02018R1862 — HU — 11.06.2019 — 001.002

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1862 RENDELETE

(2018. november 28.)

a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről







I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

A SIS általános célja

A SIS célja, hogy az e rendszeren keresztül szolgáltatott információk felhasználásával biztosítsa a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térségen belül a biztonság magas szintjét, beleértve a közbiztonság és a közrend fenntartását, valamint a biztonság védelmét a tagállamok területén, továbbá biztosítsa az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezetében foglalt, a személyeknek a tagállamok területén való mozgására vonatkozó rendelkezések alkalmazását.

2. cikk

Tárgy

(1) Ez a rendelet a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljából meghatározza a személyekre és tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések SIS-be történő bevitelének és kezelésének, valamint a kiegészítő információk és adatok cseréjének feltételeit és eljárásait.

(2) Ez a rendelet megállapítja továbbá a SIS műszaki architektúrájára, a tagállamok, illetve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (a továbbiakban: az eu-LISA) feladataira, az adatkezelésre, valamint az érintett személyek jogaira és a felelősségre vonatkozó rendelkezéseket is.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1. „figyelmeztető jelzés” : a SIS-be bevitt adatállomány, amely az illetékes hatóságok számára lehetővé teszi, hogy egy foganatosítandó egyedi intézkedés céljából valamely személyt vagy tárgyat azonosítsanak;

2. „kiegészítő információ” : a figyelmeztető jelzések SIS-ben tárolt adatainak részét nem képező, azonban a SIS figyelmeztető jelzésekkel összefüggő információ, amelynek cseréjét a SIRENE-irodákon keresztül a következő esetekben kell elvégezni: a) figyelmeztető jelzés bevitelekor annak érdekében, hogy a tagállamok konzultálhassanak egymással, illetve tájékoztathassák egymást; b) találatot követően, a megfelelő intézkedés foganatosításának lehetővé tétele érdekében; c) ha a kért intézkedést nem lehet foganatosítani; d) a SIS-adatok minőségét érintő ügyekben; e) a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségét és elsőbbségét érintő ügyekben; f) a hozzáférési jogokat érintő ügyekben;

3. „kiegészítő adat” : a SIS-ben tárolt és a SIS figyelmeztető jelzésekkel összefüggő adat, amelynek azonnal hozzáférhetőnek kell lennie az illetékes hatóságok számára, ha egy adott személyt, akire vonatkozóan a SIS-be adatokat vittek be, az e rendszerben végrehajtott lekérdezés eredményeként megtalálnak;

4. „személyes adat” : az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontjában meghatározott személyes adat;

5. „személyes adatok kezelése” : a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, rögzítés, naplózás, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés útján vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés;

6. „egyezés” : a következő lépések megtörténtét követően áll fenn: a) egy végfelhasználó a SIS-ben lekérdezést végez; b) a lekérdezés eredményeként a SIS-be egy másik tagállam által bevitt figyelmeztető jelzés jelenik meg; és c) a SIS-ben található figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatok megegyeznek a lekérdezéshez használt adatokkal;

7. „találat” : olyan egyezés, amelynek esetében teljesülnek a következő kritériumok: a) az egyezést megerősítette: i. a végfelhasználó, vagy ii. az illetékes hatóság a nemzeti eljárásoknak megfelelően, ha a szóban forgó egyezés biometrikus adatok összehasonlításán alapul; és b) a figyelmeztető jelzés alapján további intézkedéseket kell tenni;

8. „megjelölés” : a figyelmeztető jelzés érvényességének nemzeti szinten való felfüggesztése, amely csatolható letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, eltűnt vagy különleges bánásmódot igénylő személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez, valamint rejtett ellenőrzésre, kikérdezésre vagy célzott ellenőrzésre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez;

9. „figyelmeztető jelzést kiadó tagállam” : az a tagállam, amely bevitte a figyelmeztető jelzést a SIS-be;

10. „végrehajtó tagállam” : az a tagállam, amely találatot követően foganatosítja vagy foganatosította a szükséges intézkedéseket;

11. „végfelhasználó” : az illetékes hatóság személyzetének azon tagja, aki a CS-SIS, az N.SIS vagy azok technikai másolata közvetlen lekérdezésére jogosult;

12. „biometrikus adat” : egy természetes személy fizikai vagy fiziológiai jellemzőire vonatkozó olyan, sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé teszi vagy megerősíti az adott természetes személy egyedi azonosítását, nevezetesen a fénykép, az arcképmás, a daktiloszkópiai adat és a DNS-profil;

13. „daktiloszkópiai adat” : ujjnyomatokra és tenyérnyomatokra vonatkozó adatok, amelyek egyedi jellegüknek és a bennük foglalt referenciapontoknak köszönhetően lehetővé teszik az adott személy személyazonosságával kapcsolatos pontos és kétséget kizáró összehasonlításokat;

14. „arcképmás” : az arcról készített, az automatizált biometrikus megfeleltetés céljára kielégítő felbontású és minőségű digitális felvétel;

15. „DNS-profil” : az elemzett emberi DNS-minta nem kódoló szakaszának azonosító jellemzőit – nevezetesen a különböző DNS-helyeken (lókuszokon) az adott molekuláris szerkezetet – megjelenítő betű- vagy számkód;

16. „terrorista bűncselekmények” : az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 1 ) 3–14. cikkében említett, a nemzeti jog szerinti bűncselekmények, vagy azon tagállamok esetében, amelyekre nézve ez az irányelv nem kötelező, az említett bűncselekmények egyikével egyenértékű bűncselekmény;

17. „közegészségügyi veszély” : az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 2 ) 2. cikkének 21. pontjában meghatározott közegészségügyi veszély;

▼M1

18. „ESP” : az (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 3 ) 6. cikkének (1) bekezdésével létrehozott európai keresőportál;

19. „közös BMS” : az (EU) 2019/818 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésével létrehozott közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás;

20. „CIR” : az (EU) 2019/818 rendelet 17. cikkének (1) bekezdésével létrehozott közös személyazonosítóadat-tár;

21. „MID” : az (EU) 2019/818 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével létrehozott, többszörös személyazonosságot észlelő rendszer.

▼B

4. cikk

A SIS műszaki architektúrája és működtetése

(1) A SIS a következőkből áll:

a) a központi rendszer (a továbbiakban: SIS központi rendszer), amelyet a következők alkotnak: i. egy adatbázist (a továbbiakban: SIS-adatbázis) tartalmazó technikai támogatóegység (a továbbiakban: CS-SIS), ideértve a tartalék CS-SIS-t is, ii. egységes nemzeti interfész (a továbbiakban: NI-SIS);

▼M1

b) az egyes tagállamok nemzeti rendszere (a továbbiakban: N.SIS), amely a SIS központi rendszerrel kommunikáló nemzeti adatrendszerekből áll, ideértve legalább egy nemzeti vagy közös tartalék N.SIS-hez;

c) a CS-SIS, a tartalék CS-SIS és az NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra (a továbbiakban: kommunikációs infrastruktúra), amely a SIS-adatok, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében említett SIRENE-irodák közötti adatcsere céljára rendelt kódolt virtuális hálózatot képez; és

d) egy biztonságos kommunikációs infrastruktúra a CS-SIS, illetve az ESP, a közös BMS és a MID központi infrastruktúrái között.

▼B

Az N.SIS a b) pontban említetteknek megfelelően a SIS-adatbázis teljes vagy részleges másolatából álló adatállományt (a továbbiakban: nemzeti másolat) tartalmazhat. Két vagy több tagállam egyikük N.SIS-ében létrehozhat egy közös másolatot, amelyet a szóban forgó tagállamok közösen használhatnak. Ezt a közös másolatot az egyes említett tagállamok esetében a nemzeti másolatnak kell tekinteni.

A b) pontban említett közös tartalék N.SIS-t két vagy több tagállam közösen is használhatja. Ilyen esetekben a közös N.SIS tartalékot az egyes említett tagállamok tartalék N.SIS-ének kell tekinteni. Az N.SIS és annak tartalék rendszere egyidejűleg használható annak érdekében, hogy a végfelhasználók részére biztosítva legyen a folyamatos rendelkezésre állás.

Azok a tagállamok, amelyek közösen használható közös másolatot vagy közös tartalék N.SIS-t kívánnak létrehozni, a felelősségi köreikről írásban állapodnak meg. E megállapodásukról értesítik a Bizottságot.

A kommunikációs infrastruktúra támogatja és hozzájárul a SIS folyamatos rendelkezésre állásának biztosításához. Redundáns és különálló útvonalakkal rendelkezik a CS-SIS és a tartalék CS-SIS közötti kapcsolatokhoz, továbbá mindegyik SIS nemzeti hálózati hozzáférési pont, valamint a CS-SIS és a tartalék CS-SIS közötti kapcsolatokhoz is redundáns és különálló útvonalakkal rendelkezik.

(2) A tagállamok saját N.SIS-ükön keresztül viszik be, frissítik, törlik és kérdezik le a SIS-adatokat. Azon tagállamok, amelyek részleges vagy teljes nemzeti másolatot vagy részleges, vagy teljes közös másolatot használnak, az ilyen másolatot hozzáférhetővé teszik az említett valamennyi tagállam területén való automatizált lekérdezések céljára. A részleges nemzeti vagy közös másolatnak tartalmaznia kell legalább a 20. cikk (3) bekezdésének a)–v) pontjában felsorolt adatokat. Más tagállamok NSIS-ének adatállománya nem kérdezhető le, kivéve a közös másolatok esetében.

(3) A CS-SIS-nek kell ellátnia a műszaki felügyeleti és adminisztrációs feladatokat, és rendelkeznie kell egy olyan tartalék CS-SIS-szel, amely rendszerhiba esetén képes biztosítani a CS-SIS fő részének összes funkcióját. A CS-SIS-t és a tartalék CS-SIS-t az eu-LISA két műszaki telephelyén kell elhelyezni.

(4) Az eu-LISA-nak a SIS folyamatos rendelkezésre állásának megerősítése céljából műszaki megoldásokat kell megvalósítania akár a CS-SIS és a tartalék CS-SIS egyidejű üzemeltetése révén, feltéve, hogy a tartalék CS-SIS a CS-SIS meghibásodása esetén is alkalmas marad a SIS üzemeltetésének biztosítására, akár a rendszer, illetve a rendszerkomponensek megkettőzése révén. Az (EU) 2018/1726 rendelet 10. cikkében előírt eljárási követelmények ellenére az eu-LISA-nak legfeljebb 2019. december 28-ig olyan tanulmányt kell készítenie a lehetséges műszaki megoldásokról, amely független hatásvizsgálatot és költség-haszon elemzést tartalmaz.

(5) Kivételes körülmények között az eu-LISA szükség esetén ideiglenesen létrehozhatja a SIS-adatbázis további másolatát.

(6) A CS-SIS-nek kell biztosítania a SIS-adatok beviteléhez és kezeléséhez, többek között a SIS-adatbázis lekérdezéséhez szükséges szolgáltatásokat. Azon tagállamok számára, amelyek nemzeti vagy közös másolatot használnak, a CS-SIS-nek biztosítania kell a következőket:

a) a nemzeti másolatok online frissítése;

b) a nemzeti másolatok és a SIS-adatbázis összehangolása és egységessége; valamint

c) a nemzeti másolatok inicializálásának és visszaállításának művelete.

(7) A CS-SIS-nek biztosítania kell a folyamatos rendelkezésre állást.

▼M1

(8) Az (1)–(5) bekezdés sérelme nélkül a személyekre és személyazonosító okmányokra vonatkozó SIS-adatok az ESP útján is kereshetők.

