a tagállamok által visszatartható, meghatározott százalékarány kivételével – az EMOGA Garanciarészlegénél kell jóváírni. (20) A közösségi támogatási programok keretében előírt támogatásokat a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak az e rendeletben előírt csökkentéseket követően teljes összegben ki kell fizetniük a kedvezményezetteknek az előírt határidőn belül. (21) A közös agrárpolitika alapján működő támogatási rendszerek közvetlen jövedelemtámogatást írnak elő, különösen a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása céljából. Ez a célkitűzés szorosan összefügg a vidéki térségek megőrzésével. A közösségi pénzeszközök jogtalan kiutalásának elkerülése érdekében nem fizethető támogatás olyan mezőgazdasági termelő részére, aki mesterségesen teremtette meg az adott támogatási jogosultság megszerzéséhez szükséges körülményeket. (22) A közös támogatási rendszereknek szükség esetén rövid időn belül alkalmazkodniuk kell a változásokhoz. A kedvezményezettek ezért nem számíthatnak arra, hogy a támogatási feltételek változatlanok maradnak, és fel kell készülniük a rendszerek esetleges felülvizsgálatára a piaci változások tükrében. (23) A közvetlen kifizetés formájában nyújtott támogatás jelentős költségvetési vonzataira tekintettel, valamint hatásuk jobb felmérése érdekében, a közösségi rendszereket megfelelő értékelésnek kell alávetni. (24) A közösségi mezőgazdaság versenyképességének fokozása, valamint az élelmiszer-minőség és a környezetvédelmi előírások szükségképpen maguk után vonják a mezőgazdasági termékek intézményes árának csökkenését és a mezőgazdasági üzemek termelési költségeinek növekedését a Közösségben. E célok elérése, valamint egy piacorientáltabb, fenntartható mezőgazdaság létrehozásának elősegítése érdekében végre kell hajtani a termelés támogatásáról a termelő támogatására való áttérést egy minden egyes gazdaság számára elérhető, független jövedelemtámogatási rendszer bevezetésével. Miközben a mezőgazdasági termelőknek kifizetett támogatások tényleges összege nem változik, e szétválasztás jelentős mértékben növelni fogja a jövedelemtámogatás hatékonyságát. Ezért indokolt a mezőgazdasági üzem egységes támogatását a környezetre, az élelmiszer-biztonságra, az állategészségügyre és az állatok kíméletére, valamint a gazdaság jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartására vonatkozó előírásoknak való kölcsönös megfeleltetéshez kötni. (25) Egy ilyen rendszerben a mezőgazdasági termelők számára eddig különböző rendszerekből odaítélt, jelenleg nagy számban létező közvetlen kifizetéseket egy adott bázisidőszakon belül fennálló korábbi jogosultságok alapján meghatározott és az Agenda 2000 keretében bevezetett intézkedések, valamint az e rendeletben a támogatási összegek tekintetében előírt változtatások teljes körű végrehajtásának figyelembevétele céljából kiigazított egységes támogatássá kell összevonni. (26) Mivel az igazgatási eljárások egyszerűsítéséből annál nagyobb előnyök fakadnak, minél több ágazat kerül bevonásra, a rendszert már az első szakaszban ki kell terjeszteni a szántóföldi növényekre vonatkozó szabályozás körébe tartozó valamennyi termékre, továbbá a nagy magvú hüvelyesekre, a vetőmagra, valamint a marha- és juhhúsra. A rizsre és a durumbúzára vonatkozó felülvizsgált támogatásokat, valamint a tejágazatbeli támogatásokat azok reformjának teljes végrehajtását követően szintén integrálni kell a rendszerbe. A keményítőgyártásra szánt burgonyára és a szárított takarmányra vonatkozó támogatást szintén integrálni kell a rendszerbe, míg a feldolgozóipar esetében fenn kell tartani a külön támogatási rendszert. (27) Egyedi intézkedéseket kell megállapítani a kender esetében annak biztosítására, hogy ne rejthessenek tiltott növényeket az egységes támogatásra jogosult növények közé, hátrányosan befolyásolva ezzel a kender piacának közös szervezését. Ezért rendelkezni kell arról, hogy területalapú támogatás odaítélésére kizárólag olyan terület esetében kerülhessen sor, ahol olyan kenderfajtát vetettek, amelynek pszichotrópanyag-tartalma tekintetében meghatározott garanciák állnak rendelkezésre. A rostlen és a rostkender piacának közös szervezéséről szóló, 2000. július 27-i 1673/2000/EK tanácsi rendeletben ( 8 ) előírt egyedi intézkedésekre tett utalásokat ennek megfelelően ki kell igazítani. (28) Annak érdekében, hogy a fokozott piacorientáltság szellemében a mezőgazdasági termelő szabadon választhassa meg, mit termel a földjén – ideértve a továbbra is a termeléstől függő támogatások körébe tartozó termékeket –, az egységes támogatás nem köthető egyetlen meghatározott termék termeléséhez. Azonban a piaci verseny torzulását elkerülendő, egyes termékeket ki kell zárni a támogatható földterületen való termelésből. (29) Annak megállapításához, hogy az új rendszerben milyen összegre jogosult a mezőgazdasági termelő, indokolt azokat az összegeket alapul venni, amelyekben egy adott bázisidőszak során részesült. A különleges helyzetek figyelembevétele érdekében nemzeti tartalékot kell létrehozni. Ez a tartalék annak elősegítésére is felhasználható, hogy új mezőgazdasági termelők lépjenek be a rendszerbe. Az egységes támogatást a mezőgazdasági üzem szintjén kell megállapítani. (30) A teljes összeget, amelyre egy adott mezőgazdasági üzem jogosult, részekre (támogatási jogosultságokra) kell felosztani, és hozzá kell rendelni egy meghatározandó támogatható hektárszámhoz, a támogatási jogok átruházásának megkönnyítése érdekében. A megfelelő mezőgazdasági alapot nélkülöző támogatási jogosultságok felhalmozásához vezető spekulatív átruházások elkerülése érdekében a támogatás odaítélésénél indokolt meghatározott támogatható hektárszámhoz kötni a jogosultságokat, és egyúttal rendelkezni a jogosultságok átruházásának egy-egy régión belülre történő lehetséges korlátozásáról. A nem közvetlenül egy adott területhez kötött támogatás esetében különös rendelkezéseket kell megállapítani, figyelemmel a juh- és kecsketartás sajátos helyzetére. (31) Annak érdekében, hogy a támogatás teljes szintje és a jogosultságok ne lépjék túl a folyó költségvetés korlátait közösségi vagy nemzeti és – adott esetben – regionális szinten, indokolt előírni egy nemzeti felső határt, amely – a későbbi kiigazításokat is figyelembe véve – azon pénzeszközök összegével egyenlő, amelyeket az egyes tagállamok a megfelelő támogatási rendszerek keretében kifizetett támogatás céljából a bázisidőszak során odaítéltek. A felső határ túllépése esetén arányos támogatáscsökkentést kell alkalmazni. (32) A területpihentetés kínálatszabályozó szerepéből fakadó gazdasági előnyök fenntartása érdekében, erősítve annak az új támogatási rendszerben a környezetre gyakorolt kedvező hatásait, hatályban kell tartani a szántóterületek pihentetésére vonatkozó feltételeket. (33) A különleges helyzetekre adott rugalmas válasz lehetővé tétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok szabad választásuk szerint meghatározhassanak egy bizonyos egyensúlyt az egyéni támogatási jogosultságok és a regionális vagy nemzeti átlag, illetőleg a meglévő támogatások és az egységes támogatás között. Rendelkezni kell a gyümölcs- és zöldségtermelés – ideértve az étkezési burgonyát – tilalmától való különleges eltérésről is annak érdekében, hogy regionalizálás esetén ne lépjen fel zavar a termelésben, egyúttal minimálisra csökkentve a versenyhelyzet torzulását. Továbbá az egységes támogatási rendszer agrárspecifikus feltételeinek figyelembevétele érdekében indokolt lehetőséget biztosítani a tagállamok számára arra, hogy egy átmeneti időszakot kérhessenek az egységes támogatási rendszer végrehajtását illetően úgy, hogy mindvégig betartják az egységes támogatási rendszerre vonatkozóan előírt költségvetési felső határokat. Amennyiben az átmeneti időszak során súlyos torzulás következne be a versenyhelyzetben, továbbá a Közösség nemzetközi kötelezettségeinek betartása érdekében indokolt, hogy a Közösség megtehesse a szükséges intézkedéseket az ilyen helyzetek megoldására. (34) Szabad választáson alapuló vagy átmeneti végrehajtás esetén a mezőgazdasági termelők jogos igényeinek védelmében indokolt meghatározni azt a határidőt, ameddig az egyes tagállamoknak el kell dönteniük, hogy alkalmazzák-e az egységes támogatási rendszert. Továbbá a jelenlegi szabályozási rendszerek folytonosságának biztosítása érdekében meghatározott feltételekhez kell kötni a támogatási jogosultságot, a Bizottságra hagyva a végrehajtási szabályok megállapítását. (35) A durumbúza-termelés szerepének a hagyományos termőterületeken való fenntartása érdekében, erősítve a meghatározott minőségi minimumkövetelményeknek megfelelő durumbúza termelésének támogatását, indokolt egy átmeneti időszak során csökkenteni a hagyományos termőterületeken jelenleg a durumbúzára fizetett támogatási pótlékot és megszüntetni a különleges támogatást azokon a területeken, ahol a durumbúza-termelés kellően megalapozott. Csak a búzadara és a tésztafélék gyártására alkalmas durumbúza termelése jogosult ilyen támogatásra. (36) A fehérjében gazdag növénykultúrák jelentőségének növelése és termelésük ösztönzése érdekében indokolt kiegészítő támogatásban részesíteni az ilyen növényt termelő mezőgazdasági termelőket. Az új rendszer szabályszerű alkalmazásának biztosítása céljából meghatározott feltételekhez kell kötni a támogatási jogosultságot. Elő kell írni a garantált legnagyobb területet, és annak túllépése esetén arányos támogatáscsökkentést kell alkalmazni. (37) A rizstermelés szerepének a hagyományos termőterületeken való fenntartása érdekében indokolt kiegészítő támogatást előírni a rizstermelők részére. Az új rendszer szabályszerű alkalmazásának biztosítása céljából meghatározott feltételekhez kell kötni a támogatási jogosultságot. Nemzeti bázisterületeket kell létrehozni, és azok túllépése esetén támogatáscsökkentést kell alkalmazni. (38) A héjas gyümölcsűekre vonatkozóan új támogatási szabályokat kell létrehozni, elhárítva annak potenciális veszélyét, hogy megszűnjön a héjas gyümölcsűek termelése a hagyományos termőterületeken, valamint az ebből eredően a környezetre, a vidéki térségekre, a társadalomra és a gazdaságra háruló káros következményeket. Az új intézkedések szabályszerű alkalmazásának biztosítása céljából meghatározott feltételekhez kell kötni a támogatási jogosultságot, ideértve a minimális faállomány-sűrűséget és parcellaméretet. Az egyedi igények kielégítése céljából a tagállamokat fel kell hatalmazni kiegészítő támogatások nyújtására. (39) A költségvetés túllépésének elkerülése érdekében elő kell írni a garantált legnagyobb területet, és arányos támogatáscsökkentést kell alkalmazni annak túllépése esetén azon tagállamokra összpontosítva, amelyek túllépik a számukra előírt területi korlátozást. Annak érdekében, hogy a rendelkezések alkalmazása a Közösség egészében kiegyensúlyozott legyen, e területet a héjas gyümölcsűek termőterületeinek arányában kell felosztani a tagállamok között. A tagállamok feladata a terület további felosztása nemzeti határaikon belül. Fejlesztési terv hatálya alá eső terület nem részesülhet támogatásban az új rendszer keretében mindaddig, amíg a program le nem jár. (40) A fejlesztési tervek kínálatorientációs szerepének kiaknázása érdekében a tagállamok termelői szervezetekben való részvételhez köthetik a közösségi és a nemzeti támogatás iránti jogosultságot. A zavarok elkerülése érdekében biztosítani kell az új rendszerre való zökkenőmentes átmenetet. (41) Jelenleg az energianövényekre vonatkozó támogatás abban áll, hogy lehetőség van ipari növények termelésére a pihentetett területeken. Az energianövények teszik ki a pihentetett területen termelt nem élelmiszernövények legnagyobb hányadát. Külön támogatást kell biztosítani az energianövényekre vonatkozóan, szén-dioxid-kibocsátás helyettesítése céljából. Elő kell írni a garantált legnagyobb területet, és annak túllépése esetén arányos támogatáscsökkentést kell alkalmazni. Ezeket a szabályokat meghatározott idő elteltével felül kell vizsgálni, figyelemmel a bioüzemanyagokra vonatkozó közösségi kezdeményezés végrehajtására. (42) A keményítőtermelésnek a hagyományos termőterületeken való fenntartása érdekében, felismerve a burgonyatermelésnek az agronómiai ciklusban betöltött szerepét, indokolt kiegészítő támogatást előírni a burgonyakeményítő-termelők részére. Továbbá a burgonyakeményítő-gyártási kvótarendszer létrehozásáról szóló, 1994. június 27-i 1868/94/EK tanácsi rendeletet ( 9 ) módosítani kell annyiban, amennyiben a keményítőgyártásra szánt burgonya termelői részére rendszeresített támogatási rendszer részben bevonásra kerül az egységes támogatási rendszerbe. (43) A szántóföldi növényeknek, valamint a marha- és a juhhúsnak az egységes támogatási rendszerbe történő bevonása révén a rendszer a legkülső régiókban és az égei-tengeri szigeteken nyújtott támogatásokra is kiterjed, a további egyszerűsítés céljából, továbbá annak elkerülése érdekében, hogy egy adott jogi és igazgatási keretrendszer csak az érintett térségekben működő, korlátozott számú mezőgazdasági termelő tekintetében maradjon hatályban. A Közösség e térségeiben fennálló egyes termelési típusok szerepének megőrzése érdekében azonban indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok maguk dönthessenek arról, hogy e támogatásokat nem kívánják bevonni az egységes támogatási rendszer körébe. Ugyanezt a lehetőséget kell alkalmazni a Svédország és Finnország egyes régióiban rendszeresített kiegészítő támogatásokra, valamint a vetőmag támogatására is. Ezekben az esetekben a jelenlegi szabályozás folytonosságának biztosítása megkívánja a támogatási jogosultság meghatározott feltételekhez kötését, míg a végrehajtási szabályok megállapítása a Bizottság hatáskörébe tartozik. (44) A szántóföldi növényekre és az állattartásra vonatkozó támogatások jelenlegi szabályozásáról az új egységes támogatási rendszerre való áttérés megkönnyítése érdekében indokolt rendelkezni néhány kiigazításról az említett ágazatokon belül jelenleg hatályos közvetlen kifizetéseket illetően. (45) Az Azori-szigeteken a mezőgazdasági tevékenység nagymértékben függ a tejtermeléstől. Ezért indokolt megújítani és kiterjeszteni az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében az Azori-szigetekre és Madeira javára egyedi intézkedések bevezetéséről szóló, 2001. június 28-i 1453/2001/EK rendelet ( 10 ) 23. cikkében előírt intézkedéseket, és az 1999/2000. gazdasági évben kezdődő, összesen legfeljebb hatéves időszakra vonatkozóan eltérést engedni a termelés korlátozása tekintetében a tej- és tejtermékpiac közös szervezésének egyes rendelkezésektől, a helyi termelés fejlettségi szintjének és feltételeinek figyelembevétele érdekében. Alkalmazásának ideje alatt ezen intézkedésnek lehetővé kell tenniük az azori-szigeteki tejágazat szerkezetátalakításának lefolytatását a tejpiac megzavarása, valamint a Portugália, illetve a Közösség szintjén alkalmazott lefölözési rendszer hatékony és eredményes működésének számottevő befolyásolása nélkül. (46) A mezőgazdasági üzemek egységes támogatási rendszerének alkalmazása de facto azzal jár, hogy a Portugáliában jelenleg szántóföldi növénytermesztésbe vont földterületek külterjes állattenyésztési művelésre való átállítására vonatkozó, 1017/94/EK rendeletben ( 11 ) megállapított program tárgytalanná válik. Az 1017/94/EK rendeletet ezért az egységes támogatási rendszer hatálybalépésével egy időben hatályon kívül kell helyezni. (47) A fent említett változások és új rendelkezések eredményeként a 3508/92/EGK tanácsi rendeletet, az egyes nagy magvú hüvelyesek tekintetében külön intézkedés bevezetéséről szóló, 1996. július 30-i 1577/96/EK ( 12 ) tanácsi rendeletet, valamint az egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról szóló, 1999. május 17-i 1251/1999/EK ( 13 ) tanácsi rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Néhány átmeneti vagy szabadon választható szabályozásról szóló rendelkezés kivételével az 1259/1999/EK rendeletet szintén hatályon kívül kell helyezni. (48) A vetőmagok piacának közös szervezéséről szóló, 1971. október 26-i 2358/71/EGK ( 14 ), az egyes mezőgazdasági termékek vonatkozásában a kisebb égei-tengeri szigetek javára hozott egyedi intézkedések bevezetéséről szóló, 1993. július 19-i 2019/93/EGK ( 15 ), a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK ( 16 ), az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében Franciaország tengerentúli megyéinek javára egyedi intézkedések bevezetéséről szóló, 2001. június 28-i 1452/2001/EK ( 17 ), az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében a Kanári-szigetek javára egyedi intézkedések bevezetéséről szóló, 2001. június 28-i 1454/2001/EK ( 18 ) és a juh- és kecskehús piacának közös szervezéséről szóló, 2001. december 19-i 2529/2001/EK ( 19 ) tanácsi rendelet közvetlen kifizetésekre vonatkozó különös rendelkezései lényegében alapjukat vesztették, ezért ezeket el kell hagyni. (49) E rendelet hatálybalépésének időpontjában a Közösség 15 tagállamból áll. Figyelemmel arra a tényre, hogy a 2003. évi csatlakozási szerződés értelmében 2004. május 1-jével új tagállamok csatlakoznak a Közösséghez, a csatlakozás időpontjáig az említett szerződésben előírt eljárásnak megfelelően ki kell igazítani e rendeletet, hogy hatálya kiterjedjen az új tagállamokra. (50) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal ( 20 ) összhangban kell elfogadni, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







