Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jelleg ű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felel ősséget nem 
vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezet ő hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai 
Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintend ők hitelesnek. Az említett 
hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhet ők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül  
►B AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 853/2004/EK RENDELETE  
(2004. április 29.)  
az állati eredet ű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról  
(HL L 139., 2004.4.30., 55. o.)  
Módosította:  
Hivatalos Lap  
Szám  Oldal  Dátum  
►M1 A Bizottság 2074/2005/EK rendelete (2005. december 5.)  L 338  27  2005.12.22.  
►M2 A Bizottság 2076/2005/EK rendelete (2005. december 5.)  L 338  83  2005.12.22.  
►M3 A Bizottság 1662/2006/EK rendelete (2006. november 6.)  L 320  1  2006.11.18.  
►M4 A Tanács 1791/2006/EK rendelete (2006. november 20.)  L 363  1  2006.12.20.  
►M5 A Bizottság 1243/2007/EK rendelete (2007. október 24.)  L 281  8  2007.10.25.  
►M6 A Bizottság 1020/2008/EK rendelete (2008. október 17.)  L 277  8  2008.10.18.  
►M7 Az Európai Parlament és a Tanács 219/2009/EK rendelete (2009. 
március 11.)  L 87  109  2009.3.31.  
►M8 A Bizottság 1161/2009/EK rendelete (2009. november 30.)  L 314  8  2009.12.1.  
►M9 A Bizottság 558/2010/EU rendelete (2010. június 24.)  L 159  18  2010.6.25.  
►M10  A Bizottság 150/2011/EU rendelete (2011. február 18.)  L 46  14  2011.2.19.  
►M11  A Bizottság 1276/2011/EU rendelete (2011. december 8.)  L 327  39  2011.12.9.  
►M12  A Bizottság 16/2012/EU rendelete (2012. január 11.)  L 8  29  2012.1.12.  
►M13  A Tanács 517/2013/EU rendelete (2013. május 13.)  L 158  1  2013.6.10.  
►M14  A Bizottság 786/2013/EU rendelete (2013. augusztus 16.)  L 220  14  2013.8.17.  
►M15  A Bizottság 218/2014/EU rendelete (2014. március 7.)  L 69  95  2014.3.8.  
►M16  A Bizottság 633/2014/EU rendelete (2014. június 13.)  L 175  6  2014.6.14.  
►M17  A Bizottság 1137/2014/EU rendelete (2014. október 27.)  L 307  28  2014.10.28.  
►M18  A Bizottság (EU) 2016/355 rendelete (2016. március 11.)  L 67  22  2016.3.12.  
►M19  A Bizottság (EU) 2017/1978 rendelete (2017. október 31.)  L 285  3  2017.11.1.  
►M20  A Bizottság (EU) 2017/1981 rendelete (2017. október 31.)  L 285  10  2017.11.1.  
►M21  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1243 rendelete (2019. 
június 20.)  L 198  241  2019.7.25.  02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 1
02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 2
02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 3  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 853/2004/EK 
RENDELETE  
(2004. április 29.)  
az állati eredet ű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak 
megállapításáról  
I. FEJEZET  
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
1. cikk  
Hatály  
(1) Ez a rendelet különleges higiéniai szabályokat állapít meg az 
állati eredet ű élelmiszerekre vonatkozóan az élelmiszeripari vállalkozók 
számára. Ezek a szabályok kiegészítik a 852/2004/EK rendeletben 
megállapított szabályokat. A szabályok az állati eredet ű feldolgozatlan 
és feldolgozott termékekre vonatkoznak.  
(2) Kifejezetten ellenkez ő rendelkezés hiányában ezt a rendeletet nem 
kell alkalmazni a növényi eredet ű termékeket és feldolgozott állati 
eredetű termékeket egyaránt tartalmazó élelmiszerekre. Az ilyen élelmi ­
szerek el őállításához használt állati eredet ű feldolgozott termékeket 
azonban e rendelet el őírásaival összhangban kell beszerezni és kezelni.  
(3) Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni az alábbiakra:  
a) a magáncélú házi felhasználásra történ ő elsődleges termelés;  
b) a magáncélú házi fogyasztásra szánt élelmiszerek házi készítése, 
kezelése vagy tárolása;  
c) a termel ők azon tevékenysége, amellyel kis mennyiség ű alapter­
mékkel közvetlenül látják el a végs ő felhasználót, vagy a végs ő 
felhasználót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi létesítményeket;  
d) a termel ők azon tevékenysége, amellyel a gazdaságban levágott 
baromfi és nyúlfélék húsának kis mennyiségével közvetlenül látják 
el a végső felhasználót, vagy a végs ő felhasználót közvetlenül ellátó 
helyi kiskereskedelmi létesítményeket;  
e) azon vadászok, akik a vad vagy a vadhús kis mennyiségével közvet ­
lenül látják el a végs ő felhasználót, vagy a végs ő felhasználót 
közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi létesítményeket.  
(4) A tagállamok a nemzeti joggal összhangban megállapítják a (3) 
bekezdés c), d) és e) pontjában említett tevékenységekre és személyekre 
vonatkozó szabályokat. Ezeknek a nemzeti szabályoknak biztosítaniuk 
kell e rendelet célkit űzéseinek elérését.  
(5) a) Kifejezetten ellenkez ő rendelkezés hiányában ezt a rendeletet a 
kiskereskedelemre nem kell alkalmazni.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 4  
b) Ezt a rendeletet azonban alkalmazni kell a kiskereskedelemre, 
ha a tevékenységeket azzal a céllal hajtják végre, hogy az állati 
eredetű élelmiszerrel egy másik létesítményt lássanak el, 
kivéve, ha:  
i. a tevékenységek csak tárolást vagy szállítást foglalnak 
magukba, amely esetben azonban a III. mellékletben 
megállapított h őmérsékleti el őírásokat kell alkalmazni;  
vagy  
ii. a kiskereskedelmi egység csak más kiskereskedelmi 
egységeket lát el az állati eredet ű élelmiszerrel, és ez a 
nemzeti joggal összhangban csak marginális, helyi és korlá ­
tozott tevékenység.  
c) A tagállamok nemzeti intézkedéseket fogadhatnak el, 
amelyekkel e rendelet el őírásait alkalmazzák a területükön 
lévő olyan kiskereskedelmi egységekre, amelyekre azok az a) 
és b) pontok értelmében nem vonatkoznának.  
(6) Ezt a rendeletet a következ ők sérelme nélkül kell alkalmazni:  
a) a vonatkozó állat- és közegészségügyi szabályok, beleértve az egyes 
fertőző szivacsos agyvel őbántalmak megel őzésére, az ellenük való 
védekezésre és azok felszámolására megállapított szigorúbb szabá ­
lyokat;  
b) az állatok kíméletére vonatkozó el őírások;  
és 
c) az állatok azonosítására és az állati eredet ű termékek nyomon köve ­
tésére vonatkozó el őírások.  
2. cikk  
Fogalommeghatározások  
E rendelet alkalmazásában a következ ő fogalommeghatározásokat kell 
alkalmazni:  
1. a 178/2002/EK rendeletben megállapított fogalommeghatározások;  
2. a 852/2004/EK rendeletben megállapított fogalommeghatározások;  
3. az I. mellékletben megállapított fogalommeghatározások;  
és 
4. a II. és III. mellékletben szerepl ő bármely m űszaki fogalommeghatá ­
rozás.  
II. FEJEZET  
AZ ÉLELMISZERIPARI VÁLLALKOZÓK KÖTELEZETTSÉGEI  
3. cikk  
Általános kötelezettségek  
(1) Az élelmiszeripari vállalkozók betartják a II. és III. melléklet 
vonatkozó rendelkezéseit.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 5  
(2) Az élelmiszeripari vállalkozók az állati eredet ű termékek felületi 
szennyeződésének eltávolításához semmilyen más szert nem használhat ­
nak, csak ivóvizet, vagy amennyiben a 852/2004/EK rendelet vagy ez a 
rendelet engedélyezi annak használatát, tiszta vizet, kivéve, ha a szer 
használatát a Bizottság engedélyezte. Ebb ől a célból a Bizottság felha ­
talmazást kap arra, hogy a 11a. cikknek megfelel ően e rendeletet kiegé ­
szítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Az élelmisze ­
ripari vállalkozóknak be kell tartaniuk minden olyan felhasználási felté ­
telt, amely esetlegesen ugyanezzel az eljárással elfogadásra kerül. Az 
engedélyezett szer használata nem érinti az élelmiszeripari vállalkozó e 
rendelet el őírásainak betartására vonatkozó kötelezettségét.  
▼B 
4. cikk  
A létesítmények nyilvántartásba vétele és engedélyezése  
(1) Az élelmiszeripari vállalkozók csak akkor hozhatnak forgalomba 
a Közösségben el őállított állati eredet ű termékeket, ha azokat kizárólag 
olyan létesítményekben állították el ő és kezelték:  
a) amelyek megfelelnek a 852/2004/EK rendelet és e rendelet II. és III. 
melléklete vonatkozó el őírásainak, valamint az élelmiszerjog egyéb 
vonatkozó el őírásainak;  
és 
b) amelyeket a hatáskörrel rendelkez ő hatóság nyilvántartásba vett, 
vagy – amennyiben a (2) bekezdéssel összhangban szükséges – 
engedélyezett.  