(9) Az (1)–(5) bekezdés sérelme nélkül a személyekre és személyazonosító okmányokra vonatkozó SIS-adatok az (1) bekezdés d) pontjában említett biztonságos kommunikációs infrastruktúrán keresztül is továbbíthatók. Ezeket az adattovábbításokat olyan mértékre kell korlátozni, amilyen mértékben az adatok szükségesek az (EU) 2019/818 rendeletben említett célokhoz.

▼B

5. cikk

Költségek

(1) A SIS központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra működtetésének, fenntartásának és továbbfejlesztésének költségeit az Unió általános költségvetéséből kell fedezni. Az említett költségek tartalmazzák a 4. cikk (6) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében a CS-SIS vonatkozásában végzett munka költségeit.

(2) Az egyes N.SIS-ek felállításának, működtetésének, fenntartásának és továbbfejlesztésének költségeit az érintett tagállamnak kell viselnie.







II. FEJEZET

A tagállamok feladatai

6. cikk

Nemzeti rendszerek

Az egyes tagállamok felelnek N.SIS-ük felállításáért, működtetéséért, fenntartásáért és továbbfejlesztésért, valamint N.SIS-üknek az NI-SIS-szel való összekapcsolásáért.

Az egyes tagállamok felelnek a SIS-adatoknak a végfelhasználók részére való folyamatos rendelkezésre állásának biztosításáért.

Figyelmeztető jelzéseit minden egyes tagállam az N.SIS-én keresztül továbbítja.

7. cikk

Az N.SIS-hivatal és a SIRENE-iroda

(1) Minden egyes tagállam kijelöli azt a hatóságot (a továbbiakban: N.SIS-hivatal), amely a saját N.SIS-éért központilag felelős.

Ez a hatóság felelős az N.SIS zökkenőmentes működéséért és biztonságáért, biztosítja az illetékes hatóságok SIS-hez való hozzáférését, és hozza meg az e rendelet betartásának biztosításához szükséges intézkedéseket. Az N.SIS-hivatal felel azért, hogy a végfelhasználók részére a SIS valamennyi funkciója megfelelően rendelkezésre álljon.

(2) Minden egyes tagállam kijelöl egy olyan nemzeti hatóságot (a továbbiakban: SIRENE-iroda), amely napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át működik, és a SIRENE-kézikönyvnek megfelelően gondoskodik az összes kiegészítő információ cseréjéről és rendelkezésre állásáról. Minden egyes SIRENE-iroda egyedüli kapcsolattartó pontként szolgál a tagállamok számára a figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos kiegészítő információk cseréjére, és arra, hogy megkönnyítse a kért intézkedések foganatosítását, ha a SIS-ben személyekre vagy tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzést adnak ki, majd találatot követően a szóban forgó személyeket vagy tárgyakat megtalálják.

Minden egyes SIRENE-iroda számára biztosítani kell a nemzeti joggal összhangban, hogy közvetlenül vagy közvetve könnyen hozzáférhessen az összes releváns nemzeti információhoz, beleértve a nemzeti adatbázisokat és a tagállama figyelmeztető jelzéseivel kapcsolatos valamennyi információt is, valamint szakértői tanácsadásban részesülhessen, hogy mihamarabb és a 8. cikkben előírt határidőkön belül reagálhasson a kiegészítő információk iránti megkeresésekre.

A SIRENE-irodák kötelesek koordinálni a SIS-be bevitt információk minőségének ellenőrzését is. Az irodáknak az említett célokból hozzáféréssel kell rendelkezniük a SIS-ben kezelt adatokhoz.

▼M1

(2a) A SIRENE-irodák biztosítják továbbá a különböző személyazonosságok manuális ellenőrzését az (EU) 2019/818 rendelet 29. cikkével összhangban. A SIRENE-irodák az e feladat elvégzéséhez szükséges mértékben hozzáféréssel rendelkeznek a CIR-ben és a MID-ben tárolt adatokhoz az (EU) 2019/818 rendelet 21. és 26. cikkében meghatározott célokra.

▼B

(3) A tagállamok részletes információkat biztosítanak az eu-LISA számára az N.SIS-hivatalukról és a SIRENE-irodájukról. Az eu-LISA az N.SIS hivatalok és a SIRENE-irodák jegyzékét az 56. cikk (7) bekezdésében említett jegyzékkel együtt közzéteszi.

8. cikk

A kiegészítő információk cseréje

(1) A kiegészítő információk cseréje a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történik. A tagállamok biztosítják a kiegészítő információk folyamatos rendelkezésre állásához, valamint időben történő és hatékony cseréjéhez szükséges műszaki és emberi erőforrásokat. Abban az esetben, ha a kommunikációs infrastruktúra nem áll rendelkezésre, a tagállamok más, kellően biztonságos technikai eszközöket alkalmaznak a kiegészítő információk cseréjéhez. A kellően biztonságos technikai eszközök listáját a SIRENE-kézikönyvben kell meghatározni.

(2) A kiegészítő információk kizárólag arra a célra használhatók fel, amelyre a 64. cikknek megfelelően továbbították azokat, kivéve, ha az eltérő célú felhasználáshoz megszerezték a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam előzetes hozzájárulását.

(3) A SIRENE-irodáknak gyorsan és hatékonyan kell végezniük feladatukat, elsősorban azáltal, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 12 órával a kiegészítő információk iránti megkeresések beérkezését követően megválaszolják azokat. A terrorista bűncselekményekre vonatkozó figyelmeztető jelzések, az átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések, valamint a 32. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett, gyermekekre vonatkozó figyelmeztető jelzések esetében a SIRENE-irodának azonnal intézkednie kell.

A legmagasabb prioritással kezelendő, kiegészítő információk iránti megkeresések esetében a SIRENE-formanyomtatványokon a „SÜRGŐS” megjelölést kell feltüntetni és meg kell adni a sürgősség okát.

(4) A Bizottság a SIRENE-irodák e rendelet szerinti feladataira és a kiegészítő információk cseréjére vonatkozó részletes szabályok meghatározása érdekében „SIRENE-kézikönyv” címmel kézikönyv formájában végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

9. cikk

Műszaki és funkcionális megfelelés

(1) Az adatok gyors és eredményes továbbítása érdekében az egyes tagállamok az N.SIS létrehozásakor betartják az N.SIS és a SIS központi rendszer közötti összeegyeztethetőség biztosítása céljából megállapított közös szabványokat, protokollokat és műszaki eljárásokat.

(2) Amennyiben egy tagállam nemzeti másolatot használ, a CS-SIS által nyújtott szolgáltatások, valamint a 4. cikk (6) bekezdésében említett automatikus frissítések révén biztosítja, hogy a nemzeti másolatban tárolt adatok megegyezzenek és összhangban álljanak a SIS-adatbázissal, valamint hogy az annak nemzeti másolatában végrehajtott lekérdezés azonos eredményt adjon a SIS-adatbázisban végzett lekérdezéssel.

(3) A végfelhasználóknak meg kell kapniuk a feladataik ellátásához szükséges adatokat, különösen és szükség esetén az érintett azonosítását és a kért intézkedés foganatosítását lehetővé tevő valamennyi rendelkezésre álló adatot.

(4) A tagállamok és az eu-LISA rendszeres teszteket végeznek, hogy ellenőrizzék a (2) bekezdésben említett nemzeti másolatok műszaki megfelelését. Az említett tesztek eredményeit az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel ( 4 ) létrehozott mechanizmus keretében figyelembe kell venni.

(5) A Bizottság az e cikk (1) bekezdésében említett közös szabványok, protokollok és műszaki eljárások meghatározása és kidolgozása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

10. cikk

Biztonság – tagállamok

(1) Minden egyes tagállam elfogadja N.SIS-ével kapcsolatban a szükséges intézkedéseket – beleértve egy biztonsági tervet, egy üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-elhárítási tervet – annak érdekében, hogy:

a) fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által;

b) megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

c) megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése);

d) megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése);

e) megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználók ellenőrzése);

f) megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése);

g) biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése);

h) biztosítsa, hogy a SIS-hez vagy az adatkezelő berendezésekhez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság kidolgozza az adatokhoz való hozzáférésre, azok bevitelére, frissítésére, törlésére és lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét, és az ezt rögzítő profilokat kérésre haladéktalanul bocsássa a 69. cikk (1) bekezdésében említett felügyeleti hatóságok rendelkezésére (személyzeti profilok);

i) biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése);

j) biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat ki, mikor és milyen célból vitte be (a bevitel ellenőrzése);

k) megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése);

l) figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés);

m) biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás); valamint

n) biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás).

(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoznak a kiegészítő információk kezelésének és cseréjének biztonsága tekintetében, beleértve a SIRENE-irodák helyiségeinek védelmét is.

(3) A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoznak a SIS-adatok 44. cikkben említett hatóságok általi kezelésének biztonsága tekintetében.

(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdésben ismertetett intézkedések több informatikai rendszerre is kiterjedő, nemzeti szintű általános biztonsági megközelítés és terv részét is képezhetik. Ilyen esetekben az e cikkben foglalt követelményeknek és e cikk SIS-re való alkalmazandóságának egyértelműen azonosíthatónak kell lennie a tervben, és a tervnek biztosítania kell a követelmények érvényesülését.

11. cikk

Titoktartás – tagállamok

(1) Minden egyes tagállam – nemzeti jogának megfelelően – meghatározott szakmai titoktartási vagy azzal egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz az összes olyan személyre és szervre, aki vagy amely SIS-adatokkal és kiegészítő információkkal köteles dolgozni. Ezt a kötelezettséget az említett személyek hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy az említett szervek tevékenységének befejeződését követően is alkalmazni kell.

(2) Amennyiben valamely tagállam bármely SIS-szel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.

(3) Az N.SIS, illetve a technikai másolatok üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg magánvállalkozások vagy magánszervezetek.

12. cikk

Naplózási kötelezettség nemzeti szinten

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a személyes adatokhoz való minden hozzáférést és a személyes adatok CS-SIS-szel való valamennyi cseréjét naplózzák az N.SIS-ben a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzése, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, az N.SIS megfelelő működésének, valamint az adatok integritásának és biztonságának biztosítása érdekében. Ez a követelmény nem vonatkozik a 4. cikk (6) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett automatikus eljárásokra.

▼M1

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ESP-n keresztül a személyes adatokhoz való minden hozzáférést szintén naplózzák a lekérdezés jogszerűségének ellenőrzése, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, az önellenőrzés, továbbá az adatok sértetlensége és biztonsága érdekében.

▼B

(2) A naplóknak tartalmazniuk kell különösen a figyelmeztető jelzés korábbi adatait, az adatkezelési tevékenység dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a kezelt adatokra való hivatkozást, valamint az adatkezelést végző illetékes hatóság és személy egyéni és egyedi felhasználói azonosítóit.

(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha a lekérdezést a 43. cikk szerinti daktiloszkópiai adatokkal vagy arcképmással végezték, a naplóknak a tényleges adatok helyett a lekérdezéshez használt adatok típusát kell tartalmazniuk.

(4) A naplók kizárólag az (1) bekezdésben említett célra használhatók fel, és létrehozásukat követően három évvel törölni kell őket. A figyelmeztető jelzések korábbi adatait tartalmazó naplókat a figyelmeztető jelzések törlését követő három év elteltével kell törölni.

(5) A naplók a (4) bekezdésben említett időtartamoknál hosszabb ideig is megőrizhetők, ha már megkezdett ellenőrzési eljárásokhoz van szükség rájuk.