I. CÍM

HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet megállapítja a következőket:

— a közös agrárpolitika keretébe tartozó jövedelemtámogatási rendszerek alapján az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlegéből finanszírozott közvetlen kifizetések közös szabályai, az 1257/1999/EK rendelet szerint meghatározottak kivételével,

— a mezőgazdasági termelők részére nyújtott jövedelemtámogatás (a továbbiakban: egységes támogatási rendszer),

▼

— átmeneti egyszerűsített jövedelemtámogatás az új tagállamokban a gazdák számára (a továbbiakban: egységes területalapú támogatási rendszer)

▼M4

— a durumbúza, a fehérjenövények, a rizs, a héjas gyümölcsűek, az energianövények, a keményítőgyártásra szánt burgonya, a tej, a vetőmagok, a szántóföldi növények, a juh- és kecskehús, a marha- és borjúhús, a nagymagvú hüvelyesek, a gyapot, dohány és komló termelői, valamint az olajfaligeteket fenntartó termelők részére bevezetett támogatási rendszerek.

▼B

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

a) „mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek mezőgazdasági üzeme a Közösség területén található a Szerződés 299. cikkében meghatározottak szerint, és aki, illetve amely mezőgazdasági tevékenységet folytat;

b) „mezőgazdasági üzem”: az adott mezőgazdasági termelő által vezetett és ugyanazon tagállam területén található termelőegységek összessége;

c) „mezőgazdasági tevékenység”: mezőgazdasági termékek termelése, tenyésztése vagy művelése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági célból történő állattartást, valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartását az 5. cikkben meghatározottak szerint;

d) „közvetlen kifizetés”: az I. mellékletben felsorolt valamely jövedelemtámogatási rendszer alapján közvetlenül a mezőgazdasági termelő részére nyújtott támogatás;

e) „támogatások egy adott naptári évben” vagy „támogatások a bázisidőszakban”: az adott naptári év(ek)ben odaítélt vagy odaítélendő támogatások, ideértve az adott naptári év(ek)ben kezdődő, más időszakokra vonatkozóan odaítélt vagy odaítélendő valamennyi támogatást;

f) „mezőgazdasági termékek”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, ideértve a gyapotot, de a halászati termékek kivételével;

▼A2

(g) az „új tagállamok”: Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia.

▼B







II. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK







1. FEJEZET

KÖLCSÖNÖS MEGFELELTETÉS

3. cikk

Alapvető követelmények

(1) A közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelő köteles betartani a III. mellékletben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket az említett mellékletben megállapított időbeli ütemezés szerint, továbbá a mezőgazdasági földterületek jó környezeti és ökológiai állapotára vonatkozóan az 5. cikkben megállapított előírásokat.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság a mezőgazdasági termelő rendelkezésére bocsátja a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, valamint a mezőgazdasági földterületek jó környezeti és ökológiai állapotára vonatkozó előírások jegyzékét.

4. cikk

Jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények

(1) A III. mellékletben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket a közösségi jogszabályok a következő területeken állapítják meg:

— köz-, állat- és növényegészségügy,

— környezet,

— állatok kímélete.

(2) A III. mellékletben említett jogi aktusokat e rendelet keretében az időről időre módosított hatályos változatnak, irányelv esetében pedig a tagállamok általi végrehajtásnak megfelelően kell alkalmazni.