(2) A 852/2004/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének sérelme 
nélkül az olyan állati eredet ű termékeket kezel ő létesítmények, 
amelyekre e rendelet III. melléklete el őírásokat állapít meg, csak 
abban az esetben m űködhetnek, ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság e 
cikk (3) bekezdésnek megfelel ően engedélyezi azokat, kivéve azon léte ­
sítményeket, amelyek kizárólag az alábbiakat végzik:  
a) elsődleges termelés;  
b) szállítási tevékenységek;  
c) szabályozott h őmérséklet ű tárolási feltételeket nem igényl ő termékek 
tárolása;  
vagy  
d) egyéb olyan kiskereskedelmi tevékenységek, amelyekre az 1. cikk 
(5) bekezdésének b) pontja szerint ezt rendeletet nem kell alkal ­
mazni.  
(3) Az a létesítmény, amelyet a (2) bekezdéssel összhangban enge ­
délyezni kell, nem m űködhet, amíg a hatáskörrel rendelkez ő hatóság az 
emberi fogyasztásra szánt állati eredet ű termékek hatósági ellen őrzé­
sének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapítá ­
sáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és 
tanácsi rendelettel (  1 ) összhangban:  
a) helyszíni szemlét követ ően nem engedélyezte a létesítmény m űködé­
sét; 
vagy  
b) a létesítménynek ideiglenes engedélyt nem adott.  ▼M21  
( 1 ) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 6  
(4) Az élelmiszeripari vállalkozók a 854/2004/EK rendelettel össz ­
hangban együttm űködnek a hatáskörrel rendelkez ő hatóságokkal. Az 
élelmiszeripari vállalkozók biztosítják, hogy a létesítmény beszünteti 
működését, ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság az engedélyt vissza ­
vonja, vagy ideiglenes engedély esetén azt nem hosszabbítja meg, 
vagy nem ad teljes kör ű engedélyt.  
(5) E cikk nem akadályoz egy létesítményt abban, hogy e rendelet 
alkalmazásának id őpontja és a hatáskörrel rendelkez ő hatóság azt követ ő 
első ellenőrzése között élelmiszert hozzon forgalomba, ha a létesítmény:  
a) a (2) bekezdés szerint engedélyezend ő, és az e rendelet alkalmazását 
közvetlenül megel őző közösségi jogszabályokkal összhangban hozott 
forgalomba állati eredet ű termékeket;  
vagy  
b) olyan típusú, amelyre e rendelet alkalmazását megel őzően nem volt 
kötelező az engedélyezés.  
5. cikk  
Állat-egészségügyi és azonosító jelölés  
(1) Az élelmiszeripari vállalkozók csak abban az esetben hozhatnak 
forgalomba a 4. cikk (2) bekezdése szerint engedélyezend ő létesít­
ményben kezelt állati eredet ű terméket, ha az vagy rendelkezik:  
a) a 854/2004/EK rendelettel összhangban alkalmazott állat-egészség ­
ügyi jelöléssel;  
vagy  
b) amennyiben az említett rendelet nem írja el ő állat-egészségügyi 
jelölés alkalmazását, az e rendelet II. mellékletének I. szakaszával 
összhangban alkalmazott azonosító jelöléssel.  
(2) Az élelmiszeripari vállalkozók csak akkor alkalmazhatnak azono ­
sító jelölést egy állati eredet ű terméken, ha azt e rendelettel összhang ­
ban, a 4. cikk el őírásainak megfelel ő létesítményben állították el ő. 
(3) Az élelmiszeripari vállalkozók nem távolíthatják el a 
854/2004/EK rendelettel összhangban alkalmazott állat-egészségügyi 
jelölést a húsról, kivéve, ha azt feldarabolják vagy feldolgozzák, illetve 
más műveletet végeznek rajta.  
6. cikk  
A Közösségen kívülr ől származó állati eredet ű termékek  
(1) A harmadik országokból állati eredet ű termékeket behozó élelmi ­
szeripari vállalkozók biztosítják, hogy a behozatalra csak akkor kerül 
sor, ha:  
a) a küld ő harmadik ország szerepel azon harmadik országoknak a 
854/2004/EK rendelet 11. cikkével összhangban összeállított jegy ­
zékén, amelyekb ől az érintett termék behozatala engedélyezett;  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 7  
b) i. az a létesítmény, amelyb ől a terméket feladták, és amelyben azt 
előállították vagy elkészítették, szerepel azon létesítményeknek a 
854/2004/EK rendelet 12. cikkével összhangban összeállított 
jegyzékén, amelyekb ől az érintett termék behozatala engedélye ­
zett, amennyiben az említett rendeletet kell alkalmazni;  
ii. friss hús, darált hús, el őkészített húsok, húskészítmények és 
MSM estében a terméket a 854/2004/EK rendelet 12. cikkével 
összhangban összeállított és frissített jegyzéken szerepl ő vágóhi­
dakon és darabolóüzemekben vagy engedélyezett közösségi léte ­
sítményekben el őállított húsból készítették,  
és 
iii. élő kagylók, tüskésb őrűek, zsákállatok és tengeri csigák esetében 
a termelési terület szerepel az e rendelet 13. cikkével össz ­
hangban összeállított jegyzéken, amennyiben azt kell alkalmazni;  
c) a termék megfelel az alábbiaknak:  
i. e rendelet el őírásai, beleértve az 5. cikk állat-egészségügyi és 
azonosító jelölésre vonatkozó el őírásait;  
ii. a 852/2004/EK rendelet el őírásai;  
és 
iii. az állati eredet ű termékek behozatali ellen őrzésére vonatkozó 
közösségi jogszabályokkal összhangban megállapított behozatali 
feltételek,  
és 
d) teljesülnek a 854/2004/EK rendelet 14. cikkének bizonyítványokra és 
okmányokra vonatkozó el őírásai, amennyiben azokat alkalmazni kell.  
(2) Az (1) bekezdést ől eltérve a halászati termékek behozatala a 
854/2004/EK rendelet 15. cikkében megállapított különleges rendelke ­
zésekkel összhangban is történhet.  
(3) Az állati eredet ű termékeket behozó élelmiszeripari vállalkozók 
biztosítják, hogy:  
a) a termékeket behozatalkor a 97/78/EK irányelvvel (  1 ) összhangban 
ellenőrzésre bemutatják;  
b) a behozatal megfelel a 2002/99/EK irányelv (  2 ) követelményeinek;  
és 
c) a behozatalt követ ően az ellen őrzésük alatt zajló tevékenységeket a 
III. melléklet el őírásaival összhangban végzik.  ▼B 
( 1 ) Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a 83. oldalát. 
( 2 ) A Tanács 1997. december 18-i 97/78/EK irányelve a harmadik országokból a 
Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellen őrzésének megszerve ­
zésére irányadó elvek megállapításáról (HL L 24., 1998.1.30., 9. o.). A 2003. 
évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 8  
(4) A növényi eredet ű termékeket és állati eredet ű feldolgozott termé ­
keket egyaránt tartalmazó élelmiszereket behozó élelmiszeripari vállal ­
kozók biztosítják, hogy a termékben található állati eredet ű feldolgozott 
termékek megfelelnek az (1)–(3) bekezdés el őírásainak. Err ől bizonyí­
tékkal kell rendelkezniük (például megfelel ő okmányokkal vagy bizo ­
nyítványokkal, amelyeknek nem kell az (1) bekezdés d) pontjában 
meghatározott formátumnak megfelelniük).  
III. FEJEZET  
KERESKEDELEM  
7. cikk  
Okmányok  
(1) Amennyiben a II. vagy a III. melléklettel összhangban szükséges, 
az élelmiszeripari vállalkozók biztosítják, hogy az állati eredet ű 
termékek szállítmányait bizonyítványok vagy egyéb okmányok kísérik.  
(2) A 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelel ően: 
a) okmányminták készíthet ők; 
és 
b) rendelkezni lehet az elektronikus dokumentumok használatáról.  
8. cikk  
Különleges garanciák  
(1) Azoknak az élelmiszeripari vállalkozóknak, akik a következ ő 
állati eredet ű élelmiszereket Svédországban vagy Finnországban 
kívánják forgalomba hozni, be kell tartaniuk a szalmonellára vonatko ­
zóan a (2) bekezdésben megállapított szabályokat:  
a) szarvasmarhafélék és sertésfélék húsa, beleértve a darált húst, az 
előkészített hús és az MSM kivételével;  
b) baromfihús a következ ő fajokból: házityúk, pulyka, gyöngytyúk, 
kacsa és liba, beleértve a darált húst, az el őkészített hús és az 
MSM kivételével;  
és 
c) tojás.  