(6) A lekérdezések jogszerűségének és az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzéséért, az önellenőrzésért, az N.SIS megfelelő működésének biztosításáért, valamint az adatok integritásának és biztonságának biztosításáért felelős illetékes nemzeti hatóságok számára – hatáskörük korlátain belül, illetve kérésükre – feladataik ellátása céljából hozzáférést kell biztosítani a naplókhoz.

(7) Amennyiben a tagállamok az automatikus rendszámfelismerő rendszer segítségével a nemzeti joggal összhangban automatizált lekérdezést végeznek a gépjárművek beszkennelt rendszámtábláival, a tagállamok e lekérdezésekről a nemzeti joggal összhangban naplót vezetnek. Annak ellenőrzése érdekében, hogy azonosítottak-e találatot, szükség esetén teljes körű lekérdezés is végezhető a SIS-ben. A teljes körű lekérdezésre az (1)–(6) bekezdések alkalmazandók.

(8) A Bizottság az e cikk (7) bekezdésében említett napló tartalmának meghatározása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

13. cikk

Önellenőrzés

A tagállamok biztosítják, hogy a SIS-adatokhoz való hozzáférésre jogosult valamennyi hatóság megtegye az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, és szükség esetén együttműködjön a felügyeleti hatósággal.

14. cikk

A személyzet képzése

(1) A SIS-hez hozzáférési jogosultsággal rendelkező hatóságok személyzetének megfelelő képzést kell kapniuk az adatbiztonságról, az alapvető jogokról, ezen belül az adatvédelmi szabályokról, valamint a SIRENE-kézikönyvben meghatározott adatkezelési eljárásokról mielőtt engedélyezik a SIS-ben tárolt adatok kezelését, illetve a SIS-adatokhoz való hozzáférés megadása után rendszeres időközönként. A személyzetet tájékoztatni kell a vonatkozó – többek között a 73. cikkben meghatározott– bűncselekményekről és szankciókról.

(2) A tagállamok rendelkeznek nemzeti SIS képzési programmal, amelynek magában kell foglalnia a végfelhasználók, valamint a SIRENE-irodák személyzete számára biztosított képzést is.

Az említett képzési program képezheti más érintett területeken nyújtott képzésekre is kiterjedő, nemzeti szintű általános képzési program részét.

(3) A SIRENE-irodák közötti együttműködés javítása érdekében legalább évente egyszer uniós szinten közös képzéseket kell szervezni.







III. FEJEZET

Az eu-LISA feladatai

15. cikk

Üzemeltetési igazgatás

(1) Az eu-LISA felel a SIS központi rendszer üzemeltetési igazgatásáért. Az eu-LISA – költség-haszon elemzés alapján – a tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy a SIS központi rendszer tekintetében mindenkor a legjobb rendelkezésre álló technológiát alkalmazzák.

(2) Az eu-LISA felel a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos következő feladatokért is:

a) felügyelet;

b) biztonság;

c) a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolatok koordinációja;

d) a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok;

e) beszerzés és megújítás; és

f) szerződéses ügyek.

(3) Az eu-LISA felel a SIRENE-irodákkal és a SIRENE-irodák közötti kommunikációval kapcsolatos következő feladatokért is:

a) a tesztelési tevékenységek koordinálása, irányítása és támogatása;

b) a kiegészítő információk SIRENE-irodák és a kommunikációs infrastruktúra közötti cseréjére vonatkozó műszaki leírások gondozása és frissítése; valamint

c) a SIS-t és a kiegészítő információk SIRENE-irodák közötti cseréjét egyaránt érintő műszaki változtatások hatásának kezelése.

(4) Az eu-LISA a CS-SIS-ben tárolt adatok minőségellenőrzésének elvégzésére szolgáló mechanizmust és eljárásokat dolgoz ki és tart fenn. Az ügynökség ezzel kapcsolatosan rendszeres jelentéseket tesz a tagállamoknak.

Az eu-LISA a feltárt problémákra és az érintett tagállamokra kiterjedő rendszeres jelentést tesz a Bizottságnak.

A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rendszeres jelentést tesz a felmerült adatminőségi problémákról.

(5) Az eu-LISA ellátja továbbá a SIS technikai használatára, valamint a SIS-adatok minőségének javítását szolgáló intézkedésekre vonatkozó képzés nyújtásával kapcsolatos feladatokat.

(6) A SIS központi rendszer üzemeltetési igazgatása magában foglalja a SIS központi rendszernek napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át történő, e rendeletnek megfelelő működtetéséhez szükséges valamennyi feladatot, különösen azokat a karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket, amelyek a rendszer zökkenőmentes működéséhez szükségesek. Az említett feladatok közé tartozik továbbá a SIS központi rendszer és az N.SIS tesztelési tevékenységeinek koordinálása, irányítása és támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a SIS központi rendszer és az N.SIS a 9. cikkben meghatározott műszaki és funkcionális követelményeknek megfelelően működjön.

(7) A Bizottság a kommunikációs infrastruktúra műszaki követelményeinek meghatározása érdekében végrehajtási jogi aktust fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

16. cikk

Biztonság – eu-LISA

(1) Az eu-LISA elfogadja a szükséges intézkedéseket – beleértve a SIS központi rendszerre és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági tervet, üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-elhárítási tervet – annak érdekében, hogy:

a) fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló vészhelyzeti tervek kidolgozása által;

b) megtagadja a jogosulatlan személyek hozzáférését a személyes adatok kezeléséhez használt adatkezelő berendezésekhez (a berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

c) megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (az adathordozók ellenőrzése);

d) megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (a tárolás ellenőrzése);

e) megakadályozza a gépi adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatát (a felhasználók ellenőrzése);

f) megakadályozza a SIS-be bevitt adatok jogosulatlan kezelését és a SIS-ben kezelt adatok jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése);

g) biztosítsa, hogy a gépi adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek kizárólag a hozzáférési engedélyben meghatározott adatokhoz férjenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése);

h) kidolgozza az adatokhoz vagy az adatkezelő berendezésekhez való hozzáférésre jogosult személyek feladat- és hatáskörét leíró profilokat, és ezeket a profilokat kérésre haladéktalanul az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsássa (személyzeti profilok);

i) biztosítsa, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy az adatátviteli berendezések használatával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (az adattovábbítás ellenőrzése);

j) biztosítsa, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely személyes adatokat vitték be gépi adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy az adatokat mikor és ki vitte be (a bevitel ellenőrzése);

k) megakadályozza a személyes adatok továbbítása vagy adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (a szállítás ellenőrzése);

l) figyelemmel kísérje az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megtegye a belső ellenőrzéssel kapcsolatban szükséges szervezeti intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében (önellenőrzés);

m) biztosítsa, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszer normális működése helyreállítható legyen (helyreállítás);

n) biztosítsa, hogy a SIS megfelelően teljesítse feladatait, hogy a fellépő hibákról jelentés készüljön (megbízhatóság), és hogy a SIS-ben tárolt személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek (integritás); és

o) biztosítsa műszaki telephelyeinek biztonságát.

(2) Az eu-LISA a kommunikációs infrastruktúrán keresztül történő, a kiegészítő információk kezelésének és cseréjének biztonsága tekintetében az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoz.

17. cikk

Titoktartás – eu-LISA

(1) A személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül, az eu-LISA az e rendelet 11. cikkében előírt normákhoz hasonlóan megfelelő szakmai titoktartási vagy azzal egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz személyzetének valamennyi olyan tagjára, aki SIS-adatokkal köteles dolgozni. Az említett kötelezettséget az említett személyek hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy tevékenységének befejeződését követően is alkalmazni kell.

(2) Az eu-LISA a kiegészítő információk kommunikációs infrastruktúrán keresztül történő cseréjének bizalmas jellege tekintetében az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket hoz.

(3) Amennyiben az eu-LISA bármely SIS-szel kapcsolatos feladatot külső vállalkozókkal együttműködésben lát el, azok tevékenységeit szorosan figyelemmel kíséri, hogy biztosítsa az e rendelet valamennyi rendelkezésének való megfelelést, különösen biztonsági, titoktartási és adatvédelmi téren.

(4) A CS-SIS üzemeltetési igazgatásával nem bízhatók meg sem magánvállalkozások, sem magánszervezetek.

18. cikk

Naplózási kötelezettség központi szinten

(1) Az eu-LISA biztosítja, hogy a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott célokból a CS-SIS-ben tárolt személyes adatokhoz való minden hozzáférést és az ilyen adatok valamennyi cseréjét naplózzák.

(2) A naplóknak tartalmazniuk kell különösen a figyelmeztető jelzés korábbi adatait, az adatkezelési tevékenység dátumát és időpontját, a lekérdezéshez használt adatokat, a kezelt adatokra való hivatkozást, valamint az adatkezelést végző illetékes hatóság egyéni és egyedi felhasználói azonosítóit.

(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha a lekérdezést a 43. cikk szerinti daktiloszkópiai adatokkal vagy arcképmásokkal végezték, a naplóknak a tényleges adatok helyett a lekérdezéshez használt adatok típusát kell tartalmazniuk.

(4) A naplók kizárólag az (1) bekezdésben említett célokra használhatók fel, és létrehozásukat követően három évvel törölni kell őket. A figyelmeztető jelzések korábbi adatait tartalmazó naplókat a figyelmeztető jelzések törlését követő három év elteltével kell törölni.

(5) A naplók a (4) bekezdésben említett időtartamoknál hosszabb ideig is megőrizhetők, ha már megkezdett ellenőrzési eljárásokhoz van szükség rájuk.

(6) Önellenőrzés, valamint a CS-SIS megfelelő működésének biztosítása, az adatok integritásának és biztonságának biztosítása céljából az eu-LISA számára – hatáskörének korlátain belül – hozzáférést kell biztosítani az említett naplókhoz.

Az európai adatvédelmi biztos számára – hatáskörének korlátain belül és kérésére – feladatai ellátása céljából hozzáférést kell biztosítani az említett naplókhoz.







IV. FEJEZET

A nyilvánosság tájékoztatása

19. cikk

Tájékoztató kampányok a SIS-ről

E rendelet alkalmazásának megkezdésekor a Bizottság – a felügyeleti hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal együttműködve – kampányt folytat, hogy tájékoztassa a nyilvánosságot a SIS céljairól, a SIS-ben tárolt adatokról, a SIS-hez hozzáféréssel rendelkező hatóságokról és az érintettek jogairól. A Bizottság rendszeresen megismétli az ilyen kampányokat a felügyeleti hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal együttműködve. A Bizottság honlapot tart fenn, amely biztosítja a nyilvánosság számára a SIS-re vonatkozó összes releváns információ elérhetőségét. A tagállamok a felügyeleti hatóságaikkal együttműködve kidolgozzák és végrehajtják az állampolgáraiknak és lakosaiknak a SIS-ről való általános tájékoztatásához szükséges politikákat.







V. FEJEZET

Adatkategóriák és megjelölés

20. cikk

Adatkategóriák

(1) A 8. cikk (1) bekezdésének és e rendelet kiegészítő adatok tárolására vonatkozó rendelkezéseinek a sérelme nélkül, a SIS kizárólag az egyes tagállamok által szolgáltatott, a 26., a 32., a 34., a 36., a 38. és a 40. cikkben meghatározott célokból szükséges adatkategóriákat tartalmazhatja.

(2) Az adatkategóriák a következők:

a) olyan személyekre vonatkozó információk, akikkel kapcsolatban figyelmeztető jelzést vittek be;

b) a 26., a 32., a 34., a 36. és a 38. cikkben említett tárgyakra vonatkozó információk.