5. cikk

Jó mezőgazdasági és ökológiai állapot

(1) A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági földterület, különösen a termelésből kivont termőterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartását. A tagállamok a IV. mellékletben kialakított keret alapján nemzeti vagy regionális szinten meghatározzák a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó minimumkövetelményeket, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a mezőgazdasági üzemszerkezet. Mindez nem sérti az 1257/1999/EK tanácsi rendelettel összefüggésben a helyes gazdálkodási gyakorlatra vonatkozóan alkalmazott előírásokat, valamint a helyes gazdálkodási gyakorlat referenciaszintje fölött alkalmazott agrár-környezetvédelmi intézkedéseket.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a 2003. évre vonatkozó területalapú támogatás iránti kérelem benyújtására előírt időpontban állandó legelőként hasznosított földterületek továbbra is állandó legelők maradnak. ►M3 Az új tagállamok biztosítják, hogy a 2004. május 1-jén időpontban állandó legelőként hasznosított földterületek továbbra is állandó legelők maradnak. ◄ ►A2 Bulgária és Románia biztosítja azonban, hogy a 2007. január 1-jén állandó legelőként hasznosított földterületek továbbra is állandó legelők maradnak. ◄

A tagállamok azonban kellően megalapozott esetben eltérhetnek az első albekezdéstől, amennyiben intézkedést hoznak annak megakadályozására, hogy jelentős mértékben csökkenjen az állandó legelők összterülete.

Az első albekezdés nem alkalmazandó az erdősítésre szánt állandó legelőként hasznosított földterületek esetén, amennyiben az ilyen erdőtelepítés összeegyeztethető a környezettel, és kivéve a karácsonyfa-ültetvényeket és gyorsan növő fafajok rövid távú telepítését.

6. cikk

Támogatáscsökkentés, illetve kizárás a támogatás köréből

▼M19

(1) Amennyiben egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) soha nem teljesülnek a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények vagy a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó előírások, és e nem teljesítés az érintett naptári évben támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, akkor a 10. és a 11. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazását követően az említett mezőgazdasági termelő számára folyósítandó közvetlen kifizetések teljes összegét a 7. cikkben meghatározott részletes szabályokkal összhangban csökkenteni vagy törölni kell.

Az első albekezdést alkalmazni kell abban az esetben is, ha a követelmények említett nem teljesítése olyan cselekmény vagy mulasztás eredménye, amely közvetlenül annak a személynek róható fel, akinek a földterületet átadták, vagy aki azt átadta.

Az első és második albekezdésnek a 2008. évre való alkalmazásában a naptári év a 2008. április 1-jétőldecember 31-ig tartó időszaknak felel meg.

E bekezdés alkalmazásában az „átadás”: bármely olyan ügylet, amelynek révén a mezőgazdasági földterület megszűnik az átadó rendelkezésére állni.

▼B

(2) Az (1) bekezdésben említett támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás csak abban az esetben alkalmazandó, ha az előírások megsértése a következőkkel kapcsolatos:

a) mezőgazdasági tevékenység; vagy

b) a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági földterülete, ideértve a területpihentetés alá vont parcellákat.

▼M19

(3) Az (1) bekezdés ellenére és a 7. cikk (1) bekezdésében említett részletes szabályokban megállapított feltételekkel összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést vagy kizárást, amennyiben annak összege mezőgazdasági termelőnként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR-t tenne ki.

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy az első albekezdésben előírt lehetőséget veszi igénybe, akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolja a követelmények adott nem teljesítésével kapcsolatos ténymegállapításokat. A ténymegállapításról és a követelmények nem teljesítésének orvosolása érdekében teendő intézkedésekről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.

▼B

7. cikk

A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó részletes szabályok

(1) A 6. cikkben említett támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó részletes szabályokat a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani. Ennek során figyelembe kell venni az előírások megsértésének súlyát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében megállapított szempontokat.

(2) Gondatlanság esetén a támogatáscsökkentés mértéke nem haladhatja meg az 5 %-ot, ismételt megsértés esetén pedig a 15 %-ot.

▼M19

Kellően indokolt esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, amennyiben a követelmények nem teljesítése – súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama alapján – kisebb jelentőségűnek minősül. A követelmények nem teljesítésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy az állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek.

Kivéve, ha a mezőgazdasági termelő azonnal megtette a követelmények megállapított nem teljesítését orvosló intézkedést, az illetékes hatóság meghozza az annak biztosításához szükséges intézkedést – amely adott esetben adminisztratív ellenőrzésre korlátozódhat –, hogy a termelő orvosolja a követelmények nem teljesítését. A követelmények kisebb jelentőségű nem teljesítésével kapcsolatos ténymegállapításokról és a követelmények nem teljesítésének orvosolása érdekében teendő intézkedésekről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.

▼B

(3) Az előírások szándékos megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke főszabályként nem lehet kisebb 20 %-nál, és az érintett mezőgazdasági termelő egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszer köréből.

(4) A támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás teljes összege egy adott naptári évre vonatkozóan nem haladhatja meg a 6. cikk (1) bekezdésében említett teljes összeget.

8. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2007. december 31-ig jelentést nyújt be a kölcsönös megfeleltetés rendszerének alkalmazásáról, szükség esetén megfelelő javaslatokkal együtt, különösen a III. mellékletben megállapított, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények jegyzékének módosítása tárgyában.

9. cikk

A kölcsönös megfeleltetés rendszeréből eredő összegek

Az e fejezet alkalmazásából eredő összegek az EMOGA Garanciarészlegénél kerülnek jóváírásra. A tagállamok 25 %-ot tarthatnak meg az említett összegekből.







2. FEJEZET

MODULÁCIÓ ÉS PÉNZÜGYI FEGYELEM

10. cikk

Moduláció

(1) Egy adott tagállamban egy mezőgazdasági termelő részére egy adott naptári évben odaítélendő valamennyi közvetlen kifizetés összegét 2012-ig fokozatosan csökkenteni kell a következő százalékokkal:

— 2005: 3 %,

— 2006: 4 %,

— 2007: 5 %,

— 2008: 5 %,

— 2009: 5 %,

— 2010: 5 %,

— 2011: 5 %,

— 2012: 5 %.

(2) Az (1) bekezdésben előírt támogatáscsökkentés alkalmazásából eredő összegeket a II. mellékletben említett teljes összegek levonását követően az EMOGA Garanciarészlege által az 1257/1999/EK rendeletnek megfelelően finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedések kiegészítő közösségi támogatására kell rendelkezésre bocsátani.

(3) Egy százalékpontnak megfelelő összeget azon tagállamnak kell juttatni, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. A fennmaradó összegek tagállamok közötti felosztására a 144. cikk (2) bekezdésének megfelelően kerül sor, a következő szempontok alapján:

— mezőgazdasági földterület,

— mezőgazdasági foglalkoztatottság,

— egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP), vásárlóerő-paritásban kifejezve.

Mindazonáltal valamennyi tagállam megkapja az adott tagállamban a modulációból eredően keletkezett teljes összegek legalább 80 %-át.

(4) A (3) bekezdés második albekezdésétől eltérve, amennyiben egy adott tagállamban a 2000 és 2002 közötti időszakban a rozstermelés átlagos aránya meghaladta a teljes gabonatermelés 5 %-át, és az adott tagállam rozstermelése ugyanezen időszakban meghaladta a Közösség teljes rozstermelésének 50 %-át, 2013-ig bezárólag a modulációból eredően az érintett tagállamban keletkezett összegek legalább 90 %-át vissza kell juttatni az említett tagállamnak.

Ilyen esetben – a 69. cikkben előírt lehetőség sérelme nélkül – az érintett tagállamnak juttatott összeg legalább 10 %-át az e cikk (2) bekezdésében említett intézkedések finanszírozására kell felhasználni a rozstermelő régiókban.

E bekezdés alkalmazásában a „gabona” a IX. mellékletben említett gabonaféléket jelenti.

(5) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek és Madeira, valamint az égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelőinek nyújtott közvetlen kifizetésekre.

11. cikk

Pénzügyi fegyelem

▼M4

(1) Annak biztosítására, hogy a közös agrárpolitika finanszírozása céljából jelenleg az 1a. altétel (piaci intézkedések és közvetlen támogatások) alá tartozó összegek megfeleljenek a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2002. november 18-án elfogadott, a 2002. október 24-25-i brüsszeli Európai Tanács következtetéseiről szóló határozatban megállapított éves felső határoknak, a 2007. évi költségvetéssel kezdődően meg kell határozni a közvetlen kifizetések kiigazítását arra az esetre, ha egy adott pénzügyi év vonatkozásában az 1a. altétel szerinti intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések – megnövelve azokat a 143d. és 143e. cikkben szereplő összegekkel, és a 10. cikk (2) bekezdésében előírt moduláció alkalmazása előtt – azt mutatják, hogy a fent említett felső határt – a határ alatti 300 millió EUR összegű ráhagyás figyelembevételével – túl fogják lépni. Ez a rendelkezés nem érinti a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra szóló pénzügyi tervet.

▼B

(2) A Tanács, a Bizottság legkésőbb azon naptári év március 31-ig előterjesztett javaslatára, amelyre az (1) bekezdésben említett kiigazításokat alkalmazni kell, legkésőbb azon naptári év június 30-ig meghatározza ezeket a kiigazításokat, amelyre a kiigazításokat alkalmazni kell.

12. cikk

Kiegészítő támogatás

(1) Az e rendelet alapján közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelő részére kiegészítő támogatás jár.

A kiegészítő támogatás összege a 10. cikk szerint a támogatáscsökkentés adott naptári évre vonatkozó százalékának a közvetlen kifizetések első legfeljebb 5 000 eurójára történő alkalmazásából eredő összeggel egyenlő.

(2) Az adott tagállamban egy adott naptári évben odaítélhető kiegészítő támogatások teljes összege nem haladhatja meg a II. mellékletben megállapított felső határokat. Szükség esetén a tagállamok lineáris kulcs alkalmazásával kiigazítják a kiegészítő támogatásokat a II. mellékletben megállapított felső határok betartása céljából.

(3) A kiegészítő támogatás összege nem tartozik a 10. cikkben említett támogatáscsökkentés hatálya alá.

(4) A 2007. évi költségvetéssel kezdődően a Bizottság a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban felülvizsgálja a II. mellékletben megállapított felső határokat a mezőgazdasági üzemekben végbemenő szerkezeti változások figyelembevétele céljából.

▼M3

(5) Az új tagállamok esetében a (2) bekezdésben említett felső határokat a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság állapítja meg.

12a. cikk

Alkalmazás az új tagállamok esetében

(1) A 10. és 12. cikket nem kell alkalmazni az új tagállamokra azon naptári év kezdetéig, amely tekintetében a közvetlen kifizetéseknek az egyes új tagállamokban alkalmazandó szintje el nem éri legalább az adott időpontban az ilyen kifizetésekre vonatkozóan a 2004. április 30-i állapot szerinti összetételű Közösségben alkalmazandó szintet.