(2) a) A szarvasmarha- és sertésfélék húsa és a baromfihús esetében 
a szállítmányból a küld ő létesítményben mintákat kell venni, 
és azoknak negatív eredményt kell mutatniuk a közösségi 
jogszabályokkal összhangban azokon elvégzett mikrobiológiai 
vizsgálaton.  
b) Tojás esetében a csomagolóközpontoknak kell garantálniuk, 
hogy a tojások olyan állományokból származnak, amelyek 
negatív eredményt mutattak a közösségi jogszabályokkal össz ­
hangban azokon elvégzett mikrobiológiai vizsgálaton.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 9  
c) A szarvasmarha- és sertésfélék húsa esetében az a) albekez ­
désben el őírt vizsgálatot nem kell elvégezni olyan szállítmá ­
nyok esetében, amelyeket egy létesítménynek pasztörizálás, 
sterilezés vagy hasonló hatású kezelés céljából szállítanak. A 
tojás esetében a b) pontban el őírt vizsgálatot nem kell elvé ­
gezni olyan szállítmányok esetében, amelyeket olyan eljárással 
feldolgozott termékek el őállítására szántak, amely garantálja a 
szalmonella elpusztítását.  
d) Az a) és b) pontban el őírt vizsgálatokat nem kell elvégezni az 
olyan létesítményb ől származó élelmiszerek esetében, amelyet 
az érintett állati eredet ű élelmiszerek tekintetében és a 12. cikk 
(2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Svéd ­
országra és Finnországra jóváhagyottakkal egyenérték űként 
elismert ellen őrzési programot alkalmaznak.  
e) A szarvasmarha- és sertésfélék húsa és a baromfihús esetében 
a közösségi jogszabályok által megállapított mintának 
megfelelő kereskedelmi okmány vagy bizonyítvány kíséri az 
élelmiszereket, amelyen feltüntetik, hogy  
i. az a) pontban említett ellen őrzéseket negatív eredménnyel 
végezték el;  
vagy  
ii. a húst a c) pontban megjelölt célok egyikére szánják;  
vagy  
iii. a hús a d) pont alá tartozó létesítményb ől származik.  
f) Tojás esetében a szállítmányokat olyan bizonyítványnak kell 
kísérnie, amelyen feltüntetik, hogy az a) pontban említett vizs ­
gálatot negatív eredménnyel végezték el, vagy a tojásokat a c) 
pontban említett módon szándékozzák felhasználni.  
▼M7 
(3) ►M21  a) a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 11a. 
cikknek megfelel ően az e cikk (1) és (2) bekezdését 
módosító, az ott meghatározott követelmények aktua ­
lizálására irányuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktu ­
sokat fogadjon el abból a célból, hogy figyelembe 
vegye a tagállamok ellen őrzési programjaiban bekö ­
vetkező változásokat és a 852/2004/EK rendelet 
alapján elfogadott mikrobiológiai kritériumokat; ◄ 
b) a 12. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági 
eljárásnak megfelel ően a (2) bekezdésben megállapított szabá ­
lyokat az (1) bekezdésben említett élelmiszerek bármelyike 
tekintetében részben vagy egészben ki lehet terjeszteni minden 
olyan tagállamra, vagy egy tagállam bármelyik régiójára, 
amelyek az érintett állati eredet ű élelmiszerek tekintetében a 
Svédországra és Finnországra jóváhagyottakkal egyenérték ű­
ként elismert ellen őrzési programmal rendelkeznek.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 10  
(4) E cikk alkalmazásában „ellen őrzési program” a 2160/2003/EK 
rendelettel összhangban jóváhagyott ellen őrzési program.  
IV. FEJEZET  
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  
▼M21  __________  
▼B 
10. cikk  
A II. és III. melléklet módosítása és kiigazítása 
▼M21  
(1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 11a. cikknek 
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból 
a célból, hogy módosítsa a II. és III. mellékletet. A módosításoknak arra 
kell irányulniuk, hogy a kapcsolódó kockázati tényez ők figyelembevé ­
telével biztosítsák és el ősegítsék e rendelet célkit űzéseinek megvalósu ­
lását, és a következ ő szempontok alapján indokoltaknak kell lenniük:  
a) az élelmiszeripari vállalkozóknak és/vagy a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóságoknak különösen az 5. cikk szerinti HACCP-alapú rendszerek 
alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatai;  
b) a Bizottságnak különösen az általa végzett ellen őrzések eredményein 
alapuló tapasztalatai;  
c) a technológiai fejlesztések és azok gyakorlati következményei, vala ­
mint a fogyasztók elvárásai az élelmiszerek összetétele tekintetében;  
d) a tudományos szakvélemények, különösen az új kockázatértékelések;  
e) az élelmiszerekre vonatkozó mikrobiológiai és h őmérsékleti kritériu ­
mok;  
f) a fogyasztási szokások változásai.  
Az első albekezdésben említett módosításoknak a következ őkre kell 
vonatkozniuk:  
a) az állati eredet ű termékek azonosító jelölésére vonatkozó követelmé ­
nyek;  
b) a HACCP-alapú eljárások célkit űzései;  
c) az élelmiszerláncra vonatkozó információkkal kapcsolatos követel ­
mények;  
d) az állati eredet ű termékek el őállítására, kezelésére, feldolgozására, 
tárolására és forgalmazására igénybe vett helyiségekre és szállítóesz ­
közökre vonatkozó különleges higiéniai követelmények;  
e) az állati eredet ű termékek el őállításához, kezeléséhez, feldolgozásá ­
hoz, tárolásához, szállításához és forgalmazásához kapcsolódó m űve­
letekre vonatkozó különleges higiéniai követelmények;  
f) a még meleg hús szállításának szabályai;  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 11  
g) a tudományos adatok szerint a közegészség védelme érdekében szük ­
séges egészségügyi el őírások és ellen őrzések;  
h) a III. melléklet VII. szakasza IX. fejezetének kiterjesztése a fés űs­
kagylóktól különböz ő élő kagylókra;  
i) az annak megállapítására szolgáló kritériumok, hogy a járványügyi 
adatok mikor jelzik, hogy egy halászati terület nem jelent egészség ­
ügyi veszélyt az él ősködők jelenléte tekintetében, és hogy a hatás ­
körrel rendelkez ő hatóság mikor engedélyezheti az élelmiszeripari 
vállalkozóknak, hogy a halászati termékeket a III. melléklet VIII. 
szakasza III. fejezetének D. részével összhangban ne fagyasszák le;  
j) az élő kagylókra vonatkozóan az érintett uniós referencialaboratóri ­
ummal együttm űködésben megállapított kiegészít ő egészségügyi 
előírások, beleértve a következ őket is:  
i. az egyéb tengeri biotoxinok határértékei és vizsgálati módszerei;  
ii. a vírusvizsgálati eljárások és a virológiai el őírások; és  
iii. az egészségügyi el őírások betartásának ellen őrzése keretében 
alkalmazandó mintavételi tervek, módszerek és laboratóriumi 
vizsgálati t űrések.  
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 11a. cikknek 
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból 
a célból, hogy kiegészítse ezt a rendeletet azáltal, hogy a kapcsolódó 
kockázati tényez ők figyelembevételével a II. és III. melléklett ől való 
eltéréseket állapít meg; ezek az eltérések nem befolyásolhatják e rende ­
let következ ő célkitűzéseinek megvalósulását:  
a) a mellékletekben foglalt követelmények kisvállalkozások általi telje ­
sítésének el ősegítése;  
b) a hagyományos módszerek folyamatos használatának lehet ővé tétele 
az élelmiszerek el őállításának, feldolgozásának vagy forgalmazá ­
sának bármely szakaszában;  
c) a különleges földrajzi korlátokkal bíró régiókban található élelmisze ­
ripari vállalkozások igényeinek kielégítése;  
d) a nagymértékben finomított élelmiszeripari termékek el őállítására 
szánt, a biztonságosságukat biztosító kezelésen átesett nyersanya ­
gokat előállító létesítmények munkájának el ősegítése.  
▼B 
(3) A tagállamok – e rendelet célkit űzései elérésének veszélyeztetése 
nélkül – a (4)–(8) bekezdéssel összhangban a III. mellékletben megálla ­
pított követelményeket kiigazító nemzeti intézkedéseket fogadhatnak el.  
(4) a) A (3) bekezdésben említett nemzeti intézkedések célja:  ▼M21
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 12  
i. a hagyományos módszerek folyamatos használatának lehe ­
tővé tétele az élelmiszer, el őállításának, feldolgozásának 
vagy forgalmazásának bármely szakaszában;  
vagy  
ii. a különleges földrajzi korlátokkal bíró régiókban elhelyez ­
kedő élelmiszeripari vállalkozások igényeinek kielégítése.  
b) Azokat egyéb esetekben csak a létesítmények kivitelezésére, 
tervezésére és felszerelésére kell alkalmazni.  
(5) Az a tagállam, amely a (3) bekezdésben említett bekezdés szerint 
nemzeti intézkedéseket kíván elfogadni, értesíti err ől a Bizottságot és a 
többi tagállamot. Az értesítés:  
a) részletes leírást ad a tagállam által kiigazítandónak tartott követelmé ­
nyekről, valamint a tervezett kiigazítás jellegér ől; 
b) leírja az érintett élelmiszereket és létesítményeket;  
c) magyarázatot ad a kiigazítás okairól, adott esetben beleértve a végre ­
hajtott veszélyelemzés és az annak biztosítására meghozandó intéz ­
kedések összefoglalóját, hogy a kiigazítás ne veszélyeztesse e rende ­
let célkitűzéseinek elérését;  
és 
d) megad minden vonatkozó információt.  