(3) A SIS-be bevitt minden olyan figyelmeztető jelzés, amely személyekre vonatkozó információt foglal magában, kizárólag a következő adatokat tartalmazhatja:

a) vezetéknevek;

b) utónevek;

c) születési nevek;

d) korábban használt nevek és álnevek;

e) bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjel;

f) születési hely;

g) születési idő;

h) nem;

i) állampolgárságok;

j) az, hogy az érintett személy: i. visel-e fegyvert; ii. erőszakos-e; iii. elmenekült vagy megszökött-e; iv. fennáll-e esetében az öngyilkosság elkövetésének veszélye; v. közegészségügyi veszélyt jelent-e; vagy vi. részt vesz-e az (EU) 2017/541 irányelv 3–14. cikkében említett valamely tevékenységben;

k) a figyelmeztető jelzés oka;

l) a figyelmeztető jelzést létrehozó hatóság;

m) a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozatra való hivatkozás;

n) találat esetén foganatosítandó intézkedés;

o) a 63. cikk értelmében az egyéb figyelmeztető jelzésekkel való kapcsolat(ok);

p) a bűncselekmény típusa;

q) az érintett személy nyilvántartási száma a nemzeti nyilvántartásban;

r) a 32. cikk (1) bekezdésében említett figyelmeztető jelzések esetében az ügytípus kategóriája;

s) az érintett személy személyazonosító okmányainak típusa;

t) az érintett személy személyazonosító okmányait kiállító ország;

u) az érintett személy személyazonosító okmányainak száma(i);

v) az érintett személy személyazonosító okmányai kiállításának dátuma;

w) fényképek és arcképmások;

x) a releváns DNS-profilok a 42. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

y) daktiloszkópiai adatok;

z) a személyazonosító okmányok – lehetőség szerint színes – másolata.

(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (2) és a (3) bekezdésében említett adatok rögzítéséhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat, valamint az e cikk (5) bekezdésében említett közös szabványokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5) A technikai szabályoknak hasonlóaknak kell lenniük a CS-SIS-nek, a nemzeti vagy közös másolatoknak és az 56. cikk (2) bekezdése alapján készített technikai másolatoknak a lekérdezésére vonatkozó szabályokhoz. A technikai szabályoknak közös szabványokon kell alapulniuk.

21. cikk

Arányosság

(1) A figyelmeztető jelzések bevitele és érvényességi idejük meghosszabbítása előtt a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az adott eset kellően megalapozott, releváns és jelentős-e ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét.

(2) Amennyiben egy személyt vagy tárgyat terrorista bűncselekményhez kapcsolódó figyelmeztető jelzés alapján keresnek, úgy tekintendő, hogy az eset kellően megalapozott, releváns és jelentős ahhoz, hogy indokolja a figyelmeztető jelzésnek a SIS-be történő bevitelét. Közbiztonsági vagy nemzetbiztonsági okokból a tagállamok kivételes esetben eltekinthetnek a figyelmeztető jelzés bevitelétől, amennyiben valószínűsíthető, hogy az akadályozná valamely hatósági vagy jogi vizsgálat, nyomozás vagy eljárás lefolytatását.

22. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelére vonatkozó követelmény

(1) A figyelmeztető jelzés SIS-be történő beviteléhez szükséges adatállománynak tartalmaznia kell legalább a 20. cikk (3) bekezdésének a), g), k) és n) pontjában említett adatokat, kivéve a 40. cikkben említett helyzetekben. Az említett bekezdésben említett többi adatot, amennyiben rendelkezésre állnak, szintén be kell vinni a SIS-be.

(2) Az e rendelet 20. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett adatokat csak abban az esetben kell bevinni, ha ez feltétlenül szükséges az érintett személy azonosításához. Az említett adatok bevitele esetén a tagállamok gondoskodnak az (EU) 2016/680 irányelv 10. cikkének való megfelelésről.

23. cikk

A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége

(1) A figyelmeztető jelzés bevitele előtt a tagállam ellenőrzi, hogy a SIS az érintett személyre vagy tárgyra vonatkozóan tartalmaz-e már figyelmeztető jelzést. Annak ellenőrzése érdekében, hogy az adott személyre vonatkozóan már vittek-e be figyelmeztető jelzést, daktiloszkópiai adatokkal is ellenőrzést kell végezni, amennyiben ilyen adatok rendelkezésre állnak.

(2) Egy tagállam személyenként vagy tárgyanként csak egy figyelmeztető jelzést rögzíthet a SIS-ben. Szükség esetén ugyanazon személyre vagy tárgyra vonatkozóan más tagállamok is bevihetnek új figyelmeztető jelzéseket a (3) bekezdéssel összhangban.

(3) Ha valamely személyre vagy tárgyra vonatkozóan már szerepel figyelmeztető jelzés a SIS-ben, az új figyelmeztető jelzést bevinni kívánó tagállam ellenőrzi, hogy nincs-e összeegyeztethetetlenség a figyelmeztető jelzések között. Amennyiben nincs összeegyeztethetetlenség, a tagállam beviheti az új figyelmeztető jelzést. Amennyiben a figyelmeztető jelzések összeegyeztethetetlenek, az érintett tagállamok SIRENE-irodáinak kiegészítő információk cseréje révén konzultálniuk kell egymással annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak. A figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályokat a SIRENE-kézikönyvben kell meghatározni. Amennyiben alapvető nemzeti érdekekről van szó, a tagállamok közötti konzultációt követően el lehet térni az összeegyeztethetőségre vonatkozó szabályoktól.

(4) Ha ugyanazon személyre vagy tárgyra vonatkozóan többszörös figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos találatok érkeznek, a végrehajtó tagállam figyelembe veszi a SIRENE-kézikönyvben meghatározott, a figyelmeztető jelzések fontossági sorrendjére vonatkozó szabályokat.

Ha valamely személyre vonatkozóan különböző tagállamok által bevitt többszörös figyelmeztető jelzés van érvényben, a 26. cikkével összhangban letartóztatás céljából bevitt figyelmeztető jelzéseket a 25. cikkében foglaltak figyelembevételével elsőbbséggel kell végrehajtani.

24. cikk

A megjelölésre vonatkozó általános rendelkezések

(1) Amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy a 26., 32. vagy 36. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzés végrehajtása nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel nem egyeztethető össze, kérheti egy olyan értelmű megjelölésnek a figyelmeztető jelzéshez való csatolását, hogy a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedést a területén ne hajtsák végre. A megjelölés csatolása a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának a feladata.

(2) Ahhoz, hogy a 26. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez a tagállamok megjelölés csatolását kérhessék, kiegészítő információk cseréje útján valamennyi tagállamot automatikusan értesíteni kell az érintett kategóriába tartozó új figyelmeztető jelzésekről.

(3) Ha különösen sürgős és súlyos esetekben a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az intézkedés végrehajtását kéri, a végrehajtó tagállam megvizsgálja, hogy módjában áll-e engedélyezni a kérésére csatolt megjelölés visszavonását. Ha a végrehajtó tagállamnak módjában áll ezt megtenni, a foganatosítandó intézkedés haladéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében megteszi a szükséges lépéseket.

25. cikk

Átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekhez csatolt megjelölések

(1) Amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat alkalmazandó, valamely tagállam kérésére a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam nyomon követésként letartóztatás elkerülését célzó megjelölést csatol az átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzéshez, amennyiben az európai elfogatóparancs végrehajtására a nemzeti jog szerint illetékes igazságügyi hatóság a végrehajtás megtagadásának valamely indoka alapján megtagadta a végrehajtást, és ha kérték a megjelölés csatolását.

A tagállamok abban az esetben is kérhetik megjelölés csatolását a figyelmeztető jelzéshez, ha az illetékes igazságügyi hatóságuk az átadási eljárás során szabadlábra helyezi a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt.

(2) A tagállamok a megjelölésnek az átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekhez való csatolását – a nemzeti jog szerint illetékes igazságügyi hatóság kérésére, általános utasítás alapján vagy egyedi esetben – azonban akkor is kérhetik a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamtól, ha nyilvánvaló, hogy az európai elfogatóparancs végrehajtását meg kell majd tagadni.







VI. FEJEZET

Átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések

26. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1) Az európai elfogatóparancs alapján átadási letartóztatás céljából kiadott, körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket, illetve a kiadatási letartóztatás céljából kiadott, körözött személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam igazságügyi hatóságának megkeresésére be kell vinni.

(2) Az átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzéseket azon elfogatóparancsok alapján is be kell vinni, amelyeket az Unió és harmadik országok között a Szerződések alapján a személyek elfogatóparancs alapján történő átadása céljából kötött olyan megállapodásoknak megfelelően adtak ki, amelyek ezen elfogatóparancsok SIS-en keresztüli továbbítását írják elő.

(3) Az e rendeletben szereplő, a 2002/584/IB kerethatározat rendelkezéseire való bármilyen hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az Unió és harmadik országok között a Szerződések alapján a személyek elfogatóparancs alapján történő átadása céljából kötött olyan megállapodások megfelelő rendelkezéseit is, amelyek ezen elfogatóparancsok SIS-en keresztüli továbbítását írják elő.

(4) Folyamatban lévő művelet esetében a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam ideiglenesen lekérdezhetetlenné teheti az e cikkel összhangban letartóztatás céljából bevitt, már meglévő figyelmeztető jelzést annak érdekében, hogy a műveletben érintett tagállamok végfelhasználói ne kérdezhessék le azt. Ilyen esetekben a figyelmeztető jelzés kizárólag a SIRENE-irodák számára hozzáférhető. A tagállamok kizárólag akkor tehetnek egy figyelmeztető jelzést lekérdezhetetlenné, amennyiben:

a) a művelet célja egyéb intézkedésekkel nem valósítható meg;

b) a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes igazságügyi hatósága ezt előzetesen engedélyezte; valamint

c) erről a műveletben érintett valamennyi tagállamot kiegészítő információk cseréje útján tájékoztatták.

Az első albekezdésben szereplő funkció legfeljebb 48 órán át használható. Ha azonban operatív szempontból szükséges, ez az időtartam további 48 órával meghosszabbítható, akár többször is. A tagállamok statisztikákat vezetnek azon figyelmeztető jelzések számáról, amelyek esetében használták ezt a funkciót.

(5) Ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j) és k) pontjában említett tárgyak és az e cikk (1), illetve (2) bekezdése szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló valamely személy között kapcsolat van, az említett tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzéseket lehet bevinni az adott személy hollétének megállapítása érdekében. Ilyen esetekben a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést és a tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzést a 63. cikknek megfelelően össze kell kapcsolni.

(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (5) bekezdésében említett adatok beviteléhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

27. cikk

Átadási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó kiegészítő adatok

(1) Ha egy személy európai elfogatóparancs alapján átadási letartóztatás céljából áll körözés alatt, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az európai elfogatóparancs egy eredeti példányát is beviszi a SIS-be.

A tagállamok az átadási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésben több európai elfogatóparancs másolatát is bevihetik.

(2) A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az európai elfogatóparancsnak az Unió intézményeinek egy vagy több egyéb hivatalos nyelvén készült fordításából is rögzíthet egy példányt.

28. cikk

Átadási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó kiegészítő információk

Az átadási letartóztatás céljából figyelmeztető jelzést kiadó tagállam kiegészítő információk cseréje révén közli a többi tagállammal a 2002/584/IB kerethatározat 8. cikkének (1) bekezdésében említett információkat.