(2) A 143a. cikkben előírt növekedési ütemnek az új tagállamokban nyújtott összes közvetlen kifizetésre való alkalmazása keretében a 11. cikket nem kell alkalmazni az új tagállamokra azon naptári év kezdetéig, amely tekintetében a közvetlen kifizetéseknek az új tagállamban alkalmazandó szintje el nem éri legalább az adott időpontban az ilyen kifizetésekre vonatkozóan a 2004. április 30-i állapot szerinti összetételű Közösségben alkalmazandó szintet.

▼B







3. FEJEZET

MEZŐGAZDASÁGI TANÁCSADÓ RENDSZER

13. cikk

Mezőgazdasági tanácsadó rendszer

(1) A tagállamok 2007. január 1-jéig létrehozzák a mezőgazdasági termelőket a földdel és a mezőgazdasági üzemben folytatott gazdálkodásban segíteni hivatott tanácsadó rendszert (a továbbiakban: mezőgazdasági tanácsadó rendszer), amelyet egy vagy több kijelölt hatóság vagy magánszerv működtet.

(2) A tanácsadói tevékenységnek legalább az I. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre, valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára mindenképpen ki kell terjednie.

14. cikk

Feltételek

(1) A mezőgazdasági termelők önkéntes alapon kapcsolódhatnak be a mezőgazdasági tanácsadó rendszerbe.

(2) A tagállamok előnyben részesítik azokat a mezőgazdasági termelőket, akik évente több mint 15 000 EUR közvetlen kifizetésben részesülnek.

15. cikk

Az elismert magánszervek és a kijelölt hatóságok kötelezettségei

A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a 13. cikkben említett magánszervek és kijelölt hatóságok ne hozzák a tanácsadói tevékenységük során megszerzett személyes vagy egyedi információkat és adatokat az érintett mezőgazdasági üzemet vezető mezőgazdasági termelőn kívüli személy tudomására, a tevékenységük során feltárt olyan szabálytalanságok vagy jogsértések kivételével, amelyeket közösségi vagy nemzeti jogszabályban megállapított kötelezettségük jelenteni a megfelelő hatóságnak, különösen bűncselekmény esetén.

16. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2010. december 31-ig jelentést nyújt be a mezőgazdasági tanácsadó rendszer alkalmazásáról, szükség esetén az annak kötelezővé tételére irányuló megfelelő javaslatokkal együtt.







4. FEJEZET

INTEGRÁLT IGAZGATÁSI ÉS ELLENŐRZÉSI RENDSZER

17. cikk

Hatály

Minden tagállam létrehoz egy integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: integrált rendszer).

Az integrált rendszert az e rendelet III. és IV. címe, valamint az 1259/1999/EK rendelet 2a. cikke alapján létrehozott támogatási rendszerekre kell alkalmazni.

Az integrált rendszert – a szükséges mértékben – az 1., a 2. és a 3. fejezetben megállapított szabályokkal kapcsolatos igazgatási és ellenőrzési vonatkozásokban is alkalmazni kell.

18. cikk

Az integrált rendszer elemei

(1) Az integrált rendszer a következő elemekből áll:

a) számítógépes adatbázis;

b) a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer;

c) a 21. cikkben említett, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer;

d) támogatási kérelmek;

e) integrált ellenőrzési rendszer;

f) a támogatás iránti kérelmet benyújtó egyes mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására szolgáló egységes rendszer.

▼M2

(2) A 67., a 68., a 69., a 70. és a 71. cikk alkalmazása esetén az integrált rendszer magában foglal egy, – egyrészről a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanács rendelettel ( 21 ), másrészről a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. december 17-i 21/2004/EK tanácsi rendelettel ( 22 ) összhangban – az állatok azonosítására és nyilvántartására létrehozott rendszert is.

▼B

19. cikk

Számítógépes adatbázis

(1) A számítógépes adatbázis a támogatási kérelmekből nyert adatok mezőgazdasági üzemenként történő nyilvántartására szolgál.

▼M4

Ezen adatbázis rendeltetése különösen az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága útján a 2000. évvel kezdődő naptári és/vagy gazdasági évre vonatkozó adatok, valamint 1998. május 1-jétől a IV. cím 10b. fejezetének keretében nyújtott támogatásra vonatkozó adatok közvetlen és azonnali lehívásának lehetővé tétele.

▼B

(2) A tagállamok decentralizált adatbázisokat is létrehozhatnak azzal a feltétellel, hogy azokat, valamint az adatok nyilvántartására és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó igazgatási eljárásokat az egyes tagállamok területének egészén egységes módon és úgy alakítják ki, hogy keresztellenőrzés céljából kompatibilisek legyenek egymással.

▼M4

20. cikk

A mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer

(1) A mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszert telekkönyvi térképek és dokumentumok, vagy más térképészeti források alapján kell létrehozni. Ennek során a számítógépes térinformatikai rendszereknél alkalmazott technológiákat kell alkalmazni, ideértve elsősorban az egységes szabványok alapján történő légi vagy műholdas ortokorrigált digitális felvételezést, amely legalább 1:10000 léptékű térképészeti pontosságot biztosít.

▼M14

(2) A IV. cím 10b. fejezetében előírt, olajfaligetekkel kapcsolatos támogatást alkalmazó tagállamok esetében az azonosítási rendszer az olajfaültetvényekre vonatkozóan földrajzi információs rendszert foglal magában, amely az olajfákra és a velük beültetett területekre vonatkozó alfanumerikus számítógépes adatbázisból és számítógépes grafikus referencia-adatbázisból áll.

▼M14

(3) A IV. cím 10b. fejezetében meghatározott, olajfaligetekre vonatkozó támogatást nem alkalmazó tagállamok dönthetnek úgy is, hogy a (2) bekezdésben említett, az olajfaültetvényekre vonatkozó földrajzi információs rendszert integrálják a mezőgazdasági parcellákra vonatkozó információs rendszerbe.

▼B

21. cikk

A támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer

(1) A támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszert úgy kell létrehozni, hogy lehetővé tegye a jogosultságok ellenőrzését és a támogatási kérelmek, valamint a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer adatainak keresztellenőrzését.

(2) E rendszernek lehetővé kell tennie legalább a három előző, közvetlenül egymást követő naptári és/vagy gazdasági évre vonatkozó adatoknak az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága útján történő közvetlen és azonnali lehívását.

22. cikk

Támogatási kérelmek

(1) Az integrált rendszer keretében a mezőgazdasági termelőnek évente be kell nyújtania a közvetlen kifizetés iránti kérelmét, amelyben – az adott esetnek megfelelően – szerepelnie kell a következőknek:

— a mezőgazdasági üzem minden mezőgazdasági parcellája,

▼M14

— a IV. cím 10b. fejezetében előírt, olajfaligetekkel kapcsolatos támogatás alkalmazása esetén, vagy amennyiben a tagállam a 20. cikk (3) bekezdésében említett lehetőséggel él, az olajfák száma és elhelyezkedésük a parcellában,

▼B

— a támogatási jogosultságok száma és összege,

— az e rendeletben vagy az érintett tagállam által előírt minden más információ.

▼M4

(2) Az egyes tagállamok dönthetnek úgy, hogy a támogatási kérelemben csak az előző évben benyújtott támogatási kérelemhez képest megváltozott adatoknak kell szerepelniük. Az egyes tagállamok nyomtatott űrlapokat bocsátanak rendelkezésre az előző évben meghatározott területek alapján, továbbá grafikus anyagokat, amelyeken feltüntetik az érintett területek földrajzi elhelyezkedését és adott esetben az olajfák helyét.

▼B

(3) Az egyes tagállamok dönthetnek úgy, hogy egyetlen támogatási kérelem vonatkozzon az I. mellékletben felsorolt több, illetve minden támogatási rendszerre vagy más támogatási rendszerekre.

23. cikk

A jogosultsági feltételek ellenőrzése

(1) A támogatási kérelmek tekintetében a tagállamok adminisztratív ellenőrzéseket végeznek, ideértve a támogatható terület és az annak megfelelő támogatási jogosultság ellenőrzését.

(2) Az adminisztratív ellenőrzést a támogatási jogosultság ellenőrzésére szolgáló helyszíni ellenőrzési rendszer egészíti ki. E célból a tagállamok mintavételi tervet készítenek a mezőgazdasági üzemekre vonatkozóan.

A tagállamok távérzékelési eljárásokat is alkalmazhatnak a mezőgazdasági parcellák helyszíni ellenőrzésének módszeréül.

(3) Minden egyes tagállam kijelöl egy hatóságot az e fejezetben előírt ellenőrzések összehangolására.

Amennyiben a tagállam az e fejezet alapján elvégzendő munka egyes vonatkozásaival szakosított ügynökségeket vagy cégeket bíz meg, a kijelölt hatóságnak fenn kell tartania az adott munka feletti ellenőrzés jogát és annak felelősségét.

24. cikk

Támogatáscsökkentés, illetve kizárás a támogatás köréből

(1) Az e rendelet 6. cikkében előírt támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás sérelme nélkül, amennyiben megállapítás nyer, hogy a mezőgazdasági termelő nem felel meg a támogatási jogosultságra vonatkozóan e rendeletben vagy az 1259/1999/EK rendelet 2a. cikkében előírt feltételeknek, a számára odaítélt vagy odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének kifizetését, amelyre vonatkozóan a jogosultsági feltételek teljesültek, csökkenteni kell, vagy ki kell zárni a támogatás köréből az e rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megállapítandó módon.

(2) A támogatáscsökkentés mértéke a feltárt jogsértés súlyától, mértékétől, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegétől függően progresszív módon változik, és a mezőgazdasági termelő egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszer köréből.

25. cikk

A kölcsönös megfeleltetés ellenőrzése

(1) A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes mezőgazdasági termelők betartják-e az 1. fejezetben említett kötelezettségeket.

(2) A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők megfeleljenek az I. fejezetben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek, valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó előírásoknak.

▼M2

E rendszereknek, és különösen a 92/102/EGK irányelvvel, valamint az 1760/2000/EK rendelettel és a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet módosításáról szóló 21/2004/EK tanácsi rendelettel összhangban az állatok azonosítására és nyilvántartására létrehozott rendszernek e rendelet 26. cikkének értelmében kompatibilisnek kell lennie az integrált rendszerrel.

▼B

26. cikk

Kompatibilitás

Az V. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek alkalmazása során a tagállamok biztosítják, hogy az ezekre a rendszerekre alkalmazott igazgatási és ellenőrzési eljárások kompatibilisek legyenek az integrált rendszerrel a következők tekintetében:

a) számítógépes adatbázis;

b) a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerek;

c) adminisztratív ellenőrzések.

E célból olyan módon kell létrehozni ezeket a rendszereket, hogy minden nehézség vagy konfliktus nélkül lehetővé váljék közös üzemeltetésük, illetve a különböző rendszerek közötti adatcsere.