(6) A többi tagállamnak az (5) bekezdésben említett értesítés kézhez ­
vételétől számítva három hónap áll rendelkezésre, hogy írásban észre ­
vételeket küldjön a Bizottságnak. A (4) bekezdés b) pontjából ered ő 
kiigazítások esetén ez az id őszak bármely tagállam kérésére négy 
hónapra meghosszabbítható. A Bizottság konzultálhat, és – amennyiben 
egy vagy több tagállamtól észrevételt kap – konzultálnia kell a tagálla ­
mokkal a 12. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretében. A 
Bizottság a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban 
határozhat arról, hogy az el őirányzott intézkedések – szükség esetén a 
megfelelő módosításokkal – végrehajthatók-e. A Bizottság adott esetben 
e cikk (1) vagy (2) bekezdésével összhangban általános intézkedéseket 
javasolhat.  
(7) Valamely tagállam a III. melléklet el őírásait kiigazító nemzeti 
intézkedéseket csak a következ ők szerint fogadhat el:  
a) a (6) bekezdéssel összhangban elfogadott határozatnak megfelel ően; 
b) ha a (6) bekezdésben említett id őszak lejárta után egy hónappal a 
Bizottság nem tájékoztatta a tagállamokat arról, hogy írásbeli észre ­
vételeket kapott, vagy hogy a (6) bekezdéssel összhangban egy hatá ­
rozat elfogadását szándékozik javasolni;  
vagy  
c) a (8) bekezdéssel összhangban.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 13  
(8) Egy tagállam saját kezdeményezésére és a Szerz ődés általános 
rendelkezéseire is figyelemmel olyan nemzeti szabályokat tarthat fenn 
vagy hozhat létre, amelyek:  
a) területén megtiltják vagy korlátozzák a közvetlen emberi fogyasz ­
tásra szánt nyerstej vagy nyers tejszín forgalomba hozatalát;  
vagy  
b) a hatáskörrel rendelkez ő hatóság engedélyével lehet ővé teszik a III. 
melléklet IX. szakaszában megállapított kritériumoknak az össz- 
csíraszám és a szomatikus sejtszám tekintetében meg nem felel ő 
nyerstej használatát a legalább 60 napos érési vagy érlelési idej ű 
sajtok, és az ilyen sajtok készítésével kapcsolatos tejtermékek el őál­
lítására, feltéve, hogy ez nem sérti e rendelet célkit űzéseinek 
megvalósítását.  
11. cikk  
Egyedi határozatok  
▼M21  
A 9. cikk és a 10. cikk (1) bekezdése általános alkalmazásának sérelme 
nélkül a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az alábbi célokból 
intézkedéseket hozhat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 12. cikk 
(2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.  
__________  
▼B 
2. az MSM tekintetében meghatározzák, mely kalciumtartalom nem 
tekintendő jelentősen magasabbnak a darált húsénál;  
3. megállapítsák a feldolgozó létesítményekben, a B. vagy C. osztályú 
termelési területr ől származó, nem tisztított, nem átmosott kagy ­
lókon alkalmazható egyéb kezeléseket;  
4. meghatározzák a tengeri biotoxinok elismert vizsgálati módszereit;  
▼M21  __________  
▼B 
9. megállapítsák a frissesség kritériumait és határértékeit a halászati 
termékekre a hisztamin és az összes illékony nitrogén tekintetében;  
10. engedélyezzék a III. melléklet IX. szakaszában megállapított krité ­
riumoknak az összcsíraszám és a szomatikus sejtszám tekintetében 
meg nem felel ő nyerstej felhasználásával készül ő tejtermékek el őál­
lítását;  
11. a 96/23/EK irányelv (  1 ) sérelme nélkül meghatározzák a nyerstejben 
lévő antibiotikus anyagok szermaradványai összességének legna ­
gyobb megengedett értékét;  
és ▼B 
( 1 ) A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra 
szánt állati eredet ű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és 
behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 
2003.1.23., 11. o.)
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 14  
12. jóváhagyják a zselatin és kollagén el őállítására vonatkozó egyen ­
értékű eljárásokat.  
▼M21  
11a. cikk  
A felhatalmazás gyakorlása  
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan 
a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza 
meg.  
(2) A Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében, a 8. cikk (3) bekez ­
désének a) pontjában és a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, 
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatal ­
mazása ötéves id őtartamra szól 2019. július 26-tól kezd ődő hatállyal. A 
Bizottság legkés őbb kilenc hónappal az ötéves id őtartam letelte el őtt 
jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan 
meghosszabbodik a korábbival megegyez ő időtartamra, amennyiben az 
Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legké ­
sőbb három hónappal minden egyes id őtartam letelte el őtt. 
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 
3. cikk (2) bekezdésében, a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjában és a 
10. cikk (1) és (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavo ­
násról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalma ­
zást. A határozat az  Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését 
követő napon, vagy a benne megjelölt kés őbbi időpontban lép hatályba. 
A határozat nem érinti a már hatályban lév ő, felhatalmazáson alapuló 
jogi aktusok érvényességét.  
(4) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása el őtt a Bizottság 
a jogalkotás min őségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intéz ­
ményközi megállapodásban (  1 ) foglalt elveknek megfelel ően konzultál 
az egyes tagállamok által kijelölt szakért őkkel.  
(5) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását 
követően haladéktalanul és egyidej űleg értesíti arról az Európai Parla ­
mentet és a Tanácsot.  
(6) A 3. cikk (2) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontja és a 
10. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson 
alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek 
és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követ ő két hónapon belül 
sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, 
illetve ha az említett id őtartam lejártát megel őzően mind az Európai 
Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem 
fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeménye ­
zésére ez az id őtartam két hónappal meghosszabbodik.  
▼B 
12. cikk  
Bizottsági eljárás  
(1) A Bizottságot az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó 
Bizottság segíti.  
(2) Az e bekezdésre történ ő hivatkozás esetén az 1999/468/EK hatá ­
rozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a 8. cikkének rendelke ­
zéseire.  
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott 
időszak három hónap.  ▼B 
( 1 ) HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 15  
__________  
▼B 
13. cikk  
Konzultáció az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal  
A Bizottság konzultál az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal az e 
rendelet hatálya alá tartozó bármely olyan kérdésben, amely jelent ős 
hatással lehet a közegészségügyre, és különösen azt megel őzően, hogy 
javaslatot tenne a III. melléklet III. szakaszának egyéb állatfajokra 
történő kiterjesztésére.  
14. cikk  
Jelentés az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak  
(1) A Bizottság legkés őbb 2009. május 20-án az e rendelet alkalma ­
zásából származó tapasztalatokat elemz ő jelentést nyújt be az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak.  
(2) A Bizottság – adott esetben – a jelentésben megfelel ő javaslatokat 
tesz. 
15. cikk  
Ez a rendelet az  Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését 
követő 20. napon lép hatályba.  
Ezt a rendeletet 18 hónappal azt követ ően kell alkalmazni, hogy a 
következő jogi aktusok hatályba léptek:  
a) a 852/2004/EK rendelet;  
b) a 854/2004/EK rendelet;  
és 
c) a 2004/41/EK irányelv.  
Ezt a rendelet azonban legkorábban 2006. január 1-jét ől kell alkalmazni.  
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó 
valamennyi tagállamban.  ▼M21
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 16  
I. MELLÉKLET  
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK  
E rendelet alkalmazásában:  
1. HÚS  
1.1. „Hús”: az 1.2–1.8. pontban említett állatok élelmezési célra alkalmas 
részei, beleértve a vért.  
1.2. „Háziasított patás állatok”: a háziasított szarvasmarhafélék (beleértve a  
Bubalus  és Bison  fajokat), sertés, juh- és kecskefélék, és a háziasított 
egypatás állatok.  
1.3. „Baromfi”: tenyésztett madarak, beleértve azokat, amelyek nem tekint ­
hetők háziállatnak, de amelyeket háziállatként tenyésztenek, kivéve a 
futómadarakat.  
1.4. „Nyúlfélék”: mezei és üregi nyulak és rágcsálók.  
1.5. „Vad”:  
— vadon él ő patás állatok és nyúlfélék, valamint egyéb, emberi 
fogyasztás céljából vadászott szárazföldi eml ősök, amelyeket az érin ­
tett tagállamban alkalmazott jog szerint vadnak tekintenek, beleértve a 
vadon élő állatokhoz hasonlóan szabad körülmények között, zárt terü ­
leten élő emlősöket;  
és 
— az emberi fogyasztás céljából vadászott vadon él ő madarak.  
1.6. „Tenyésztett vad”: tenyésztett futómadarak és az 1.2. pontban nem emlí ­
tett tenyésztett szárazföldi eml ősök. 
1.7. „Apróvad”: szabadon és vadon él ő szárnyasvadak és nyúlfélék.  
1.8. „Nagyvad”: szabadon és vadon él ő szárazföldi eml ősök, amelyek nem 
illenek az apróvadak meghatározásába.  
1.9. „Állati test”: az állat teste a vágás és zsigerelés után.  
1.10. „Friss hús”: olyan hús, amelyen nem végeztek más tartósítási folyamatot, 
mint hűtés, fagyasztás vagy gyorsfagyasztás, beleértve a vákuumcsoma ­
golt vagy a szabályozott nyomás alatt csomagolt húst.  