29. cikk

Kiadatási letartóztatás céljából körözött személyekre vonatkozó kiegészítő információk

(1) A kiadatási letartóztatás céljából figyelmeztető jelzést kiadó tagállam kiegészítő információk cseréje révén közli az összes tagállammal a következő adatokat:

a) a letartóztatás iránti megkeresést előterjesztő hatóság;

b) rendelkezésre áll-e elfogatóparancs vagy azzal azonos joghatású egyéb okirat, illetve végrehajtható ítélet;

c) a bűncselekmény jellege és jogi minősítése;

d) a bűncselekmény elkövetési körülményeinek leírása, beleértve az időpontot, a helyet és azon személy bűncselekményben való részvételének módját, akire vonatkozóan a figyelmeztető jelzést bevitték;

e) amennyire lehetséges, a bűncselekmény következményei; és

f) a figyelmeztető jelzés végrehajtása szempontjából hasznos vagy szükséges bármely egyéb információ.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében felsorolt adatokat nem szükséges közölni, ha a 27. vagy 28. cikkben említett adatokat már megadták, és azok a végrehajtó tagállam szerint elegendőek a figyelmeztető jelzés végrehajtásához.

30. cikk

Az átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekre vonatkozóan foganatosítandó intézkedés átalakítása

Amennyiben a letartóztatást nem lehet foganatosítani amiatt, mert a megkeresett tagállam a 24. vagy 25. cikkben meghatározott, a megjelölésre vonatkozó eljárásokkal összhangban azt megtagadja, vagy mert a kiadatási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzés esetében a nyomozás még nem fejeződött be, a letartóztatást kérelmező tagállam a figyelmeztető jelzésnek megfelelő intézkedést tesz az érintett személy hollétének közlése útján.

31. cikk

Az átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

(1) A SIS-be a 26. cikk szerint bevitt figyelmeztető jelzés és a 27. cikkben említett kiegészítő adatok együtt a 2002/584/IB kerethatározattal összhangban kibocsátott európai elfogatóparancsnak minősülnek és azzal azonos joghatásúak, amennyiben az említett kerethatározat alkalmazandó.

(2) Amennyiben a 2002/584/IB kerethatározat nem alkalmazandó, a SIS-be a 26. és a 29. cikk szerint bevitt figyelmeztető jelzés ugyanolyan jogi erővel bír, mint az 1957. december 13-i európai kiadatási egyezmény 16. cikke szerinti, illetve a kiadatásról és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 1962. június 27-i Benelux-szerződés 15. cikke szerinti ideiglenes letartóztatás iránti megkeresés.







VII. FEJEZET

Eltűnt személyekre vagy különleges bánásmódot igénylő olyan személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések, akiknek az utazását meg kell akadályozni

32. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1) A következő kategóriákba tartozó személyekre vonatkozóan a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságának megkeresésére figyelmeztető jelzést kell bevinni a SIS-be:

a) olyan eltűnt személyek, akiket védelem alá kell helyezni: i. saját védelmük érdekében; ii. közrendet vagy közbiztonságot fenyegető veszély elhárítása érdekében;

b) olyan eltűnt személyek, akiket nem szükséges védelem alá helyezni;

c) olyan gyermekek, akik esetében fennáll a szülő, családtag vagy gyám általi jogellenes elvitel veszélye, és akiknek az utazását meg kell akadályozni;

d) olyan gyermekek, akiknek az utazását meg kell akadályozni, mert esetükben fennáll annak konkrét és nyilvánvaló veszélye, hogy valamely tagállam területéről elvihetik őket, illetve maguk elhagyhatják azt, és i. emberkereskedelem áldozatává, vagy kényszerházasság, nőinemiszerv-csonkítás vagy másfajta nemi alapú erőszak áldozatává válhatnak; ii. terrorista bűncselekmények áldozatává vagy résztvevőjévé válhatnak; vagy iii. fegyveres csoportba hívhatják vagy sorozhatják be, vagy fegyveres konfliktusban való aktív részvételre kényszeríthetik őket;

e) különleges bánásmódot igénylő olyan nagykorú személyek, és akiknek az utazását saját védelmük érdekében meg kell akadályozni annak konkrét és nyilvánvaló veszélye miatt, hogy valamely tagállam területéről elvihetik őket, illetve maguk elhagyhatják azt, és emberkereskedelem vagy nemi alapú erőszak áldozatává válhatnak.

(2) Az (1) bekezdés a) pontját elsősorban olyan gyermekekre és személyekre kell alkalmazni, akiknek valamely illetékes hatóság határozata alapján az intézményi elhelyezése szükséges.

(3) Az illetékes hatóságok, többek között a szülői felügyelettel kapcsolatos ügyekben joghatósággal rendelkező tagállami igazságügyi hatóságok határozata alapján az (1) bekezdés c) pontjában említett gyermekekre vonatkozóan figyelmeztető jelzést kell bevinni, amennyiben fennáll annak konkrét és nyilvánvaló veszélye, hogy az adott gyermeket jogellenesen és rövid időn belül elvihetik abból a tagállamból, ahol az illetékes hatóságok találhatók.

(4) Az (1) bekezdés d) és e) pontjában említett személyekre vonatkozóan az illetékes hatóságok, többek között az igazságügyi hatóságok határozata alapján figyelmeztető jelzést kell bevinni.

(5) A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az 53. cikk (4) bekezdésével összhangban rendszeresen felülvizsgálja az e cikk (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában említett figyelmeztető jelzések fenntartásának szükségességét.

(6) A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam gondoskodik a következők mindegyikéről:

a) az általuk a SIS-be bevitt adatok tartalmazzák, hogy a figyelmeztető jelzéssel érintett személy az (1) bekezdésben említett mely kategóriába tartozik;

b) az általuk a SIS-be bevitt adatok tartalmazzák, hogy milyen típusú ügyről van szó, amennyiben ismert az ügytípus; és

c) hogy a figyelmeztető jelzés létrehozásakor az (1) bekezdés c), d) és e) pontjával összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájának valamennyi releváns információ a rendelkezésére álljon.

(7) Négy hónappal azelőtt, hogy az e cikk szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló gyermek a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam nemzeti joga szerint eléri a nagykorúságot, a CS-SIS automatikusan értesíti a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot, hogy a figyelmeztető jelzés indokát és a foganatosítandó intézkedést frissíteni kell, vagy pedig törölni kell a figyelmeztető jelzést.

(8) Ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h) és k) pontjában említett tárgyak és az e cikk (1) bekezdése szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló valamely személy között kapcsolat van, az említett tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzéseket lehet bevinni az adott személy hollétének megállapítása érdekében. Ilyen esetekben a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést és a tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzést a 63. cikknek megfelelően össze kell kapcsolni.

(9) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti a (6) bekezdés szerinti, az ügytípusok kategóriákba sorolására és az adatbevitelre vonatkozó szabályokat. Az eltűnt személyekkel kapcsolatos, gyermekeket érintő ügytípusokba beletartoznak – nem kizárólagos jelleggel – az elszökött gyermekekkel, migrációs kontextusban a kísérő nélküli gyermekekkel, továbbá azon gyermekekkel kapcsolatos ügyek, akiknél fennáll a szülő általi jogellenes elvitel veszélye.

A Bizottság továbbá végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti a (8) bekezdésben említett adatok beviteléhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

33. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

(1) Amennyiben a 32. cikkben említett személyek hollétét megállapítják, az illetékes hatóságoknak – a (4) bekezdésben foglalt követelményekre is figyelemmel – közölniük kell azt a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal.

(2) Azon személyek esetében, akiket a 32. cikk (1) bekezdésének a), c), d) és e) pontja értelmében védelem alá kell helyezni, a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje keretében azonnal konzultációt folytat a saját illetékes hatóságaival és a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatóságaival, hogy haladéktalanul megállapodjanak a foganatosítandó intézkedésekről. A végrehajtó tagállam illetékes hatóságai a nemzeti joggal összhangban biztonságos helyre vihetik az adott személyeket az útjuk folytatásának megakadályozása érdekében.

(3) Gyermekek esetében a foganatosítandó intézkedésekkel kapcsolatos döntéseket vagy a gyermeknek a (2) bekezdés szerinti biztonságos helyre vitelével kapcsolatos döntéseket a gyermek mindenek felett álló érdekét szem előtt tartva kell meghozni. E döntéseket azonnal, de a gyermek megtalálását követően legfeljebb 12 órán belül meg kell hozni, konzultálva adott esetben az érintett gyermekvédelmi hatóságokkal.

(4) A nagykorú eltűnt, majd megtalált személyekre vonatkozó adatok közlése – az illetékes hatóságok közötti közlés kivételével – csak az érintett hozzájárulásával történhet. Az illetékes hatóságok azonban közölhetik a személy eltűnését bejelentő személlyel, hogy a figyelmeztető jelzést törölték, mivel az eltűnt személyt megtalálták.







VIII. FEJEZET

Bírósági eljárásban való részvételük érdekében keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések

34. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1) A tagállamok az illetékes hatóságok megkeresésére az adott személy tartózkodási helyének vagy lakóhelyének közlése céljából a következő személyekre vonatkozóan visznek be a SIS-be figyelmeztető jelzéseket:

a) tanúk;

b) azon személyek, akiket büntetőeljárással kapcsolatban az igazságügyi hatóságok előtti megjelenésre beidéztek vagy beidézés céljából keresnek annak érdekében, hogy számot adjanak azokról a cselekményekről, amelyek miatt büntetőeljárás folyik ellenük;

c) azon személyek, akik részére büntetőügyben hozott ítéletet vagy – abból a célból, hogy számot adjanak azokról a cselekményekről, amelyek miatt büntetőeljárás folyik ellenük – a büntetőeljárással kapcsolatos egyéb okiratot kell kézbesíteni;

d) azon személyek, akiknek szabadságvesztés-büntetés letöltése céljából megjelenésre felhívó idézést kell kézbesíteni.

(2) Ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h) és k) pontjában említett tárgyak és az e cikk (1) bekezdése szerinti figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló valamely személy között kapcsolat van, az említett tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzéseket lehet bevinni az adott személy hollétének megállapítása érdekében. Ilyen esetekben a személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést és a tárgyra vonatkozó figyelmeztető jelzést a 63. cikknek megfelelően össze kell kapcsolni.

(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (2) bekezdésében említett adatok beviteléhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

35. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

A kért információkat a kibocsátó tagállammal kiegészítő információk cseréje útján kell közölni.







IX. FEJEZET

Személyekre és tárgyakra vonatkozóan rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából bevitt figyelmeztető jelzések

36. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

▼C1

(1) A személyekre, a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontjában említett tárgyakra és a készpénztől eltérő fizetőeszközökre vonatkozó figyelmeztető jelzést a 37. cikk (3), (4) és (5) bekezdése szerinti rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam nemzeti jogával összhangban kell bevinni.

▼B

(2) Figyelmeztető jelzés rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából való bevitele esetén, amennyiben a figyelmeztető jelzést bevitt tagállam a 37. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjában felsoroltakon kívüli információt kíván megszerezni, a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam az összes ilyen kért információt megjelöli a figyelmeztető jelzésben. Amennyiben a szóban forgó információ a személyes adatoknak az (EU) 2016/680 irányelv 10. cikkében említett különleges kategóriáival kapcsolatos, akkor az információ kizárólag abban az esetben kérhető, ha ez feltétlenül szükséges a figyelmeztető jelzés konkrét céljából, valamint azzal a bűncselekménnyel kapcsolatban, amelyre vonatkozóan a figyelmeztető jelzést bevitték.