Az V. mellékletben felsoroltakon kívüli közösségi vagy nemzeti szintű támogatási rendszerek alkalmazása céljából a tagállamok beilleszthetik igazgatási és ellenőrzési eljárásaikba az integrált rendszer egy vagy több alkotóelemét.

27. cikk

Tájékoztatás és ellenőrzés

(1) A Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell az integrált rendszer alkalmazásáról.

A Bizottság eszmecseréket szervez a tagállamokkal e tárgykörben.

(2) Az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok kellő időben való tájékoztatását követően a Bizottság által felhatalmazott képviselők:

— vizsgálatot és ellenőrzést folytathatnak az integrált rendszer létrehozására és megvalósítására hozott intézkedéseket illetően,

— ellenőrzéseket végezhetnek a 23. cikk (3) bekezdésében említett szakosított ügynökségeknél és cégeknél.

Az érintett tagállamok tisztviselői részt vehetnek az ilyen ellenőrzésben. Az ellenőrzés végzésére vonatkozó fent említett hatáskör nem érinti a nemzeti jog alapján kifejezetten a kijelölt tisztviselők számára fenntartott jogi aktusokra vonatkozó nemzeti jogszabályok alkalmazását. A Bizottság által meghatalmazott képviselők nem vehetnek részt különösen a tagállamok nemzeti joga alapján gyanúsított személyeknél végzett házkutatásban és azok hivatalos kihallgatásában. Az ilyen módon nyert információhoz azonban hozzáférést kell biztosítani számukra.

(3) Az integrált rendszer megvalósításával és alkalmazásával kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül a Bizottság szakosított testületek vagy személyek segítségét kérheti az integrált rendszer létrehozásának, felügyeletének és felhasználásának elősegítésére, különösen azzal a céllal, hogy – kérésre – megfelelő szakmai tanácsokkal lássák el a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait.







5. FEJEZET

EGYÉB ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

28. cikk

Kifizetés

(1) Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek keretében a támogatások teljes összegben kerülnek kifizetésre a kedvezményezetteknek.

(2) A támogatások kifizetésére évente egyszer, a december 1. és a következő év június 30-a közötti időszakban kerül sor.

A 12. cikkben előírt kiegészítő támogatást azonban legkésőbb az adott naptári évet követő naptári év szeptember 30-ig ki kell fizetni.

(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság, a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban:

a) meghosszabbíthatja az olaj- és zsírpiac közös szervezésének létrehozásáról szóló, 1966. szeptember 22-i 136/66/EGK tanácsi rendelet ( 23 ) 5. cikkének (1) bekezdésében előírt támogatások kifizetésének határidejét;

b) előlegfizetést írhat elő;

c) felhatalmazhatja a tagállamokat, hogy – a költségvetési helyzetre is figyelemmel – december 1-jét megelőzően előleget fizessenek az olyan régiókban, ahol rendkívüli körülmények következtében a mezőgazdasági termelők súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdenek: — a támogatások 50 %-a erejéig, — vagy — a támogatások 80 %-a erejéig, ha előlegfizetés már elő van írva.

29. cikk

A támogatás korlátozása

Az egyes támogatási rendszerekre alkalmazandó különös rendelkezések sérelme nélkül, nem fizethető támogatás olyan kedvezményezett részére, akiről megállapították, hogy mesterségesen teremtette a támogatási jogosultság megszerzéséhez szükséges körülményeket azzal a céllal, hogy az adott támogatási rendszer céljaival ellentétes előnyhöz jusson.

30. cikk

Felülvizsgálat

Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek működése nem érinti a piac változásai és a költségvetési helyzet tükrében bármely időpontban elvégezhető felülvizsgálat lehetőségét.

31. cikk

Értékelés

Hatékonyságuk felmérése érdekében az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek alapján teljesített kifizetéseket értékelésnek kell alávetni, amely annak megállapítására irányul, hogy célkitűzéseik függvényében milyen hatást fejtettek ki és hogyan befolyásolták az érintett piacokat.

32. cikk

Az 1258/1999/EK rendelet szerinti intervenció

Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek az 1258/1999/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 2. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint „intervenciónak” minősülnek.







III. CÍM

EGYSÉGES TÁMOGATÁSI RENDSZER







1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

33. cikk

Támogatási jogosultság

(1) A mezőgazdasági termelő abban az esetben jogosult az egységes támogatási rendszer igénybevételére, ha:

▼M17

a) a 38. cikkben említett bázisidőszakban a VI. mellékletben említett támogatási rendszerek legalább egyike alapján támogatásban részesült, vagy – az olívaolaj esetében – a 37. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett gazdasági években, vagy – a cukorrépa, cukornád és cikória esetében – amennyiben a VII. melléklet K. pontjában említett reprezentatív időszakban piactámogatásban részesült, vagy – a banán esetében – amennyiben a VII. melléklet L. pontjában említett reprezentatív időszakban jövedelemkiesési kompenzációs támogatásban részesült, vagy – a gyümölcs- és zöldségfélék, az áruburgonya, valamint a faiskolák esetében – amennyiben a szóban forgó termékekre a tagállamok által a VII. melléklet M. pontjával összhangban alkalmazott reprezentatív időszakban gyümölcs- és zöldség-, áruburgonya- vagy faiskola-termesztő volt

▼B

b) a mezőgazdasági üzemhez vagy annak egy részéhez tényleges vagy várható örökség címén jutott olyan mezőgazdasági termelőtől, aki megfelelt az a) pontban említett feltételeknek; vagy

c) a nemzeti tartalék terhére vagy átruházás címén szerzett támogatási jogosultságot.

(2) Amennyiben az a mezőgazdasági termelő, aki a bázisidőszakban közvetlen kifizetésben részesült, az adott időszakon belül vagy legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazásának évét megelőző év december 31-ig megváltoztatja jogállását vagy elnevezését, ugyanolyan feltételek mellett juthat támogatáshoz az egységes támogatási rendszer keretében, mint a mezőgazdasági üzemet eredetileg vezető mezőgazdasági termelő.

(3) A bázisidőszakban vagy legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazásának évét megelőző év december 31-ig végrehajtott egyesülés esetén az új mezőgazdasági üzemet vezető mezőgazdasági termelő ugyanolyan feltételek mellett juthat támogatáshoz az egységes támogatási rendszer keretében, mint az eredeti mezőgazdasági üzemeket vezető mezőgazdasági termelők.

A bázisidőszakban vagy legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazásának évét megelőző év december 31-ig végrehajtott szétválás esetén az új mezőgazdasági üzemeket vezető mezőgazdasági termelők ugyanolyan feltételek mellett juthatnak arányos mértékű támogatáshoz az egységes támogatási rendszer keretében, mint az eredeti mezőgazdasági üzemet vezető mezőgazdasági termelő.

34. cikk

Támogatási kérelem

(1) Az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága megküldi a 33. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mezőgazdasági termelőknek a kérelem benyújtásához szükséges űrlapot, feltüntetve a következőket:

a) a 2. fejezetben említett összeg (a továbbiakban: referenciaösszeg);

b) a 43. cikkben említett hektárszám;

c) a 3. fejezetben meghatározott támogatási jogosultságok száma és értéke.

(2) A mezőgazdasági termelőnek az egyes tagállamok által megállapítandó időpontig, de legkésőbb május 15-ig kell benyújtania támogatási kérelmét az egységes támogatási rendszer keretében.

A Bizottság azonban a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban engedélyezheti a május 15-i határidő meghosszabbítását egyes olyan övezetekben, ahol rendkívüli éghajlati viszonyok következtében nem alkalmazhatók a rendes határidők.

(3) A 40. cikk (4) bekezdése szerinti vis maior és rendkívüli körülmény esetének kivételével nem szerezhet jogosultságot a 33. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett, illetve a nemzeti tartalék terhére támogatási jogosultságot szerző olyan mezőgazdasági termelő, aki nem nyújt be támogatási kérelmet az egységes támogatási rendszer keretében legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazása első évének május 15. napjáig.

Az ilyen módon fel nem osztott jogosultságoknak megfelelő összegek visszakerülnek a 42. cikkben említett nemzeti tartalékba, s rendelkezésre állnak a tagállamok által megállapítandó időpontban, de legkésőbb az egységes támogatási rendszer alkalmazása első évének augusztus 15. napjáig végrehajtandó újrafelosztásra.

▼M4

35. cikk

Többszörös támogatási kérelem

(1) Eltérő rendelkezés hiányában a 44. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerinti támogatható hektárszámnak megfelelő olyan terület tekintetében, amelyre az egységes támogatási rendszer keretében támogatási kérelmet nyújtottak be, bármely egyéb közvetlen kifizetés, illetve e rendelet hatályán kívüli bármely egyéb támogatás iránti kérelem is benyújtható.

(2) Azon a termelőknek, akik a 2075/92/EGK rendelet szerint részt vettek a dohánykvóta-visszavásárlási rendszerben, vagy az egységes támogatásra vagy a kvóta-visszavásárlási árra jogosultak. Amennyiben azonban a kvóta-visszavásárlási ár magasabb, mint a dohány tekintetében a referenciaösszeg kiszámításánál figyelembe vett összeg, az egységes kifizetésen felül a termelő jogosult marad a visszavásárlási ár azon részére, amely megfelel az ár összege és az e rendelet VII. melléklete I. pontjának megfelelően kiszámított összeg közötti különbségnek.

▼B

36. cikk

Kifizetés

(1) Az egységes támogatási rendszer keretében a támogatást a 3. fejezetben meghatározottak szerinti támogatási jogosultságokra fizetik, amelyeket a 44. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerinti, megegyező támogatható hektárszámmal kell alátámasztani.

(2) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy összekapcsolják az egységes támogatási rendszer keretében nyújtott kifizetéseket más támogatási rendszerek keretében nyújtott kifizetésekkel.







2. FEJEZET

A TÁMOGATÁS ÖSSZEGÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSA

37. cikk

A referenciaösszeg kiszámítása

(1) A referenciaösszeg a mezőgazdasági termelőnek a VI. mellékletben említett támogatási rendszerek alapján, a 38. cikkben említett bázisidőszak minden egyes naptári évében nyújtott támogatások összegének háromévi átlaga, a VII. mellékletnek megfelelően kiszámítva és kiigazítva.

▼M4

Az olívaolaj tekintetében azonban a referenciaösszeg a mezőgazdasági termelőnek a VI. mellékletben említett, az olívaolajra vonatkozó támogatási rendszer keretében az 1999/2000-es, a 2000/2001-es, 2001/2002-es és a 2002/2003-as gazdasági év során nyújtott teljes összegeknek a négyévi átlaga, a VII. mellékletnek megfelelően kiszámítva és kiigazítva.

▼M9

A cukor és az inulinszirup előállításához felhasznált cukorrépa, cukornád és cikória esetében a referenciaösszeget a VII. melléklet K. pontjának megfelelően kell kiszámítani és kiigazítani.