1.11. „Bels őség”: friss hús, amely nem tartozik az állati test fogalmához, bele ­
értve a zsigereket és a vért.  
1.12. „Zsiger”: a mell-, a has- és a medenceüreg szervei, valamint a légcs ő és a 
nyelőcső, illetve madaraknál a begy.  
1.13. „Darált hús”: kicsontozott hús, amelyet apró darabokra daráltak, és keve ­
sebb mint 1 % sót tartalmaz.  
1.14. „Csontokról mechanikusan lefejtett hús” vagy „MSM”: olyan termék, 
amelyet a csontozást követ ően a friss, húsos csontokról vagy a bontott 
baromfiról mechanikai eszközökkel úgy nyernek, hogy az izomrostszer ­
kezet sérül vagy módosul.  
1.15. „El őkészített hús”: friss hús, beleértve az apróra darabolt húst, amelyhez 
élelmiszereket, f űszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy 
amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegend őek a 
hús belső izomrostszerkezetének módosításához, és így a friss hús jellem ­
zőinek megszüntetéséhez.  
1.16. „Vágóhíd”: olyan állatok levágására és zsigerelésére szolgáló létesítmény, 
amely állatok húsát emberi fogyasztásra szánják.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 17  
1.17. „Darabolóüzem”: a hús csontozására és/vagy darabolására szolgáló léte ­
sítmény.  
1.18. „Vadfeldolgozó létesítmény”: bármely létesítmény, amelyben vadászat 
során elejtett vadat és vadhúst készítenek el ő a forgalomba hozatalra.  
2. ÉL Ő KAGYLÓK  
2.1. „Kagylók”: sz űréssel táplálkozó lemezes kopoltyús puhatest űek. 
2.2. „Tengeri biotoxinok”: kagylókban felhalmozódó mérgez ő anyagok, külö ­
nösen a toxinokat tartalmazó planktonnal való táplálkozás eredményeként.  
2.3. „Feljavítás”: A. osztályú termelési területekr ől, tisztító központokból vagy 
feladó központokból származó él ő kagylók tárolása tartályokban vagy 
bármely más, tiszta tengervizet tartalmazó berendezésben, illetve termé ­
szetes helyeken, a homok, sár vagy iszap eltávolítása, az érzékszervi 
minőség megőrzése vagy javítása, és az egyedi csomagolás vagy gy űjtő­
csomagolás el őtt a megfelel ő életképesség biztosítása érdekében.  
2.4. „Begy űjtő”: bármely természetes vagy jogi személy, aki begy űjtési terü­
letről bármely módon él ő kagylókat gy űjt kezelés, illetve forgalomba 
hozatal céljából.  
2.5. „Termelési terület”: bármely tengeri, torkolati vagy lagúnaterület, ahol 
kagylók természetes telepei találhatók, illetve amelyet kagylók tenyészté ­
sére használnak, és ahonnan él ő kagylókat gy űjtenek be.  
2.6. „Átmosó terület”: bármely olyan bójákkal, cölöpökkel vagy egyéb rögzí ­
tett eszközzel egyértelm űen körülhatárolt tengeri, torkolati vagy lagúnate ­
rület, amelyet kizárólag él ő kagylók természetes tisztítására használnak.  
2.7. „Feladó központ”: bármely szárazföldi vagy tengeri létesítmény, amely 
emberi fogyasztásra alkalmas él ő kagylók fogadására, feljavítására, mosá ­
sára, tisztítására, osztályozására, egyedi csomagolására és gy űjtőcsomago­
lására szolgál.  
2.8. „Tisztító központ”: tiszta tengervízzel táplált tartályokkal rendelkez ő léte­
sítmény, amelyben az él ő kagylókat a szennyezettség csökkentéséhez 
szükséges id őre elhelyezik, hogy azokat emberi fogyasztásra alkalmassá 
tegyék.  
2.9. „Átmosás”: az él ő kagylók tengeri, lagúna- vagy torkolati területekre való 
áthelyezése a szennyezettség csökkentéséhez szükséges id őre, hogy 
azokat emberi fogyasztásra alkalmassá tegyék. Nem tartozik ide az a 
külön művelet, amelynek során a kagylókat további növesztésükre és 
hízlalásukra alkalmasabb területre helyezik át.  
3. HALÁSZATI TERMÉKEK  
3.1. „Halászati termék”: valamennyi vadon él ő vagy tenyésztett, tengeri vagy 
édesvízi állat (kivéve az él ő kagylókat, az él ő tüskésbőrűeket, az él ő 
tengeri csigákat, valamint minden eml őst, hüllőt és békát), beleértve 
azok minden ehet ő formáját, részét és a bel őlük készült összes terméket.  
3.2. „Feldolgozó hajó”: bármely hajó, amelynek fedélzetén a halászati termé ­
keken a véd őcsomagolást vagy a csomagolást, és amennyiben szükséges, 
a hűtést vagy fagyasztást megel őzően a következ ő műveleteket vagy azok 
egyikét végzik: filézés, szeletelés, nyúzás, héj vagy páncél eltávolítása, 
darálás vagy feldolgozás.  
3.3. „Fagyasztó hajó”: bármely hajó, amelynek fedélzetén halászati termékek 
fagyasztását végzik, adott esetben el őkészítő munkálatokat, azaz kivérez ­
tetést, fej eltávolítását, kizsigerelést és az uszonyok eltávolítását követ ően, 
és amelyet szükség szerint– egyedi csomagolás vagy gy űjtőcsomagolás 
követ.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 18  
3.4. „Mechanikusan lefejtett halászati termék”: bármely termék, amelyet a 
halászati termékekr ől mechanikai eszközökkel lefejtett húsból úgy nyer ­
nek, hogy a hús szerkezete sérül vagy módosul.  
3.5. „Friss halászati termékek”: egész vagy el őkészített, feldolgozatlan halá ­
szati termékek, beleértve a vákuumban vagy módosított nyomás alatt 
csomagolt termékeket, amelyeken a h űtésen kívül semmilyen további, 
tartósítást célzó m űveletet nem végeztek.  
3.6. „El őkészített halászati termékek”: feldolgozatlan halászati termékek, 
amelyeken bármely, azok anatómiájának teljességét megbontó m űveletet 
végeztek, pl. kizsigerelés, fej eltávolítása, szeletelés, filézés és darabolás.  
4. TEJ  
4.1. „Nyerstej”: tenyésztett állatok tejmirigyéb ől kiválasztott tej, amelyet nem 
melegítettek 40°C fölé, és azon nem végeztek semmilyen, ezzel egyen ­
értékű hatással járó kezelést;  
4.2. „Tejtermel ő gazdaság”: olyan létesítmény, ahol egy vagy több tenyésztett 
állatot tartanak tejtermelésre, azzal a céllal, hogy a tejet élelmiszerként 
hozzák forgalomba.  
5. TOJÁS  
5.1. „Tojás”: tenyésztett madarak héjas tojása – kivéve a törött, a keltetett 
vagy a főtt tojást –, amely közvetlen emberi fogyasztásra vagy tojáster ­
mékek el őállítására alkalmas.  
5.2. „Tojáslé”: a tojás feldolgozatlan tartalma a héj eltávolítása után.  
5.3. „Repedt tojás”: sérült héjú, de ép héjhártyájú tojás.  
5.4. „Csomagolóközpont”: olyan létesítmény, ahol a tojásokat min őség és 
tömeg szerint osztályozzák.  
6. BÉKACOMB ÉS CSIGÁK  
6.1. „Békacomb”: Rana fajok (Ranidae család) egyedei testének hátulsó, a 
mellső végtagok mögött haránt irányú vágással leválasztott része, kizsi ­
gerelve és megnyúzva.  
6.2. „Csiga”: a  Helix pomatia Linné , Helix aspersa Muller , Helix lucorum  
fajokhoz és az Achatinidae család fajaihoz tartozó szárazföldi csigák.  
7. FELDOLGOZOTT TERMÉKEK  
7.1. „Húskészítmények”: feldolgozott termékek, amelyek a hús feldolgozá ­
sából vagy az ilyen feldolgozott termékek további feldolgozásából szár ­
maznak, és amelyek vágási felülete azt mutatja, hogy a termék már nem 
rendelkezik a friss hús tulajdonságaival.  
7.2. „Tejtermékek”: feldolgozott termékek, amelyek a nyerstej feldolgozásából 
vagy az ilyen feldolgozott termékek további feldolgozásából származnak.  
7.3. „Tojástermékek”: feldolgozott termékek, amelyek a tojás, illetve a tojás 
különböző alkotórészeinek vagy tojások keverékeinek feldolgozásából, 
vagy az ilyen feldolgozott termékek további feldolgozásából származnak.  
7.4. „Feldolgozott halászati termékek”: feldolgozott termékek, amelyek a halá ­
szati termékek feldolgozásából vagy az ilyen feldolgozott termékek 
további feldolgozásából származnak.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 19  
7.5. „Kiolvasztott állati zsiradék”: a hús – beleértve a csontokat – kiolvasztá ­
sából származó és emberi fogyasztásra szánt zsiradék.  