(3) A rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából, valamint a közbiztonságot fenyegető veszélyek megelőzése céljából vihető be, amennyiben a következő körülmények közül egy vagy több fennáll:

a) amennyiben egyértelmű jel mutat arra, hogy valamely személy a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekmények bármelyikét tervezi elkövetni vagy elköveti;

b) amennyiben a 37. cikk (1) bekezdésében említett információra a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekmények bármelyike miatt elítélt személyre vonatkozó, szabadságvesztéssel járó büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásához van szükség;

c) amennyiben valamely személy átfogó értékelése – különösen az általa elkövetett múltbeli bűncselekmények – alapján okkal feltételezhető, hogy az adott személy a jövőben elkövetheti a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett bűncselekményeket.

(4) Ezenkívül a nemzetbiztonságért felelős hatóságok megkeresésére a nemzeti joggal összhangban rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket lehet kiadni, ha egyértelmű jel mutat arra, hogy a 37. cikk (1) bekezdésében említett információkra az érintett személy jelentette komoly veszély, illetve a külső vagy belső nemzetbiztonságot fenyegető egyéb komoly veszély elhárítása érdekében van szükség. Az e bekezdéssel összhangban figyelmeztető jelzést bevitt tagállam az ilyen figyelmeztető jelzésről tájékoztatja a többi tagállamot. Minden tagállam meghatározza, hogy mely hatóságokhoz kell ezeket az információkat továbbítani. Az információkat a SIRENE-irodákon keresztül kell továbbítani.

(5) Amennyiben egyértelmű jel mutat arra, hogy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontjában említett tárgyak, illetve a készpénztől eltérő fizetőeszközök az e cikk (3) bekezdésében említett valamely súlyos bűncselekményhez vagy az e cikk (4) bekezdésében említett valamely komoly veszélyhez kapcsolódnak, e tárgyakra vonatkozóan figyelmeztető jelzést lehet bevinni, amelyet az e cikk (3), illetve (4) bekezdésével összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekhez lehet kapcsolni.

(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (5) bekezdésében említett adatok és az e cikk (2) bekezdésében említett további információk rögzítéséhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

37. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

(1) Rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából a végrehajtó tagállam az alábbi információk mindegyikét vagy egy részét összegyűjti és közli a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal:

a) az a tény, hogy megtalálták a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt, vagy a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti azon tárgyat, illetve a készpénztől eltérő azon fizetőeszközt, amelyre nézve a figyelmeztető jelzést kiadták;

b) az ellenőrzés, illetve kikérdezés helye, időpontja és indoka;

c) az utazás útvonala és célállomása;

d) a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személyt kísérő személyek, illetve a jármű, hajó vagy légi jármű utasai vagy a kitöltetlen hivatalos okmány vagy kiállított személyazonosító okmány birtokosát kísérő személyek, akikről észszerűen feltételezhető, hogy a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személlyel kapcsolatban vannak;

e) a figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó kitöltetlen hivatalos okmányt vagy kiállított személyazonosító okmányt használó személy személyazonossága és személyleírása;

f) a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti felhasznált tárgyak, illetve készpénztől eltérő fizetőeszközök;

g) a szállított tárgyak, beleértve az úti okmányokat;

h) a személy, a 38. cikk (2) bekezdésének a), b), c), e), g), h), j), k) és l) pontja szerinti tárgyak vagy a készpénztől eltérő fizetőeszközök megtalálásának körülményei;

i) a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által a 36. cikk (2) bekezdésével összhangban kért minden egyéb információ.

Amennyiben az e bekezdés első albekezdésének i) pontjában említett információk a személyes adatoknak az (EU) 2016/680 irányelv 10. cikkében említett különleges kategóriáival kapcsolatosak, azokat az említett cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően kell kezelni, és csak abban az esetben kezelhetők, ha az ugyanabból a célból kezelt más személyes adatokat egészítik ki.

(2) Az (1) bekezdésben említett információkat a végrehajtó tagállam kiegészítőinformáció-csere útján közli.

(3) A rejtett ellenőrzés keretében a végrehajtó tagállam illetékes nemzeti hatóságainak az (1) bekezdésben leírtak közül a lehető legtöbb információt össze kell gyűjteniük rejtett módon, rutintevékenységek során. Ezen információk összegyűjtése nem veszélyeztetheti az ellenőrzés rejtett jellegét, és a figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személynek semmilyen módon nem hozható a tudomására, hogy figyelmeztető jelzést adtak ki rá vonatkozóan.

(4) A kikérdezés az adott személy személyes meghallgatását jelenti, amelynek többek között a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam által a figyelmeztető jelzéshez rendelt információkon és konkrét kérdéseken kell alapulnia a 36. cikk (2) bekezdésével összhangban. A személyes meghallgatást a végrehajtó tagállam nemzeti jogával összhangban kell lefolytatni.

(5) A célzott ellenőrzés során a 36. cikkben említett célok érdekében személyeket, járműveket, hajókat, légi járműveket, konténereket és szállított tárgyakat lehet átvizsgálni. Az átvizsgálást a végrehajtó tagállam nemzeti jogának megfelelően kell lefolytatni.

(6) Amennyiben a célzott ellenőrzést a végrehajtó tagállam nemzeti joga nem engedi, e tagállamban a célzott ellenőrzés helyett kikérdezést kell alkalmazni. Amennyiben a kikérdezést a végrehajtó tagállam nemzeti joga nem teszi lehetővé, e tagállamban a kikérdezés helyett rejtett ellenőrzést kell alkalmazni. Amennyiben a 2013/48/EU irányelv alkalmazandó, a tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogát az említett irányelvben előírt feltételeknek megfelelően tiszteletben tartsák.

(7) A (6) bekezdés nem érinti a tagállamok azon kötelezettségét, hogy a 36. cikk (2) bekezdése alapján kért információkat a végfelhasználók rendelkezésére bocsássák.







X. FEJEZET

Lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések

38. cikk

A figyelmeztető jelzések bevitelének céljai és feltételei

(1) A tagállamok figyelmeztető jelzéseket visznek be a SIS-be a lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó keresett tárgyakra vonatkozóan.

(2) A könnyen azonosítható tárgyak következő kategóriái vonatkozásában kell figyelmeztető jelzést bevinni:

a) gépjárművek, függetlenül a meghajtórendszertől;

b) 750 kg-t meghaladó öntömegű pótkocsik;

c) lakókocsik;

d) ipari berendezések;

e) hajók;

f) hajómotorok;

g) konténerek;

h) légi járművek;

i) légijármű-motorok;

j) tűzfegyverek;

k) eltulajdonított, jogellenesen felhasznált vagy elveszett kitöltetlen hivatalos okmányok, illetve eredetinek tűnő, de hamis kitöltetlen hivatalos okmányok;

l) eltulajdonított, jogellenesen felhasznált, elveszett vagy érvénytelenített kiállított személyazonosító okmányok, illetve eredetinek tűnő, de hamis kiállított személyazonosító okmányok, például útlevelek, személyazonosító igazolványok, tartózkodási engedélyek, úti okmányok és vezetői engedélyek;

m) eltulajdonított, jogellenesen felhasznált, elveszett vagy érvénytelenített jármű-forgalmiengedélyek és jármű-rendszámtáblák, illetve eredetinek tűnő, de hamis jármű-forgalmiengedélyek és jármű-rendszámtáblák;

n) bankjegyek (regisztrált bankjegyek) és hamis bankjegyek;

o) információtechnológiai eszközök;

p) gépjárművek azonosítható alkotóelemei;

q) ipari berendezések azonosítható alkotóelemei;

r) a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott egyéb nagy értékű, könnyen azonosítható tárgyak.

A k), l) és m) pontban említett okmányokat illetően a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam megadhatja, hogy eltulajdonított, jogellenesen felhasznált, elveszett, érvénytelenített vagy hamis okmányról van-e szó.

(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 75. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az e cikk (2) bekezdésének o), p), q) és r) pontja szerinti tárgyak új alkategóriáinak meghatározása révén történő módosítása céljából.

(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, illetve továbbfejleszti az e cikk (2) bekezdésében említett adatok rögzítéséhez, frissítéséhez, törléséhez és lekérdezéséhez szükséges technikai szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

39. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

(1) Amennyiben egy lekérdezés nyomán kiderül, hogy a megtalált tárgy vonatkozásában már létezik figyelmeztető jelzés, az illetékes hatóság a nemzeti jogának megfelelően lefoglalja a tárgyat és a meghozandó intézkedések meghatározása érdekében kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kiadó hatósággal. E célból e rendeletnek megfelelően személyes adatok is közölhetők.

(2) Az (1) bekezdésben említett információkat kiegészítőinformáció-csere útján kell közölni.

(3) A végrehajtó tagállam a kért intézkedéseket a nemzeti jogával összhangban hajtja végre.







XI. FEJEZET

Ismeretlen körözött személyekre vonatkozó, a személyazonosság nemzeti jog szerinti megállapítását célzó figyelmeztető jelzések

40. cikk

Ismeretlen körözött személyekre vonatkozó, a személyazonosság nemzeti jog szerinti megállapítását célzó figyelmeztető jelzések

A tagállamok ismeretlen körözött személyekre vonatkozó, kizárólag daktiloszkópiai adatokat tartalmazó figyelmeztető jelzéseket vihetnek be a SIS-be. Az említett daktiloszkópiai adatok nyomozás alatt álló terrorista bűncselekmények vagy más súlyos bűncselekmények elkövetésének helyszínén felfedezett ujjnyomatok vagy tenyérnyomatok teljes vagy nem teljes sorozatai lehetnek. Az említett daktiloszkópiai adatok kizárólag abban az esetben vihetők be a SIS-be, ha igen nagy valószínűséggel megállapítható, hogy azok a szóban forgó bűncselekmény egyik elkövetőjétől származnak.

Ha a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam illetékes hatósága semmilyen egyéb releváns nemzeti, uniós vagy nemzetközi adatbázisból származó adat segítségével nem tudja megállapítani a gyanúsított személyazonosságát, az első albekezdésben említett daktiloszkópiai adatok kizárólag az érintett személy azonosítása céljából vihetők be a figyelmeztető jelzéseknek ezen „ismeretlen körözött személy” kategóriájába.

41. cikk

Figyelmeztető jelzésen alapuló intézkedés végrehajtása

A 40. cikk alapján bevitt adatokra vonatkozó találat esetén a nemzeti jognak megfelelően meg kell állapítani az adott személy személyazonosságát, valamint szakértőnek kell ellenőriznie, hogy a SIS-ben szereplő daktiloszkópiai adatok az adott személytől származnak-e. Az ügy gyors kivizsgálásának elősegítése érdekében a végrehajtó tagállam kiegészítő információk cseréje útján közli a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal az érintett személy személyazonosságára és hollétére vonatkozó információkat.







XII. FEJEZET

A biometrikus adatokra vonatkozó különös szabályok

42. cikk

A fényképek, arcképmások, daktiloszkópiai adatok és DNS-profilok rögzítésére vonatkozó különös szabályok

(1) A SIS-be kizárólag a 20. cikk (3) bekezdésének w) és y) pontjában említett azon fényképek és arcképmások, illetve daktiloszkópiai adatok vihetők be, amelyek megfelelnek az adatminőségre vonatkozó minimumelőírásoknak és a műszaki előírásoknak. Az említett adatok bevitele előtt az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások és a műszaki előírások betartatása érdekében minőségellenőrzést kell végezni.

(2) A SIS-be bevitt daktiloszkópiai adatok egy–tíz sík ujjnyomatból és egy–tíz átforgatott ujjnyomatból állhatnak. Állhatnak továbbá legfeljebb két tenyérnyomatból is.