▼M15

Banán esetében a referenciaösszeg kiszámítása és kiigazítása a VII. melléklet L. pontjának megfelelően történik.

▼M17

Gyümölcs- és zöldségfélék, az áruburgonya, valamint a faiskolák esetében a referenciaösszeg kiszámítása és kiigazítása a VII. melléklet M. pontjának megfelelően történik.

▼B

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a mezőgazdasági termelő a bázisidőszakban kezdi meg mezőgazdasági tevékenységét, az átlag kiszámítása az azon naptári évben, illetve években részére odaítélt támogatások alapján történik, amely(ek)nek során mezőgazdasági tevékenységet folytatott.

38. cikk

Bázisidőszak

A bázisidőszak a 2000., a 2001. és a 2002. naptári évet foglalja magában.

39. cikk

Az 1259/1999/EK rendelet alapján megállapított moduláció és kölcsönös megfeleltetés rendszerének alkalmazása

Az 1259/1999/EK rendelet 3. és 4. cikkének a bázisidőszakban történő alkalmazása esetén a VII. mellékletben említett összegek olyan összegnek tekintendők, amelyek odaítélésére az említett cikkek alkalmazását megelőzően került sor.

40. cikk

Rendkívüli esetek

(1) A 37. cikktől eltérve, az a mezőgazdasági termelő, akinek termelő tevékenységét a bázisidőszakban vagy azt megelőzően bekövetkező vis maior vagy rendkívüli körülmény hátrányosan befolyásolta a bázisidőszak során, kérheti, hogy a referenciaösszeget a bázisidőszak azon naptári éve, illetve évei alapján számítsák ki, amelye(ke)t nem érintett a vis maior vagy rendkívüli körülmény fennállása.

▼M17

(2) Amennyiben a vis maior vagy rendkívüli körülmény fennállása a teljes bázisidőszakot érintette, az adott tagállam az 1997 és 1999 közötti időszak alapján számítja ki a referenciaösszeget.

A cukorrépa, cukornád és cikória esetében a referenciaösszeget a VII. melléklet K. pontjával összhangban kiválasztott reprezentatív időszakot megelőző legközelebbi gazdasági év alapján kell kiszámítani. A banán esetében a referenciaösszeget a VII. melléklet L. pontjával összhangban kiválasztott reprezentatív időszakot megelőző legközelebbi gazdasági év alapján kell kiszámítani. A gyümölcs- és zöldségfélék, az áruburgonya, valamint a faiskolák esetében a referenciaösszeget a VII. melléklet M. pontjával összhangban kiválasztott reprezentatív időszakot megelőző legközelebbi gazdasági év alapján kell kiszámítani. Ezekben az esetekben az (1) bekezdést kell értelemszerűen alkalmazni.

▼B

(3) A mezőgazdasági termelőnek az egyes tagállamok által megállapítandó határidőn belül írásban kell értesítenie a hatáskörrel rendelkező hatóságot a vis maior vagy rendkívüli körülmény fennállásáról, a hatóság számára kielégítő bizonyítékkal szolgálva arról.

(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság például a következő eseteket ismeri el vis maiorként vagy rendkívüli körülményként:

a) a mezőgazdasági termelő halála;

b) a mezőgazdasági termelő tartós munkaképtelensége;

c) a mezőgazdasági üzem földterületét lényegesen sújtó, súlyos természeti csapás;

d) a mezőgazdasági üzem állattartásra szolgáló épületeinek megsemmisülése véletlen baleset következtében;

e) a mezőgazdasági termelő állatállományának egy részét vagy egészét érintő járványos állatbetegség.

▼M4

(5) E cikk (1), (2) és (3) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni arra a mezőgazdasági termelőre, aki a bázisidőszakban a 2078/92/EGK ( 24 ) és az 1257/1999/EK rendeletnek megfelelő agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások hatálya alatt állt, arra a komlótermelőre, aki ugyanazon időszakban az 1098/98/EK ( 25 ) rendeletnek megfelelően kivágásra vállalt kötelezettséget, valamint arra a dohánytermelőre, aki a 2075/92/EGK rendeletnek megfelelően részt vett a kvóta-visszavásárlási programban.

Amennyiben az első bekezdésben említett intézkedések mind a bázisidőszakra, mind pedig az e cikk (2) bekezdésében említett időszakra kiterjedtek, a tagállamok objektív kritériumok alapján, a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon, a Bizottság által a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megállapítandó részletes szabályoknak megfelelően határozzák meg a referenciaösszeget.

▼B

41. cikk

Felső határ

(1) Az egyes tagállamok esetében a referenciaösszegek összege nem haladhatja meg a VIII. mellékletben említett nemzeti felső határt.

▼M9

A cikória esetében és aaz arra vonatkozóan 2006. március 31-ig a tagállamok rendelkezésére álló adatok figyelembe vételével a Bizottság a 144, cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, a teljes összegek és a teljes összeghatárok megváltoztatása nélkül újraoszthatja a VII. melléklet K. pontjának 2. alpontjában meghatározott nemzeti összegeket és kiigazíthatja a VIII. mellékletben meghatározott nemzeti összeghatárokat.

(1a) Amennyiben valamely tagállamban a kvótacukor vagy kvóta-inulinszirup egy részét olyan cukorrépából, cukornádból vagy cikóriából állították elő, amelyet egy másik tagállamban a 2000/2001-es, 2001/2002-es, 2002/2003-as, 2003/2004-es, 2004/2005-ös vagy a 2005/2006-os gazdasági év bármelyikében termesztettek, a VII. melléklet K. pontjában megállapított felső határokat és az érintett tagállamok számára a VIII. és VIIIa. mellékletben megállapított nemzeti felső határokat ki kell igazítani olyan módon, hogy a cukrot vagy inulinszirupot előállító tagállam felső határából az érintett mennyiségeknek megfelelő összegeket átcsoportosítják a cukorrépa, cukornád vagy cikória érintett mennyiségeit termesztő tagállam felső határába.

Az érintett tagállamok 2006. március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az érintett mennyiségekről.

Az átcsoportosításról a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság dönt.

▼B

(2) Szükség esetén a tagállamok a referenciaösszegek lineáris kulcs alkalmazásával történő csökkentéséhez folyamodhatnak a számukra előírt felső határ betartásának biztosítása céljából.

42. cikk

Nemzeti tartalék

(1) A tagállamok a 41. cikk (2) bekezdése alapján végrehajtott esetleges csökkentéseket követően lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik a referenciaösszegeket egy nemzeti tartalék létrehozása céljából. E csökkentés mértéke nem haladhatja meg a 3 %-ot.

(2) A nemzeti tartalék a VIII. mellékletben említett felső határ és a mezőgazdasági termelőknek az egységes támogatási rendszer alapján odaítélendő referenciaösszegek együttes értéke között az (1) bekezdés második mondatában említett csökkentés alkalmazása előtt fennálló különbözetet is magában foglalja.

(3) A tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy referenciaösszeget ítéljenek oda – objektív ismérvek alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – elsődlegesen olyan mezőgazdasági termelőknek, akik 2002. december 31. után vagy 2002-ben kezdik meg mezőgazdasági tevékenységüket, anélkül hogy abban az évben közvetlen kifizetésben részesülnének.

(4) A tagállamok felhasználják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív ismérvek alapján a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – referenciaösszegeket határozzanak meg olyan mezőgazdasági termelők részére, akik a Bizottság által a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó különleges helyzetbe kerültek.

(5) A tagállamok felhasználhatják a nemzeti tartalékot arra, hogy – objektív ismérvek alapján – a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – referenciaösszegeket határozzanak meg olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely a közjogi beavatkozás valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll, a termőterületek termelésből való kivonásának megelőzése és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében.

(6) A (3)–(5) bekezdés alkalmazása során a tagállamok – a jogosultságok regionális átlagértékének határain belül – növelhetik a mezőgazdasági termelők részére kiosztott jogosultságok egységértékét és/vagy számát.

(7) A tagállamok a jogosultságok lineáris csökkentését alkalmazzák, amennyiben nemzeti tartalékuk nem elégséges a (3) és a (4) bekezdésben említett esetek fedezésére.

(8) ►M14 A tényleges vagy várható örökség címén való átszállás vagy az egyesülések és szétválások esetének kivételével és a 46. cikktől eltérve a nemzeti tartalék felhasználásával létrehozott jogosultságok a kiutalásuk kezdetétől számított öt éven belül nem ruházhatók át. Egyesülés vagy szétválás esetén az eredetileg a nemzeti tartalékból kiosztott jogosultságok az ötéves időtartam fennmaradó részére az új mezőgazdasági üzem(ek)et kezelő mezőgazdasági termelő(k)nél maradnak. ◄

A 45. cikk (1) bekezdésétől eltérve az ötéves időszak minden egyes évében fel nem használt jogosultság azonnal visszakerül a nemzeti tartalékba.

▼M17

Mindazonáltal az (5) bekezdés alkalmazása esetén a tagállamok úgy határozhatnak, hogy 2007-re nézve a mezőgazdasági termelő által bejelentett, áruburgonya-, gyümölcs- és zöldségtermesztésre használt azonos értékű hektárszámnak megfelelő fel nem használt támogatási jogosultság ne kerüljön vissza a nemzeti tartalékba.

▼B

(9) A 33. és a 34. cikktől eltérve, a mezőgazdasági üzem egészének vagy egy részének, illetve a támogatási jogok bázisidőszakon belül vagy legkésőbb ►M4 2004. május 15. ◄ -én történő eladása vagy legalább hatéves időtartamra való bérbeadása esetén az eladó vagy a bérlő részére kiutalandó jogosultságok egy része a Bizottság által a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározott feltételek mellett visszakerül a nemzeti tartalékba.







3. FEJEZET

TÁMOGATÁSI JOGOSULTSÁGOK







1. szakasz

Területen alapuló támogatási jogosultságok

43. cikk

A támogatási jogosultság meghatározása

(1) A 48. cikk sérelme nélkül, a mezőgazdasági termelő a referenciaösszeg és az összes olyan hektárszám hároméves átlagának hányadosaként kiszámított támogatási jogosultságot szerez hektáronként, amely alapján a bázisidőszakban a VI. mellékletben felsorolt közvetlen kifizetésekre volt jogosult.

A támogatási jogosultságok teljes száma megegyezik a fent említett átlagos hektárszámmal.

A 37. cikk (2) bekezdésében említett esetben azonban a támogatási jogosultságok teljes száma a referenciaösszegek megállapításához figyelembe vett időszaknak megfelelő átlagos hektárszámmal egyenlő, és az ilyen támogatási jogosultságokra a 42. cikk (6) bekezdését kell alkalmazni.