7.6. „Töpörty ű”: a kiolvasztás fehérjetartalmú maradványa a zsír és a víz 
részleges elválasztását követ ően. 
7.7. „Zselatin”: zselésed ő vagy nem zselésed ő, természetes, oldható fehérje, 
amelyet az állati csontokból, nyersb őrből és irhából, inakból és izmokból 
nyert kollagén részleges hidrolízise során nyernek.  
7.8. „Kollagén”: fehérjealapú termék, amelyet az állati csontokból, nyersb őr­
ből, irhából és inakból az e rendelet vonatkozó el őírásaival összhangban 
állítanak el ő. 
7.9. „Kezelt gyomor, hólyag és belek”: gyomor, hólyag és belek, amelyeket 
kinyerésük és tisztításuk után olyan kezelésnek vetettek alá, mint a sózás, 
hőkezelés vagy szárítás.  
8. EGYÉB FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK  
8.1. „Állati eredet ű termékek”:  
— állati eredet ű élelmiszerek, beleértve a mézet és a vért;  
— emberi fogyasztásra szánt él ő kagylók, él ő tüskésbőrűek, élő zsákál­
latok és él ő tengeri csigák;  
és 
— egyéb állatok, amelyeket azzal a szándékkal készítenek el ő, hogy 
azokat élve szállítsák a végs ő felhasználóhoz.  
8.2. „Nagykereskedelmi piac”: olyan élelmiszeripari vállalkozás, amely több 
különálló, közös létesítményeken osztozó egységet és olyan részlegeket 
foglal magában, amelyekben az élelmiszert az élelmiszeripari vállalko ­
zóknak értékesítik.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 20  
II. MELLÉKLET  
A KÜLÖNBÖZ Ő ÁLLATI EREDET Ű TERMÉKEKRE VONATKOZÓ 
ELŐÍRÁSOK  
I. SZAKASZ: AZONOSÍTÓ JELÖLÉS  
Amennyiben az 5. és 6. cikkel összhangban szükséges, és figyelemmel a III. 
melléklet rendelkezéseire, az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, 
hogy az állati eredet ű termékek a következ ő rendelkezéseknek megfelel ően 
elhelyezett azonosító jelöléssel rendelkeznek.  
A. AZ AZONOSÍTÓ JELÖLÉS FELHELYEZÉSE  
▼M6 
1. Az azonosító jelölést azel őtt kell felhelyezni a termékre, miel őtt az 
elhagyja a termel ő létesítményt.  
▼M3 
2. Ugyanakkor új jelölést kell felhelyezni a termékre, ha a gy űjtőcsoma­
golását és/vagy az egyedi csomagolását eltávolítják, vagy a terméket egy 
másik létesítményben tovább feldolgozzák. Ebben az esetben az új jelö ­
lésnek jeleznie kell annak a létesítménynek az engedélyezési számát, 
ahol a m űveletre sor kerül.  
▼M6 
3. Nincs szükség azonosító jelölésre az olyan tojás csomagolásán, amelyen 
az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (  1 ) XIV. melléklete A. részének 
megfelelően elhelyezik a csomagolóközpont kódját.  
▼B 
4. Az élelmiszeripari vállalkozóknak a 178/2002/EK rendelet 18. cikkével 
összhangban megfelel ő rendszerekkel és eljárásokkal kell rendelkezniük 
azon élelmiszeripari vállalkozók azonosítására, akikt ől átvettek, és 
akiknek leszállítottak állati eredet ű termékeket.  
B. AZ AZONOSÍTÓ JELÖLÉS FORMÁJA  
5. A jelölésnek olvashatónak és letörölhetetlennek kell lennie, könnyen 
értelmezhet ő karakterekkel. A hatáskörrel rendelkez ő hatóságok számára 
jól látható helyen kell lennie.  
6. A jelölésnek jeleznie kell annak az országnak a nevét, amelyben a 
létesítmény található; ez kiírható teljes névvel, vagy a vonatkozó ISO 
szabvány szerinti kétbet űs kóddal.  
▼M13  
A tagállamok esetében azonban ezek a kódok a következ ők: BE, BG, 
CZ, DK, DE, EE, GR, ES, FR, HR, IE, IT, CY, LV, LT, LU, HU, MT, 
NL, AT, PL, PT, SI, SK, FI, RO, SE és UK.  
▼M2 __________  
▼B 
7. A jelölésnek jeleznie kell a létesítmény engedélyezési számát. Ameny ­
nyiben egy létesítmény el őállít olyan élelmiszert, amelyre e rendelet 
vonatkozik, valamint olyan élelmiszert is, amelyre nem, az élelmiszeri ­
pari vállalkozó felhelyezheti mindkét típusú élelmiszerre ugyanazt az 
azonosító jelölést.  
▼M6 
8. ►M13  Amennyiben a jelölést egy, a Közösség területén lév ő létesít­
ményben helyezik fel, annak ovális alakúnak kell lennie, és tartalmaznia 
kell a következ ő rövidítések egyikét: CE, EC, EF, EG, EK, EO, EY, ES, 
EÜ, EK, EB, EZ vagy WE. ◄ 
A Közösségen kívül található létesítményb ől a Közösségbe importált 
termékre felhelyezett jelölésnek a fenti rövidítéseket nem kell tartalmaz ­
nia. ▼B 
( 1 ) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 21  
C. A JELÖLÉS MÓDSZERE  
9. A jelölést az állati eredet ű termékek kiszerelését ől függően közvetlenül 
a termékre, az egyedi csomagolásra vagy a gy űjtőcsomagolásra lehet 
felhelyezni, vagy rá lehet nyomtatni a terméken, az egyedi csomago ­
láson vagy a gy űjtőcsomagoláson rögzített címkére. A jelölés egy ellen ­
álló anyagból készült, eltávolíthatatlan függ őcímke is lehet.  
10. A darabolt húst, illetve bels őséget tartalmazó gy űjtőcsomagolás esetében 
a jelölést a gy űjtőcsomagoláson rögzített címkére kell felhelyezni, vagy 
a gyűjtőcsomagolásra kell nyomtatni, oly módon, hogy az tönkremenjen 
a gyűjtőcsomagolás kinyitásakor. Ez azonban nem szükséges, ha nyitás 
folyamata a gy űjtőcsomagolást tönkreteszi. Amennyiben az egyedi 
csomagolás a gy űjtőcsomagolással megegyez ő védelmet nyújt, a címkét 
az egyedi csomagoláshoz lehet rögzíteni.  
11. Olyan állati eredet ű termékek esetében, amelyeket szállítótartályokban 
vagy nagy csomagokban helyeznek el, és amelyeket egy másik létesít ­
ményben további kezelésre, feldolgozásra, egyedi csomagolásra vagy 
gyűjtőcsomagolásra szánnak, a jelölést a tárolótartály vagy a gy űjtőcso­
magolás küls ő felületére lehet felhelyezni.  
12. Folyékony, szemcsés és por alakú, ömlesztve szállított állati eredet ű 
termékek és ömlesztve szállított halászati termékek esetében azonosító 
jelölésre nincs szükség, ha a kísér ő okmányok tartalmazzák a 6., 7. és 
megfelelő esetben a 8. pontban meghatározott információkat.  
13. Amennyiben az állati eredet ű termékeket közvetlenül a végs ő felhasz­
nálónak szánt csomagba helyezik, a jelölést elegend ő csupán az említett 
csomag külsejére felhelyezni.  
14. Amennyiben a jelölést közvetlenül az állati eredet ű termékre helyezik 
fel, az alkalmazott színezékeket a színez őanyagok élelmiszerekben 
történő felhasználására vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban 
engedélyeztetni kell.  
II. SZAKASZ: A HACCP-ALAPÚ ELJÁRÁSOK CÉLKIT ŰZÉSEI  
1. A vágóhidakat üzemeltet ő élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, 
hogy a 852/2004/EK rendelet 5. cikkének általános követelményeivel össz ­
hangban alkalmazott eljárások megfelelnek a veszélyelemzés alapján szük ­
séges előírásoknak és a 2. pontban felsorolt különleges követelményeknek.  
2. Az eljárásoknak garantálniuk kell, hogy a vágóhíd helyiségeibe felvett 
minden állatra, vagy adott esetben állatok minden tételére teljesülnek az 
alábbiak:  
a) azonosításuk megfelel ő; 
b) azokat a III. szakaszban említett megfelel ő információ kíséri a származási 
gazdaságból;  
c) nem olyan gazdaságból vagy területr ől érkeznek, amelyeket állat- és 
közegészségügyi okokból szállítási tilalom vagy egyéb korlátozás alatt 
állnak, kivéve, ha erre a hatáskörrel rendelkez ő hatóság engedélyt ad;  
d) tiszták;  
e) egészségesek, amennyire ezt az élelmiszeripari vállalkozó meg tudja 
ítélni;  
és 
f) a vágóhídra történ ő megérkezésükkor az állatok kímélete szempontjából 
kielégítő állapotban vannak.  