(3) DNS-profilok csak a 32. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt helyzetekben csatolhatók figyelmeztető jelzésekhez, és ebben az esetben is kizárólag az adatminőségre vonatkozó minimumelőírások és a műszaki előírások betartását igazoló minőségellenőrzés lefolytatását követően és kizárólag akkor, ha a személyazonosság megállapítása céljára nem állnak rendelkezésre fényképek, arcképmások vagy daktiloszkópiai adatok, vagy azok a célnak nem megfelelőek. A figyelmeztető jelzés hatálya alá tartozó személy közvetlen felmenő ági rokonainak, leszármazottainak és testvéreinek DNS-profiljai csatolhatók a figyelmeztető jelzéshez, amennyiben az említett személyek ehhez kifejezett hozzájárulásukat adják. Amennyiben egy figyelmeztető jelzéshez DNS-profilt csatolnak, e profilban csak az eltűnt személy azonosításához feltétlenül szükséges információk szerepelhetnek.

(4) Az e cikk (1) és a (3) bekezdésében említett biometrikus adatok tárolására vonatkozóan adatminőségre vonatkozó minimumelőírásokat és műszaki előírásokat kell meghatározni az e cikk (5) bekezdésével összhangban. Az említett adatminőségre vonatkozó minimumelőírásokban és műszaki előírásokban meg kell határozni azon adatok minőségi szintjét, amelyek valamely személy személyazonosságának a 43. cikk (1) bekezdése szerinti ellenőrzéséhez, illetve a személy 43. cikk (2), (3) és (4) bekezdése szerinti azonosításához kerülnek felhasználásra.

(5) A Bizottság az e cikk (1), (3) és (4) bekezdésében említett adatminőségre vonatkozó minimumelőírások és műszaki előírások meghatározása céljából végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 76. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

43. cikk

A fényképekkel, arcképmásokkal, daktiloszkópiai adatokkal és DNS-profilokkal végzett ellenőrzésekre és lekérdezésekre vonatkozó különös szabályok

(1) Ha a SIS-be bevitt figyelmeztető jelzésben rendelkezésre állnak fényképek, arcképmások, daktiloszkópiai adatok és DNS-profilok, az ilyen fényképeket, arcképmásokat és daktiloszkópiai adatokat fel kell használni azon személyek személyazonosságának megerősítésére, akiknek tartózkodási helyét a SIS-ben végzett alfanumerikus keresés alapján állapították meg.

(2) Személyazonosítás céljából minden esetben lekérdezhetők a daktiloszkópiai adatok. Személyazonosítás céljából azonban le kell kérdezni a SIS-ben tárolt daktiloszkópiai adatokat, amennyiben az adott személy azonosítása más eszközökkel nem lehetséges. Ehhez a SIS központi rendszernek automatikus ujjnyomat-azonosító rendszerrel (AFIS) kell rendelkeznie.

(3) A 26., a 32., a 36. és a 40. cikkel összhangban bevitt figyelmeztető jelzésekre vonatkozó, a SIS-ben szereplő daktiloszkópiai adatok lekérdezhetők azon ujjnyomatok és tenyérnyomatok teljes vagy nem teljes sorozataival is, amelyeket nyomozás alatt álló súlyos bűncselekmények vagy terrorista bűncselekmények elkövetésének helyszínén fedeztek fel, amennyiben nagy valószínűséggel megállapítható, hogy az említett nyomatok a bűncselekmény egyik elkövetőjétől származnak, és feltéve, hogy ezzel az összevetéssel egyidejűleg a vonatkozó tagállami nemzeti ujjnyomat-adatbázisokban való lekérdezésre is sor kerül.

(4) Amint ez műszakilag lehetségessé válik, és a személyazonosítás nagyfokú megbízhatóságának biztosítása mellett, az állandó határátkelőhelyeken fényképek és arcképmások is felhasználhatók egy személy azonosítására.

Mielőtt e funkciót a SIS-be bevezetnék, a Bizottság jelentést terjeszt elő a szükséges technológia rendelkezésre állásáról, alkalmazhatóságáról és megbízhatóságáról. A Bizottság a jelentésre vonatkozóan az Európai Parlamenttel konzultációt folytat.

A funkció állandó határátkelőhelyeken való alkalmazásának megkezdését követően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 75. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából azon körülmények meghatározása tekintetében, amelyek fennállása esetén a fényképek és az arcképmások felhasználhatók személyek azonosítására.







XIII. FEJEZET

A figyelmeztető jelzésekhez való hozzáféréshez és az azok felülvizsgálatához való jog

44. cikk

A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre jogosult illetékes nemzeti hatóságok

(1) Az illetékes nemzeti hatóságok a következő célokból jogosultak hozzáférni a SIS-be bevitt adatokhoz, valamint közvetlenül vagy a SIS adatbázis másolata útján lekérdezni ezen adatokat:

a) határellenőrzés, az (EU) 2016/399 rendeletnek megfelelően;

b) az érintett tagállam területén végzett rendőrségi és vámellenőrzések, és azoknak a kijelölt hatóságok általi koordinációja;

c) terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása, illetve a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása az érintett tagállam területén, feltéve hogy az (EU) 2016/680 irányelv alkalmazandó;

d) a feltételek vizsgálata és a döntések meghozatala egyrészt a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamok területére történő beutazásával és ott-tartózkodásával – többek között a tartózkodási engedélyekkel és a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal –, másrészt a harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével, továbbá a tagállamok területére jogellenesen belépő vagy ott jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok ellenőrzésének elvégzésével kapcsolatban is;

e) a nemzetközi védelmet kérelmező harmadik országbeli állampolgárok biztonsági ellenőrzései, amennyiben az ellenőrzéseket lefolytató hatóságok nem a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 5 ) 2. cikkének f) pontjában meghatározott „eljáró hatóságok”, és adott esetben a 377/2004/EK tanácsi rendelettel ( 6 ) összhangban tanácsadást biztosítanak;

▼M1

f) a különböző személyazonosságok ellenőrzése és a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem az (EU) 2019/818 rendelet V. fejezetének megfelelően.

▼B

(2) A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésnek és ezen adatok közvetlen lekérdezésének joga a honosításért a nemzeti joggal összhangban felelős illetékes nemzeti hatóságokat is megilletheti a honosítási kérelmek vizsgálata céljából.

(3) A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés és az ezen adatok közvetlen lekérdezésének joga ugyanakkor a többek között büntetőeljárásban a közvád emelésére és egy személlyel szembeni vádemelés előtti igazságügyi vizsgálatra illetékes nemzeti igazságügyi hatóságokat, valamint azok koordinációs hatóságait is megilleti feladataik ellátása során, a nemzeti joggal összhangban.

(4) Az e cikkben említett illetékes hatóságokat fel kell venni az 56. cikk (7) bekezdésében említett jegyzékbe.

45. cikk

Jármű-nyilvántartó szolgálatok

(1) Az 1999/37/EK tanácsi irányelvben ( 7 ) említett, a járművek forgalmi engedélyének kiállításáért felelős tagállami szolgálatok kizárólag annak ellenőrzése céljából férhetnek hozzá az e rendelet 38. cikke (2) bekezdésének a), b), c), m) és p) pontja szerint a SIS-be bevitt adatokhoz, hogy az e szolgálatok általi nyilvántartásba vételre szánt jármű, illetve járműhöz kapcsolódó forgalmi engedély vagy rendszámtábla eltulajdonított, jogellenesen használt, elveszett, eredetinek tűnő, de hamis-e, illetve azokat büntetőeljárásban bizonyítékként keresik-e.

Az első albekezdésben említett szolgálatoknak az adatokhoz való hozzáférésére a nemzeti jog az irányadó, a hozzáférés mértékét pedig az érintett szolgálatok egyedi hatáskörére kell korlátozni.

(2) Az (1) bekezdésben említett szolgálatok közül az állami szolgálatok jogosultak közvetlenül hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz.

(3) Az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok közül azok, amelyek nem állami szolgálatok, a SIS-ben szereplő adatokhoz kizárólag a 44. cikkben említett valamely hatóságon keresztül férhetnek hozzá. Az említett hatóság jogosult közvetlenül hozzáférni az adatokhoz, és azokat az adott szolgálatnak továbbítani. Az érintett tagállam megköveteli az adott szolgálattól és annak alkalmazottaitól, hogy tiszteletben tartsák a hatóság által részükre továbbított adatok engedélyezett felhasználására vonatkozó esetleges korlátozásokat.

(4) A 39. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban a SIS-hez biztosított hozzáférésre. A SIS-hez való hozzáférés útján szerzett információknak az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok általi, a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal való közlésére a nemzeti jog az irányadó.

46. cikk

Hajókat és légi járműveket lajstromozó szolgálatok

(1) A hajók – beleértve a hajómotorokat is – és a légi járművek – beleértve a légijármű-motorokat is – lajstromozását igazoló okmányok kiállításáért, illetve az e járművek forgalomirányításáért felelős tagállami szolgálatok kizárólag annak ellenőrzése céljából férhetnek hozzá a 38. cikk (2) bekezdésének megfelelően a SIS-be bevitt alábbi adatokhoz, hogy az e szolgálatok általi lajstromozásra szánt, illetve az általuk végzett forgalomirányítás alá tartozó hajók – beleértve a hajómotorokat is – és légi járművek – beleértve a légijármű-motorokat is – eltulajdonítottak, jogellenesen használtak, elveszettek-e vagy azokat büntetőeljárásban bizonyítékként keresik-e:

a) hajókra vonatkozó adatok;

b) hajómotorokra vonatkozó adatok;

c) légi járművekre vonatkozó adatok;

d) légijármű-motorokra vonatkozó adatok.

Az első albekezdésben említett szolgálatoknak az adatokhoz való hozzáférésére a nemzeti jog az irányadó, a hozzáférés mértékét pedig az érintett szolgálatok egyedi hatáskörére kell korlátozni.

(2) Az (1) bekezdésben említett szolgálatok közül az állami szolgálatok jogosultak közvetlenül hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz.

(3) Az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok közül a nem állami szolgálatok kizárólag a 44. cikkben említett valamely hatóságon keresztül férhetnek hozzá a SIS-ben szereplő adatokhoz. Az említett hatóság jogosult közvetlenül hozzáférni az adatokhoz, és azokat az adott szolgálatnak továbbítani. Az érintett tagállam biztosítja, hogy a szóban forgó szolgálat és annak alkalmazottai tiszteletben tartsák a hatóság által részükre továbbított adatok engedélyezett felhasználására vonatkozó esetleges korlátozásokat.

(4) A 39. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban a SIS-hez biztosított hozzáférésre. A SIS-hez való hozzáférés útján szerzett információknak az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok általi, a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal való közlésére a nemzeti jog az irányadó.

47. cikk

Tűzfegyvereket nyilvántartó szolgálatok

(1) A tűzfegyverek nyilvántartási tanúsítványainak kibocsátásáért felelős tagállami szolgálatok hozzáférhetnek a 26. és a 36. cikkel összhangban a SIS-be bevitt, személyekre vonatkozó adatokhoz, valamint a 38. cikk (2) bekezdésével összhangban a SIS-be bevitt, tűzfegyverekre vonatkozó adatokhoz. A hozzáférési jogot annak ellenőrzése céljából lehet gyakorolni, hogy a tűzfegyver nyilvántartásba vételét kérelmező személyt nem körözik-e átadási vagy kiadatási letartóztatás céljából, vagy rejtett ellenőrzés, kikérdezés vagy célzott ellenőrzés céljából, illetve hogy a nyilvántartásba vételre szánt tűzfegyvereket nem keresik-e lefoglalás vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználás céljából.

(2) Az (1) bekezdésben említett szolgálatoknak az adatokhoz való hozzáférésére a nemzeti jog az irányadó, a hozzáférés mértékét pedig az érintett szolgálatok egyedi hatáskörére kell korlátozni.