(2) Az (1) bekezdésben említett hektárszámba beletartoznak továbbá a következők:

▼M17

a) a VII. mellékletben a burgonyakeményítőre, szárított takarmányra, vetőmagra, olajfaligetekre és dohányra vonatkozóan felsorolt támogatások esetén az a hektárszám, amelynek termelése a bázisidőszak folyamán támogatásban részesült, a VII. melléklet B., D., F., H. és I. pontjával összhangban kiszámítva;

aa) a cukorrépa, cukornád és cikória esetében a VII. melléklet K. pontjának 4. alpontja szerint számított hektárszám;

ab) banán esetében a VII. melléklet L. pontja szerint kiszámított hektárszám;

ac) a gyümölcs- és zöldségfélék, az áruburgonya, valamint a faiskolák esetében a VII. melléklet M. pontja szerint kiszámított hektárszám.

▼B

b) valamennyi takarmánytermő terület a bázisidőszak folyamán.

(3) E cikk (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a „takarmánytermő terület” a mezőgazdasági üzem azon területe, amely a 2419/2001/EK bizottsági rendelet ( 26 ) 5. cikkével összhangban az egész naptári év folyamán rendelkezésre áll állattartásra, ideértve a közösen használt és a vegyes művelés alatt álló területeket. A takarmánytermő terület nem terjed ki a következőkre:

— épületek, erdők, tavak és utak,

— egyéb közösségi támogatásra jogosult növényi kultúrák, állandó kultúrák vagy kerti növények termelésére használt területek,

— az egyes szántóföldi növények termelői részére megállapított támogatási rendszer keretében nyújtott támogatásra jogosult területek, a szárított takarmányra vonatkozó támogatási rendszer keretében hasznosított vagy nemzeti, illetve közösségi területpihentetési rendszer hatálya alá vont területek.

(4) Eltérő rendelkezés hiányában a hektáronkénti támogatási jogosultság nem módosítható.

44. cikk

A támogatási jogosultság felhasználása

(1) Minden támogatási jogosultság, amely a támogatható hektárszámhoz kapcsolódik, feljogosít a támogatási jogosultság által megállapított összeg igénylésére.

(2) A „támogatható hektárszám” a mezőgazdasági üzem szántóföldből és állandó legelőből álló földterülete, kivéve az állandó kultúrák, erdők vagy nem mezőgazdasági tevékenység céljára használt területeket.

▼M17

A „támogatható hektárszám” az alábbiak egyikét is jelenti:

a) komlóval bevetett területek, vagy átmeneti területpihentetési kötelezettség alatt álló területek;

b) olajfákkal beültetett területek;

c) banánnal beültetett területek;

d) állandó gyümölcs- és zöldségnövény-kultúrákkal beültetett területek;

e) faiskolák.

▼B

(3) A mezőgazdasági termelő nyilatkozik a támogatási jogosultsághoz kapcsolódó támogatható hektárszámnak megfelelő parcellákról. ►M19 E parcelláknak – vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével – a tagállam által meghatározandó időpontban, de legkésőbb a támogatási kérelem módosítására a tagállamban megállapított időpontban a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. ◄

(4) A tagállamok kellően megalapozott esetben engedélyezhetik a mezőgazdasági termelő számára e nyilatkozata módosítását azzal a feltétellel, hogy betartja a támogatási jogosultságának megfelelő hektárszámot, valamint a területre vonatkozó egységes támogatás odaítélésének egyéb feltételeit.

45. cikk

Fel nem használt támogatási jogosultság

(1) A három egymás utáni éven keresztül fel nem használt támogatási jogosultság visszakerül a nemzeti tartalékba.

(2) Mindazonáltal, a fel nem használt támogatási jogosultság nem kerül vissza a nemzeti tartalékba a 40. cikk (4) bekezdése szerinti vis maior és rendkívüli körülmény esetén.

▼M17

(3) Mindazonáltal azokban a tagállamokban, amelyek nem éltek a 71. cikkben foglalt lehetőséggel és nem alkalmazzák az 51. cikk második albekezdésében foglalt lehetőséget, 2007-re nézve a mezőgazdasági termelő által bejelentett, áruburgonya-, gyümölcs- és zöldségtermesztésre használt azonos értékű hektárszámnak megfelelő fel nem használt támogatási jogosultságot nem kell visszajuttatni a nemzeti tartalékba.

▼B

46. cikk

A támogatási jogosultság átruházása

(1) Támogatási jogosultság csak az ugyanazon tagállamban letelepedett másik mezőgazdasági termelő javára ruházható át, a tényleges vagy várható öröklés címén történő átszállás esetének kivételével.

Azonban a tényleges vagy várható öröklés esetén is csak abban a tagállamban használható fel az adott támogatási jogosultság, ahol megállapításra került.

Az egyes tagállamok dönthetnek úgy, hogy a támogatási jogosultság csak egyazon régión belül legyen átruházható vagy felhasználható.

(2) Támogatási jogosultság eladás vagy bármely egyéb formában történő végleges átruházás útján ruházható át, földterülettel együtt vagy anélkül. Ezzel ellentétben, bérbeadás vagy más hasonló típusú ügylet csak abban az esetben engedhető meg, ha a támogatási jogosultság átruházását megfelelő támogatható hektárszám átruházása kíséri.

A 40. cikk (4) rendelkezésében említett vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével a mezőgazdasági termelő csak abban az esetben ruházhatja át támogatási jogosultságát földterület nélkül, ha a 44. cikk értelmében a támogatási jogosultságainak legalább 80 %-át felhasználta legalább egy naptári évben, vagy ha önkéntesen lemondott a nemzeti tartalék javára valamennyi olyan támogatási jogosultságáról, amelyet nem használt fel az egységes támogatás alkalmazásának első évében.

(3) Támogatási jogosultság földterülettel együtt vagy anélkül történő eladása esetén a tagállamok – a közösségi jog általános elveivel összhangban – dönthetnek úgy, hogy az eladott támogatási jogosultságok egy része visszakerül a nemzeti tartalékba, vagy egységértékük – a Bizottság által a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megállapítandó ismérveknek megfelelően – csökkentésre kerül a nemzeti tartalék javára.







2. szakasz

Különös feltételekhez kötött támogatási jogosultság

47. cikk

Különös feltételekhez kötött támogatási jogosultságot megalapozó támogatások

(1) A 43. és a 44. cikktől eltérve a bázisidőszakban odaítélt támogatásokból eredő alábbi összegek a referenciaösszegbe a 48. cikkben és a VII. melléklet C. pontjában előírt feltételekkel számíthatók be:

a) az 1254/1999/EK rendelet 5. cikkében előírt, szezonalitást csökkentő támogatás;

b) az 1254/1999/EK rendelet 11. cikkében előírt vágási támogatás;

c) a hímivarú szarvasmarhafélékre vonatkozó különleges támogatás és az anyatehénre vonatkozó támogatás, amennyiben a mezőgazdasági termelő mentesült az 1254/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében megállapított állománysűrűségi követelmény alól, feltéve hogy a mezőgazdasági termelő nem igényelt az említett rendelet 13. cikkében előírt extenzifikációs kifizetést;

d) az 1254/1999/EK rendelet 14. cikkében előírt kiegészítő kifizetések, amennyiben az e bekezdés a), b) és c) pontjában előírt támogatás kiegészítéseként került sor azok kifizetésére;

e) a juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatási rendszer alapján a következő jogszabályi helyeken előírt támogatások: — a 2000. és a 2001. naptári évben a 2467/98/EK rendelet 5. cikke és az 1323/90/EGK rendelet ( 27 ) 1. cikke, — a 2002. naptári évben a 2529/2001/EK rendelet 4. és 5. cikke, 11. cikkének (1) bekezdése, valamint 11. cikke (2) bekezdésének első, második és negyedik francia bekezdése.

(2) 2007-től kezdődően – és a 33., a 43. és a 44. cikktől eltérve – a 95. és a 96. cikkben előírt tejtámogatásból és kiegészítő támogatásból eredően 2007-ben odaítélendő összegeket a 48. és az 50. cikkben előírt feltételek mellett bevonják az egységes támogatási rendszer hatálya alá.

48. cikk

A különös feltételekhez kötött támogatási jogosultság meghatározása

Amennyiben a bázisidőszakban a mezőgazdasági termelő részesült a 47. cikkben említett támogatásból, de nem rendelkezett a 43. cikkben említett hektárszámmal, illetve ha a hektáronkénti jogosultság 5 000 EUR-nál magasabb összeget eredményez, a mezőgazdasági termelő rendre a következő támogatási jogosultságokra tarthat igényt:

a) a részére a hároméves időszak során odaítélt közvetlen kifizetések átlagának megfelelő referenciaösszeggel egyenlő támogatási jogosultság;

b) minden 5 000 EUR után vagy a részére a hároméves átlagolási időszak során odaítélt közvetlen kifizetéseknek megfelelő referenciaösszeg töredékrésze után járó támogatási jogosultság.

49. cikk

Feltételek

(1) Amennyiben e szakasz másként nem rendelkezik, a különös feltételekhez kötött támogatási jogosultságra e cím többi rendelkezését kell alkalmazni.

(2) A 36. cikk (1) bekezdésétől és a 44. cikk (1) bekezdésétől eltérve az olyan támogatási jogosultsággal rendelkező mezőgazdasági termelő számára, amely tekintetében nem állt rendelkezésére megfelelő hektárszám a bázisidőszakban, az érintett tagállam eltérést engedélyez azon kötelezettségtől, hogy a jogosultságok számával egyenlő támogatható hektárszámmal rendelkezzen, azzal a feltétellel, hogy a mezőgazdasági termelő a bázisidőszakban gyakorolt, számosállat-egységben (SZÁE) kifejezett mezőgazdasági tevékenységének legalább 50 %-át fenntartja.

Támogatási jogosultság átruházása esetén az átruházó csak abban az esetben élhet a fent említett eltérés jogával, ha az eltérés hatálya alá tartozó valamennyi támogatási jogosultság átruházásra kerül.

(3) A 48. cikk szerint meghatározott támogatási jogosultságok nem módosíthatók.

50. cikk

Tejtámogatás és kiegészítő támogatások

(1) A 48. cikk sérelme nélkül és a 37. és a 43. cikktől eltérve, a mezőgazdasági termelő jogosultságonként kiegészítő összegben részesül, amelynek kiszámítása úgy történik, hogy a 95. és a 96. cikk alapján odaítélendő összegeket elosztják a 2007-ben a mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló jogosultságok számával, kivéve a területpihentetési jogosultságokat.

A 2007-ben a mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló támogatási jogosultságok egységértéke e kiegészítő összeggel megemelkedik.

(2) Abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelő nem rendelkezik egyetlen támogatási jogosultsággal sem, a 48. és a 49. cikket értelemszerűen kell alkalmazni. Ilyen esetben a 48. cikk alkalmazásában a „hektárszám” a 2007-ben a mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló, támogatható hektárszámnak felel meg.