3. Amennyiben a 2. pontban felsorolt követelmények valamelyike nem teljesül, 
az élelmiszeripari vállalkozónak értesítenie kell a hatósági állatorvost, és 
meg kell tennie a megfelel ő intézkedéseket.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 22  
III. SZAKASZ: AZ ÉLELMISZERLÁNCRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓ  
A vágóhidakat üzemeltet ő élelmiszeripari vállalkozóknak a vadak kivételével 
minden – a vágóhídra küldött vagy szánt – állat tekintetében szükséges kérniük, 
fogadniuk, és ellen őrizniük az élelmiszerláncra vonatkozóan e szakaszban 
meghatározott információkat, és azok szerint kell eljárniuk.  
▼M6 
1. A vágóhíd-üzemeltet ő nem engedhet állatokat a vágóhíd helyiségeibe, amíg 
a 852/2004/EK rendelettel összhangban nem kéri és kapja kézhez a szárma ­
zási gazdaság nyilvántartásában őrzött, élelmiszerláncra vonatkozó megfelel ő 
információkat.  
▼B 
2. A vágóhíd üzemeltet őjét legkés őbb 24 órával az állatok vágóhídra való 
megérkezése el őtt kell az információkkal ellátni, kivéve a 7. pontban említett 
körülmények esetén.  
▼M6 
3. Az 1. pontban említett, élelmiszerláncra vonatkozó megfelel ő információ 
különösen az alábbiakra terjed ki:  
▼M15  
a) a származási gazdaság állapota vagy a regionális állat-egészségügyi álla ­
pot, valamint az, hogy a gazdaságról hivatalosan elismerték-e, hogy a 
2075/2005/EK bizottsági rendelet (  1 ) IV. melléklete I. fejezete A. pont ­
jának megfelel ően ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmaz a  Trichi­
nella  tekintetében;  
▼B 
b) az állatok egészségügyi állapota;  
c) az állatoknak egy bizonyos id őszakon belül adott, nullánál nagyobb 
élelmezés-egészségügyi várakozási idej ű állatgyógyászati készítmények 
és egyéb kezelések, a kezelés id őpontjával és az élelmezés-egészségügyi 
várakozási id ővel egyetemben;  
d) a hús biztonságosságát érint ő betegségek el őfordulása;  
e) amennyiben érinti a közegészség védelmét, az állatokból vett mintákon 
vagy egyéb, a hús biztonságosságát érint ő betegségek diagnosztizálására 
vett mintákon – beleértve a zoonózis- és a maradékanyagvizsgálat kere ­
tében vett mintákat – végzett laboratóriumi vizsgálatok eredményei;  
f) az ugyanabból a származási gazdaságból érkez ő állatok korábbi, a levá ­
gást megel őző és azt követ ő húsvizsgálatáról szóló megfelel ő jelentések, 
különösen beleértve a hatósági állatorvos jelentéseit;  
g) tenyésztési adatok, amennyiben ezek betegség jelenlétére utalhatnak;  
és 
h) a származási gazdaságot általában látogató magánállatorvos neve és 
címe.  
4. a) Nem kell azonban a vágóhíd üzemeltet őjének rendelkezésére bocsátani az 
alábbiakat:  
i. a 3. a), b), f) és h) pontban említett információ, ha az üzemeltet ő már 
ismeri ezen információkat (pl. állandó megállapodás vagy min őség­
biztosítási rendszer keretében);  
vagy  
ii. a 3. a), b), f) és g) pontban említett információ, ha a tenyészt ő kije­
lenti, hogy nincs közölnivaló lényeges információ.  ▼B 
( 1 ) HL L 338., 2005.12.22., 60. o.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 23  
b) Az információt nem szükséges szó szerinti kivonatként szolgáltatni a 
származási gazdaság nyilvántartásából. Az információ megküldhet ő elekt­
ronikus adatcsere vagy a tenyészt ő által aláírt, szabványosított nyilatkozat 
formájában.  
5. Azok az élelmiszeripari vállalkozók, akik az élelmiszerláncra vonatkozó 
idevágó információk értékelése után úgy döntenek, hogy a vágóhíd helyisé ­
geibe fogadnak állatokat, az információkat késedelem nélkül, az állatok vagy 
a tétel megérkezése el őtt legkésőbb 24 órával kötelesek a hatósági állatorvos 
rendelkezésére bocsátani, kivéve a 7. pontban említett körülményeket. Az 
élelmiszeripari vállalkozók kötelesek értesíteni a hatósági állatorvost minden 
olyan információról, amely az állatok levágását megel őző élőállat vizsgálat 
előtt egészségügyi problémát vet fel.  
6. Ha bármely állat élelmiszerláncra vonatkozó információ nélkül érkezik egy 
vágóhídra, az üzemeltet ő köteles azonnal értesíteni a hatósági állatorvost. Az 
állat levágására nem kerülhet sor, amíg a hatósági állatorvos azt nem enge ­
délyezi.  
▼M8 
7. Amennyiben a hatáskörrel rendelkez ő hatóság engedélyezi, és amennyiben 
nem veszélyezteti e rendelet célkit űzéseit, elég, ha az élelmiszerláncra vonat ­
kozó információk kevesebb mint 24 órával korábban vagy ugyanakkor 
érkeznek meg a vágóhídra, mint azok a bármely állatfajhoz tartozó egyedek, 
amelyekre az információk vonatkoznak.  
Az élelmiszerláncra vonatkozó információk bármely olyan elemét azonban, 
amelynek ismerete a vágóhídi tevékenység súlyos zavarát eredményezné, a 
vágóhidat üzemeltet ő élelmiszer-ipari vállalkozó rendelkezésére kell bocsá ­
tani kellő idővel azelőtt, hogy az állatok a vágóhídra érkeznének, hogy a 
vágóhíd-üzemeltet ő megfelel ően tudja tervezni a vágóhídi tevékenységet.  
A vágóhidat üzemeltet ő élelmiszer-ipari vállalkozónak értékelnie kell a 
vonatkozó információkat és a rendelkezésére bocsátott, élelmiszerláncra 
vonatkozó információkat át kell adnia a hatósági állatorvosnak. Az állatok 
vágására vagy zsigerelésére nem kerülhet sor addig, amíg a hatósági állat ­
orvos azt nem engedélyezi.  
▼B 
8. Az élelmiszeripari vállalkozóknak ellen őrizniük kell a háziasított egypatás 
állatokat kísér ő marhaleveleket, hogy az állatokat biztosan emberi fogyasz ­
tásra kívánják-e levágni. Amennyiben az állatokat vágásra átveszik, a marha ­
levelet át kell adniuk a hatósági állatorvosnak.  
▼M12  
IV. SZAKASZ: ÁLLATI EREDET Ű FAGYASZTOTT ÉLELMISZEREKRE 
VONATKOZÓ EL ŐÍRÁSOK  
1. E szakasz alkalmazásában az „el őállítás időpontja”:  
a) állati test, fél állati test vagy negyed állati test esetén a vágás napja;  
b) vadak esetén az elejtés napja;  
c) halászati termékek esetében a begy űjtés vagy befogás napja;  
d) bármilyen más, állati eredet ű élelmiszernél, adott esetben a feldolgozás, 
darabolás, darálás vagy el őkészítés napja.  
2. Az emberi fogyasztásra szánt állati eredet ű fagyasztott élelmiszerek esetében 
mindaddig, amíg a 2000/13/EK irányelv szerint az élelmiszert nem látják el 
címkével, vagy további feldolgozásra nem kerül, az élelmiszer-ipari vállal ­
kozók kötelesek gondoskodni arról, hogy a következ ő információkhoz 
hozzáférjen az az élelmiszer-ipari vállalkozó, akinek az élelmiszert szállítják, 
valamint kérésre az illetékes hatóság is:  
a) az előállítás napja; és  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 24  
b) a fagyasztás napja, ha az az el őállítás napjától eltér.  
Ha az élelmiszert alkotó különböz ő nyersanyagtételek el őállításának, illetve 
fagyasztásának a napja eltér, e kett ő közül adott esetben a korábbi dátumot 
kell hozzáférhet ővé tenni.  
3. A kötelez ő tájékoztatás megadásának legalkalmasabb formáját a fagyasztott 
élelmiszer szállítója választhatja meg, amennyiben biztosítja, hogy a (2) 
bekezdésben foglalt tájékoztatás egyértelm űen és félreérthetetlenül hozzáfér ­
hető, valamint lekérdezhet ő azon élelmiszer-ipari vállalkozó számára, akinek 
az élelmiszert szállítja.  ▼M12
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 25  
III. MELLÉKLET  
KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK  
I. SZAKASZ: HÁZIASÍTOTT PATÁS ÁLLATOK HÚSA  
I. FEJEZET: AZ ÉL Ő ÁLLATOK VÁGÓHÍDRA SZÁLLÍTÁSA  
Az élő állatokat a vágóhídra szállító élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk 
kell a következ ő követelmények betartását.  
1. A begy űjtés és a szállítás során az állatokat óvatosan kell kezelni felesleges 
szenvedés okozása nélkül.  
2. Azok az állatok, melyek betegség tüneteit mutatják, vagy amelyek olyan 
állományból származnak, amelyr ől ismeretes, hogy a közegészségügy szem ­
pontjából fontos kórokozókkal fert őzött, csak akkor szállíthatók a vágóhídra, 
ha arra a hatáskörrel rendelkez ő hatóság engedélyt ad.  
II. FEJEZET: A VÁGÓHIDAKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a háziasított patás 
állatok vágását végz ő vágóhidak kivitelezése, elrendezése és felszerelése megfelel 
az alábbi követelményeknek.  