(3) Az (1) bekezdésben említett szolgálatok közül az állami szolgálatok jogosultak közvetlenül hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz.

(4) Az (1) bekezdésben említett szolgálatok közül azok, amelyek nem kormányzati szolgálatok, kizárólag a 44. cikkben említett valamely hatóságon keresztül férhetnek hozzá a SIS-ben szereplő adatokhoz. Az említett hatóság közvetlenül hozzáférhet az adatokhoz, és értesítenie kell az érintett szolgálatot arról, hogy a szóban forgó tűzfegyver nyilvántartásba vehető-e. Az érintett tagállam biztosítja, hogy a szóban forgó szolgálat és annak alkalmazottai tiszteletben tartják a közvetítő hatóság által részükre továbbított adatok engedélyezett felhasználására vonatkozó esetleges korlátozásokat.

(5) A 39. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban a SIS-hez biztosított hozzáférésre. A SIS-hez való hozzáférés révén szerzett információknak az e cikk (1) bekezdésében említett szolgálatok általi, a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal való közlésére a nemzeti jog az irányadó.

48. cikk

Az Europol hozzáférése a SIS-ben szereplő adatokhoz

(1) Az (EU) 2016/794 rendelettel létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) a megbízatásának teljesítéséhez szükséges esetekben jogosult hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat. Az Europol emellett kiegészítő információkat is cserélhet és továbbiakat kérhet a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban.

(2) Ha az Europol lekérdezése során az derül ki, hogy található figyelmeztető jelzés a SIS-ben, az Europol erről a SIRENE-kézikönyv rendelkezéseivel összhangban és a kommunikációs infrastruktúra felhasználásával történő információcsere útján értesíti a kibocsátó tagállamot. Addig, amíg az Europol képessé nem válik a kiegészítő információk cseréjére szolgáló funkciókat használni, az (EU) 2016/794 rendeletben meghatározott csatornákon keresztül kell tájékoztatnia a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot.

(3) Az Europol a tagállamoktól kapott kiegészítő információkat az adatbázisaival és operatív elemzési projektjeivel való, összefüggések vagy más releváns kapcsolatok feltárását célzó összevetés céljára kezelheti, valamint az (EU) 2016/794 rendelet 18. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett stratégiai, tematikus és operatív elemzések céljára. A kiegészítő információk e cikk szerinti kezelését az Europol minden esetben az említett rendelettel összhangban végzi.

(4) A SIS-ben végzett lekérdezéssel, illetve kiegészítő információk kezelése során szerzett információknak az Europol általi felhasználásához a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulása szükséges. Amennyiben a tagállam engedélyezi ezen információk felhasználását, annak az Europol általi kezelésére az (EU) 2016/794 rendelet az irányadó. Az Europol kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam hozzájárulásával és az adatvédelemről szóló uniós jognak való maradéktalan megfelelés mellett továbbíthat ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.

(5) Az Europol:

a) a (4) és a (6) bekezdés sérelme nélkül, nem kapcsolhatja össze a SIS részeit semmilyen, az Europol által vagy az Europolnál működtetett rendszerrel, és a SIS-ben lévő, számára hozzáférhető adatokat nem továbbíthatja ilyen rendszerbe adatgyűjtés és -kezelés céljára, valamint nem töltheti le, és más módon sem másolhatja le a SIS részeit;

b) az (EU) 2016/794 rendelet 31. cikkének (1) bekezdése ellenére legkésőbb a figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével törli a személyes adatokat tartalmazó kiegészítő információkat. Ettől eltérve, amennyiben az Europol adatbázisaiban vagy operatív elemzési projektjeiben adatok szerepelnek egy olyan üggyel kapcsolatban, amelyhez a szóban forgó kiegészítő információk kapcsolódnak, az Europol a feladatának ellátása érdekében szükség esetén kivételesen továbbra is tárolhatja a kiegészítő információt. Az Europolnak tájékoztatnia kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot és a végrehajtó tagállamot a kiegészítő információ további tárolásáról, aminek indokolását is mellékelnie kell;

c) korlátozza a SIS-ben szereplő adatokhoz – többek között a kiegészítő információkhoz – való hozzáférést az Europol-személyzet külön engedéllyel rendelkező azon tagjaira, akiknek munkájuk végzéséhez az ilyen adatokhoz való hozzáférésre szükségük van;

d) intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében;

e) biztosítja, hogy személyzetének a SIS-adatok kezelésére jogosult tagjai a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; és

f) az (EU) 2016/794 rendelet sérelme nélkül lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az Europol azon tevékenységének nyomon követését és ellenőrzését, amelyet a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó jogának gyakorlása, valamint a kiegészítő információk cseréje és kezelése során végez.

(6) Az Europol csak technikai célokból másolhat SIS-ben szereplő adatokat, amennyiben a másolásra azért van szükség, hogy az Europol megfelelően felhatalmazott személyzete közvetlen lekérdezést végezhessen. E rendelet az ilyen másolatokra is alkalmazandó. A technikai másolatot csak a SIS-adatok tárolására lehet használni ezen adatok lekérdezése során. Az adatokat a lekérdezést követően törölni kell. Az ilyen felhasználás nem minősül a SIS-adatok jogellenes letöltésének vagy másolásának. Az Europol nem másolhatja át más Europol-rendszerekbe a figyelmeztető jelzésben szereplő adatokat, illetve a tagállamok által továbbított vagy a CS-SIS-ből származó kiegészítő adatokat.

(7) Az Europol a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót vezet a SIS-hez való valamennyi hozzáférésről és a SIS-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából. Az ilyen naplók és dokumentáció nem tekinthetők a SIS egy része jogellenes letöltésének vagy másolásának.

(8) A tagállamok kiegészítő információk cseréje keretében értesítik az Europolt a terrorista bűncselekményekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos minden találatról. A tagállamok kivételes körülmények között tartózkodhatnak attól, hogy értesítsék az Europolt, amennyiben az értesítés veszélyeztetné a folyamatban lévő nyomozásokat, valamely személy biztonságát vagy ellentétes lenne a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam alapvető biztonsági érdekeivel.

(9) A (8) bekezdés attól a naptól kezdődően alkalmazandó, amikor az Europol az (1) bekezdéssel összhangban kiegészítő információkat kaphat.

49. cikk

Az Eurojust hozzáférése a SIS-ben szereplő adatokhoz

(1) Kizárólag az Eurojust nemzeti tagjai és segítőik jogosultak – a megbízatásuk teljesítéséhez szükséges esetekben – a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére a megbízatásuk keretei között, a 26., a 32., a 34., a 38. és a 40. cikkel összhangban.

(2) Amennyiben az Eurojust egy nemzeti tagja valamely lekérdezés folyamán a SIS-ben figyelmeztető jelzést talál, az említett nemzeti tag tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az Eurojust az ilyen lekérdezés során szerzett információkat harmadik országok és harmadik szervek részére kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam beleegyezésével továbbíthatja, az adatvédelemre vonatkozó uniós jognak való teljes körű megfelelés mellett.

(3) Ez a cikk nem sérti az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 8 ), valamint az (EU) 2018/1725 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre és az ilyen adatoknak az Eurojust nemzeti tagjai vagy azok segítői által történő jogosulatlan vagy hibás feldolgozása miatti felelősségre vonatkoznak, sem pedig az európai adatvédelmi biztosnak az említett rendeletek alapján fennálló hatásköreit.

(4) Az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának szavatolása céljából az Eurojustnak a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót kell vezetnie az Eurojust bármely nemzeti tagja vagy bármely segítő SIS-hez való valamennyi hozzáféréséről és a SIS-ben általa végzett lekérdezésekről.

(5) A SIS részeit tilos adatgyűjtés és -kezelés céljából összekapcsolni bármilyen, az Eurojust által vagy az Eurojustnál üzemeltetett rendszerrel, továbbá a SIS-ben szereplő, a nemzeti tagok és segítőik által hozzáférhető adatokat tilos átküldeni ilyen rendszerbe. Tilos a SIS bármely részét letölteni vagy másolni. A hozzáférések és a lekérdezések naplózása nem minősül a SIS-adatok jogellenes letöltésének, illetve másolásának.

(6) Az Eurojust a 10. és a 11. cikkel összhangban intézkedéseket fogad el és alkalmaz a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében.

50. cikk

Az európai határ- és partvédelmi csapatoknak, a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetből álló csapatoknak és a migrációkezelést támogató csapatok tagjainak hozzáférése a SIS-ben szereplő adatokhoz

(1) Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének (8) bekezdésével összhangban az említett rendelet 2. cikkének 8. és 9. pontjában említett csapatok tagjai a megbízatásuk keretei között – feltéve, hogy e rendelet 44. cikkének (1) bekezdése szerint jogosultak ellenőrzéseket végezni, és részesültek az e rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében előírt képzésben – jogosultak hozzáférni a SIS-ben szereplő adatokhoz és lekérdezni azokat annyiban, amennyiben az a feladataik elvégzéséhez szükséges, és amennyiben azt egy konkrét művelet műveleti terve megkívánja. A SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférés nem terjeszthető ki más csapattagokra.

(2) Az (1) bekezdésben említett csapatok tagjainak egy technikai interfészen keresztül kell gyakorolniuk a SIS-ben szereplő adatokhoz való hozzáférésre és azok lekérdezésére vonatkozó, az (1) bekezdés szerinti jogukat. A SIS központi rendszerrel való közvetlen összeköttetést lehetővé tevő technikai interfészt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozza létre és tartja karban.

(3) Ha az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok valamely tagja általi lekérdezés során az derül ki, hogy a SIS-ben figyelmeztető jelzés van, erről tájékoztatni kell a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot. Az (EU) 2016/1624 rendelet 40. cikkének megfelelően a csapatok tagjai csak a működési helyük szerinti fogadó tagállam határőreinek, illetve a visszaküldési feladatokban közreműködő személyzetének utasítására és – főszabályként – azok jelenlétében járhatnak el a SIS-beli figyelmeztető jelzésekre reagálva. A fogadó tagállam felhatalmazhatja a csapatok tagjait arra, hogy a nevében eljárjanak.

(4) Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a 12. cikk rendelkezéseivel összhangban naplót kell vezetnie a SIS-hez való valamennyi hozzáférésről és a SIS-ben végzett összes lekérdezésről, az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése, önellenőrzés, valamint az adatok biztonságának és integritásának biztosítása céljából.

(5) Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek intézkedéseket kell elfogadnia és alkalmaznia a biztonságnak, a titoktartásnak és az önellenőrzésnek a 10., a 11. és a 13. cikkel összhangban történő biztosítása érdekében, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett csapatok tagjai is alkalmazzák azokat.

(6) E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érinti az (EU) 2016/1624 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre vagy az adatoknak az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által történő jogosulatlan vagy hibás kezelése miatti felelősségre vonatkoznak.

(7) A (2) bekezdés sérelme nélkül, tilos a SIS bármely részét adatgyűjtés és -kezelés céljából összekapcsolni bármilyen, az (1) bekezdésben említett csapatok által vagy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által üzemeltetett rendszerrel, valamint tilos ilyen rendszerbe átküldeni azokat a SIS-ben szereplő adatokat, amelyekhez az említett csapatok hozzáférnek. Tilos a SIS bármely részét letölteni vagy másolni. A hozzáférések és a lekérdezések naplózása nem minősül a SIS-adatok letöltésének, illetve másolásának.

(8) Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek lehetővé kell tennie az európai adatvédelmi biztos számára, hogy nyomon kövesse és ellenőrizze a csapatok e cikkben említett, a SIS-ben szereplő adat