4. FEJEZET

FÖLDHASZNÁLAT AZ EGYSÉGES TÁMOGATÁSI RENDSZER KERETÉN BELÜL







1. szakasz

Földhasználat

▼M17

51. cikk

Mezőgazdasági célú földhasználat

A 44. cikk (3) bekezdésének megfelelően bejelentett parcellákat a mezőgazdasági termelő bármely mezőgazdasági tevékenység céljára használhatja, az állandó kultúrák kivételével. Mindazonáltal a mezőgazdasági termelők használhatják a parcellákat a következők céljára is:

a) komló;

b) olajfák;

c) banán;

d) állandó gyümölcs- és zöldségnövény-kultúrák;

e) faiskolák.

Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok 2007. november 1-jéig úgy határozhatnak, hogy a tagállamok által kijelölt időpontig, de legkésőbb 2010. december 31-ig a tagállam egy vagy több régiójában a következőkre a továbbiakban sem használják a parcellákat:

a) a 2200/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és a 2201/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett termékek közül egy vagy több termelése. Ebben az esetben azonban a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatható hektárszámon lehetővé teszik másodvetésű növénykultúrák művelését egy, minden év augusztus 15-én kezdődő, legfeljebb három hónapos időszakban; valamely tagállam kérelmére azonban ez az időpont a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosulhat azon régiók tekintetében, amelyekben a gabonát éghajlati okokból rendes körülmények között korábban takarítják be; és/vagy

b) áruburgonya termelése; és/vagy

c) faiskolák.

▼M11

52. cikk

Kendertermesztés

(1) A kendertermesztés esetében az alkalmazott fajták tetrahidrokannabinol-tartalma nem haladhatja meg a 0,2 %-ot. A tagállamok létrehoznak egy rendszert, amellyel a kendertermő területek legalább 30 %-án ellenőrzik a termesztett növények tetrahidrokannabinol-tartalmát. Ha azonban egy tagállam előzetes engedélyezési rendszert vezet be az ilyen növényi kultúra termesztése tekintetében, akkor az ellenőrzendő területek aránya legalább 20 %.

(2) A 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a támogatások odaítélésének feltételéül kell szabni bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát.

▼B







2. szakasz

Területpihentetési támogatás iránti jogosultság

53. cikk

A területpihentetési támogatás iránti jogosultság meghatározása

(1) E rendelet 37. és 43. cikkétől eltérve, amennyiben a mezőgazdasági termelő az 1251/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében előírt kötelezettsége alapján a bázisidőszak során területpihentetés alá vonta a mezőgazdasági üzeméhez tartozó földterület egy részét, a kötelező területpihentetésre vonatkozó támogatás – VII. melléklet szerint kiszámított és kiigazított – hároméves átlagának összege, valamint a kötelező területpihentetés alá vont hektárok számának hároméves átlaga nem vehető figyelembe az e rendelet 43. cikkében említett jogosultságok meghatározása során.

(2) Az (1) bekezdésben említett esetben a mezőgazdasági termelő hektáronkénti jogosultságban (a továbbiakban: területpihentetési támogatás iránti jogosultság) részesül, amelynek kiszámítása úgy történik, hogy az (1) bekezdésben említett területpihentetési támogatás hároméves átlagának összegét elosztják a területpihentetés alá vont hektárok számának hároméves átlagával.

A területpihentetési támogatás iránti jogosultságok teljes száma megegyezik a kötelező területpihentetés alá vont hektárok számának átlagával.

54. cikk

A területpihentetési támogatás iránti jogosultság felhasználása

(1) Minden területpihentetési támogatás iránti jogosultság, amely a területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámhoz kapcsolódik, feljogosít a területpihentetési támogatás iránti jogosultság által meghatározott összeg igénylésére.

(2) A 44. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a „területpihentetési támogatásra jogosult hektárszám” a mezőgazdasági üzem szántóföldből álló földterülete, kivéve a 2003. évi területalapú támogatás iránti kérelmekre előírt időpontban állandó kultúrák, erdők, illetve nem mezőgazdasági tevékenység céljára vagy állandó legelőként használt területeket. ►M3 Az új tagállamok esetében a 2003. évi területalapú támogatás iránti kérelmekre előírt időpontra hivatkozás 2003. június 30-ára való hivatkozásként értendő. ◄ ►A2 Bulgária és Románia esetében azonban a területalapú támogatás iránti kérelmekre előírt időpont 2005. június 30-a. ◄

Azonban a következő területek egy 1995. június 28. után benyújtott kérelem alapján területpihentetés alá vont földterületnek minősülhetnek:

— az 1257/1999/EK rendelet 22. és 24. cikkének megfelelően pihentetett olyan területek, amelyeket a mezőgazdasági termelő nem használ sem mezőgazdasági, sem más jövedelmező célra az e rendelet alapján pihentetett egyéb földterületek esetében elfogadottakon kívül, vagy

— az 1257/1999/EK rendelet 31. cikkének megfelelően erdősített területek.

(3) A mezőgazdasági termelő köteles kivonni a termelésből a területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámnak megfelelő területet.

(4) A területpihentetés alá vont földterületnek legalább 0,1 ha nagyságú és 10 méter szelességű összefüggő területnek kell lennie. Környezeti szempontból kellően megalapozott esetben a tagállamok legalább 5 méter széles és 0,05 ha nagyságú földterületet is elfogadhatnak területpihentetési támogatás céljából.

(5) A tagállamok a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megállapítandó feltételek mellett eltérhetnek e cikk (2) bekezdésének első albekezdésétől, amennyiben intézkedést hoznak annak megakadályozására, hogy jelentős mértékben növekedjen a területpihentetési támogatásra jogosult mezőgazdasági összterület.

(6) A 36. cikk (1) bekezdésétől és a 44. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot minden más jogosultságot megelőzően kell igényelni.

(7) A területpihentetési kötelezettség az átruházott területpihentetési támogatás iránti jogosultság tekintetében is fennmarad.

55. cikk

Kivételek a területpihentetési kötelezettség alól

A mezőgazdasági termelő nem tartozik az 54. cikkben említett kötelezettség hatálya alá, ha:

a) mezőgazdasági üzemét a teljes termelés tekintetében a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló, 1991. június 24-i 2092/91/EGK tanácsi rendeletben ( 28 ) megállapított kötelezettségekkel összhangban vezeti;

b) a pihentetett földterületet elsősorban nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékek Közösségen belül történő előállítására szolgáló anyagok termelésére használja, feltéve hogy ezt hatékony ellenőrző rendszerrel ellenőrzik.

56. cikk

A pihentetett földterület hasznosítása

(1) A pihentetett földterületet jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban kell tartani az 5. cikkben meghatározottak szerint.

Az 55. cikk sérelme nélkül, a pihentetett földterület nem használható mezőgazdasági célra és nem termeszthető rajta kereskedelmi célra szánt növény.

(2) A pihentetett földterület vetésforgóba vonható.

(3) Amennyiben az 55. cikk b) pontja alapján pihentetett földterületen termesztett olajnövények feldolgozásának eredményeként valószínűsíthetően keletkező, emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékekhez felhasználható melléktermékek éves mennyisége a mezőgazdasági termelőkkel kötött szerződésekben foglalt mennyiségi előrejelzések szerint meghaladja a szójaliszt-egyenértékben kifejezett 1 millió tonnát, e mennyiség 1 millió tonnára való korlátozása céljából csökkenteni kell az egyes szerződésekben előrejelzett olyan mennyiségeket, amelyek felhasználhatók emberi vagy állati fogyasztás céljára.

▼M14

(4) A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy a biomassza pihentetett földterületen való termelésére szánt állandó növénykultúrák telepítésével kapcsolatos költségek legfeljebb 50 %-áig terjedő nemzeti támogatást fizessenek.

▼B

57. cikk

Egyéb rendelkezések alkalmazása

Amennyiben e szakasz másként nem rendelkezik, e cím többi rendelkezése alkalmazandó a területpihentetési támogatás iránti jogosultságra.







5. FEJEZET

REGIONÁLIS ÉS SZABAD VÁLASZTÁSON ALAPULÓ VÉGREHAJTÁS







1. szakasz

Regionális végrehajtás

58. cikk

A 41. cikkben említett felső határ regionális felosztása

(1) Az egyes tagállamok legkésőbb 2004. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy az e szakaszban megállapított feltételek mellett regionális szinten alkalmazzák az 1–4. fejezetben előírt egységes támogatási rendszert.

(2) A tagállamok objektív ismérvek alapján határozzák meg a régiókat.

A kevesebb mint 3 millió támogatható hektárral rendelkező tagállamok egyetlen régiónak tekinthetők.

(3) Az egyes tagállamok objektív ismérvek alapján osztják fel a régiók között a 41. cikkben említett felső határt.

59. cikk

Az egységes támogatási rendszer regionális alkalmazása

(1) Kellően megalapozott esetben a tagállamok – objektív ismérvek alapján – feloszthatják az 58. cikk alapján meghatározott regionális felső határt vagy annak egy részét az összes olyan mezőgazdasági termelő között, akinek mezőgazdasági üzeme az érintett régióban található, ideértve azokat is, amelyek nem felelnek meg a 33. cikkben említett jogosultsági követelménynek.

(2) A regionális felső határ teljes összegének ilyen felosztása esetén a mezőgazdasági termelőknek odaítélt támogatási jogosultságok egységértékének kiszámítása az 58. cikk alapján megállapított regionális felső határnak a 44. cikk (2) bekezdése szerinti, regionális szinten megállapított támogatható hektárszámmal való elosztásával történik.

(3) A regionális felső határ teljes összegének részleges felosztása esetén a mezőgazdasági termelőknek odaítélt támogatási jogosultságok egységértékének kiszámítása az 58. cikk alapján megállapított regionális felső határ megfelelő részének a 44. cikk (2) bekezdése szerinti, regionális szinten megállapított támogatható hektárszámmal való elosztásával történik.

Amennyiben a mezőgazdasági termelő a regionális felső határ fennmaradó része alapján kiszámított támogatási jogosultságra is jogosult, az egyes jogosultságainak – kivéve a területpihentetési támogatás iránti jogosultságát – regionális egységértékét növelni kell egy olyan összeggel, amelyet a referenciaösszegnek a mezőgazdasági termelő jogosultságainak a (4) bekezdéssel összhangban megállapított számával történő elosztásával lehet megkapni.

A 48. és a 49. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

(4) Az egyes mezőgazdasági termelők jogosultságainak száma az általuk az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében a 44. cikk (2) bekezdésével összhangban bejelentett hektárszámmal egyenlő, a 40. cikk (4) bekezdése szerintivis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével.

60. cikk

Földhasználat

▼M14

(1) Amennyiben egy tagállam él az 59. cikkben előírt lehetőséggel, a mezőgazdasági termelő – az 51. cikk b) és c) pontjától eltérve és e cikkel összhangban – a 44. cikk (3) bekezdésével összhangban bejelentett parcellákat a 2200/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében vagy a 2201/96/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett termékek, továbbá olyan burgonya termelésére is használhatja, amely nem burgonyakeményítő-gyártásra sz