1. a) A vágóhidaknak megfelel ő és higiénikus, könnyen tisztítható és fert őtle­
níthető élőállatszállással, vagy – ha az éghajlati körülmények lehet ővé 
teszik – karámmal kell rendelkezniük. Ezeket a létesítményeket fel kell 
szerelni az állatok itatására és szükség szerint etetésére szolgáló berende ­
zésekkel. A szennyvízelvezetés nem veszélyeztetheti az élelmiszerbizton ­
ságot.  
b) Rendelkezniük kell továbbá zárható és külön szennyvíz elvezetés ű elkü­
lönítő szállással, vagy – ha az éghajlati körülmények lehet ővé teszik – 
karámokkal a beteg vagy betegségre gyanús állatok számára, amelyeket 
úgy kell elhelyezni, hogy elkerülhet ő legyen a többi állat megfert őzése, 
kivéve, ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság úgy ítéli meg, hogy ilyen 
létesítményre nincs szükség.  
c) Az istállók méretének biztosítania kell az állatok kíméletének tiszteletben 
tartását. Elrendezésüknek lehet ővé kell tennie az állatok vágást megel őző 
vizsgálatát, beleértve az állatok vagy az állatok csoportjainak azonosítá ­
sát. 
2. A hús szennyez ődésének és fert őződésének elkerülésére a vágóhidaknak:  
a) megfelel ő számú helyiséggel kell rendelkezniük, amelyek alkalmasak a 
műveletek elvégzésére;  
b) külön helyiséggel kell rendelkezniük a gyomor és a belek ürítéséhez és 
tisztításához, kivéve, ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság eseti alapon 
engedélyezi, hogy ezeket a m űveleteket egy adott vágóhídon belül id őben 
elkülönítsék;  
c) biztosítaniuk kell az alábbi m űveletek térben vagy id őben történ ő elkü­
lönítését:  
i. kábítás és véreztetés;  
ii. sertésfélék esetében forrázás, sz őrtelenítés, kaparás és perzselés;  
iii. zsigerelés és további el őkészítés;  
iv. a tiszta belek és pacal kezelése;  
v. egyéb vágási melléktermék és bels őség előkészítése és tisztítása, 
különösen a leb őrözött fej kezelése, ha arra a vágóvonalon nem 
kerül sor;  
vi. a vágási melléktermék és bels őség csomagolása;  
és 
vii. a hús feladása.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 26  
d) olyan felszereléssel kell rendelkezniük, amely megakadályozza, hogy a 
hús a padlóval, a falakkal vagy a berendezési tárgyakkal érintkezzen;  
és 
e) vágóvonalakkal kell rendelkezniük, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy 
(működtetésük esetén) biztosítsák a vágási eljárás folyamatosságát, és 
elkerüljék a vágási vonal különböz ő részei közötti szennyez ődést. 
Amennyiben egy helyiségben egynél több vágóvonal m űködik, azokat 
megfelelően el kell különíteni a keresztszennyez ődés megel őzése érdeké ­
ben. 
3. Az eszközök fert őtlenítésére a vágóhidaknak egy 82°C vagy annál magasabb 
hőmérséklet ű forró vízzel ellátott berendezéssel vagy ezzel egyenérték ű 
hatású, alternatív rendszerrel kell rendelkezniük.  
4. A csomagolatlan hús kezelésében részt vev ő dolgozók által kézmosásra 
használt berendezések csapjait úgy kell kialakítani, hogy megakadályozzák 
a fertőzés és szennyez ődés terjedését.  
5. A vágóhidakon zárható helyiségeknek vagy berendezéseknek kell lenniük a 
visszatartott hús h űtött tárolására, és külön zárható helyiségek vagy beren ­
dezések szükségesek az emberi fogyasztásra alkalmatlannak min ősített hús 
tárolására.  
6. A vágóhídon megfelel ő felszereltség ű, külön helynek kell lennie az él ő 
állatok szállítóeszközeinek tisztítására, mosására és fert őtlenítésére. A vágó ­
hidaknak azonban nem kell ilyen helyiségekkel és berendezésekkel rendel ­
kezniük, ha ezt a hatáskörrel rendelkez ő hatóság engedélyezi, és a közelben 
hatóságilag engedélyezett ilyen helyiségek és berendezések találhatók.  
7. A vágóhidaknak zárható létesítményekkel kell rendelkezniük a beteg vagy 
betegségre gyanús állatok levágására. Ez nem szükséges, ha erre a vágásra 
egy másik, a hatáskörrel rendelkez ő hatóság által erre a célra felhatalmazott 
vágóhídon, vagy a szokásos vágási id őszakot követ ően kerül sor.  
8. Amennyiben a vágóhídon trágyát vagy emészt őtraktus-tartalmat tárolnak, 
erre a célra speciális területet vagy helyiséget kell fenntartani.  
9. A vágóhidaknak megfelel ően felszerelt, zárható létesítménnyel, vagy szükség 
szerint helyiséggel kell rendelkezniük az állatorvosi szolgálat kizárólagos 
használatára.  
III. FEJEZET: A DARABOLÓÜZEMEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉ ­
NYEK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a háziasított patás 
állatokat kezel ő darabolóüzemek:  
1. úgy kerülnek kialakításra, hogy megakadályozzák a hús szennyez ődését, 
különösen az alábbiakkal:  
a) a műveletek folyamatosságának biztosítása;  
vagy  
b) a különböz ő termelési tételek elkülönítésének biztosítása;  
2. külön tároló helyiségekkel rendelkeznek a csomagolt és a csomagolatlan hús 
tárolására, kivéve, ha az id őben elkülönítve, vagy olyan módon történik, 
hogy a csomagolóanyag vagy a tárolás módja nem lehet a hús szennyez ő­
désének forrása;  
3. az V. fejezetben megállapított követelmények betartásának biztosításához 
megfelelően felszerelt darabolóhelyiségekkel rendelkeznek;  
4. olyan, a csomagolatlan hús kezelésében részt vev ő dolgozók által kézmo ­
sásra használt berendezésekkel rendelkeznek, amelyek csapjainak kialakítása 
megakadályozza a szennyez ődés vagy fert őzés terjedését;  
és 
5. 82 °C vagy annál magasabb h őmérséklet ű forró vízzel ellátott berendezéssel 
vagy ezzel egyenérték ű hatású, alternatív rendszerrel rendelkeznek az 
eszközök fert őtlenítésére.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 27  
IV. FEJEZET: VÁGÁSI HIGIÉNIA  
A háziasított patás állatok vágását végz ő vágóhidat üzemeltet ő élelmiszeripari 
vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy vágóhíd megfelel az alábbi követelmé ­
nyeknek.  
1. A vágóhídra történ ő megérkezést követ ően az állatok vágása indokolatlanul 
nem késleltethet ő. Amennyiben azonban az állatok kímélete miatt szükséges, 
az állatokat pihentetni kell a vágás el őtt. 
2. a) A b) és c) pontban említett állatoktól különböz ő állatok húsa nem hasz ­
nálható emberi fogyasztásra, ha nem a vágóhídon történ ő vágás során 
pusztulnak el.  
b) Csak vágásra szánt él ő állat kerülhet a vágóhelyiségekbe, kivéve az 
alábbi állatokat:  
i. a VI. fejezettel összhangban a vágóhídon kívül kényszervágáson 
átesett állatok;  
ii. a III. szakasszal összhangban a tenyésztés helyén levágott állatok;  
és 
iii. a IV. szakasz II. fejezetével összhangban a vadak.  
c) A vágóhídon történt balesetet követ ően vágásra került állatok húsát fel 
lehet használni emberi fogyasztásra, ha a vizsgálat során a baleset miatt 
bekövetkezett elváltozásokon kívül egyéb súlyos elváltozás nem tapasz ­
talható.  
3. A vágásra küldött állatokat vagy, adott esetben, az állatok egyes tételeit úgy 
kell azonosítani, hogy származásuk nyomon követhet ő legyen.  
4. Az állatok legyenek tiszták.  
5. A vágóhíd-üzemeltet őknek követniük kell a 854/2004/EK rendelettel össz ­
hangban a hatáskörrel rendelkez ő hatóság által kijelölt állatorvos utasításait 
annak biztosítására, hogy a vágásra váró minden állat vágást megel őző vizs­
gálatát a megfelel ő körülmények között végezzék el.  
6. A vágóterembe vitt állatokat indokolatlan késedelem nélkül kell levágni.  
7. A kábítást, véreztetést, leb őrözést, zsigerelést és egyéb el őkészítést indoko ­
latlan késedelem nélkül és oly módon kell elvégezni, hogy a hús szeny ­
nyeződése elkerülhet ő legyen. Különösen:  
a) véreztetés során a légcs őnek és a nyel őcsőnek épnek kell maradnia, 
kivéve a vallási szokások szerint végzett vágás esetén;  
b) a bőr és a gyapjú eltávolítása során:  
i. el kell kerülni a b őr külső felülete és az állati test közötti érintkezést;  
és 
ii. a bőrrel és a gyapjúval kapcsolatba kerül ő személyzet és eszközök 
nem érintkezhetnek a hússal;  
c) intézkedéseket kell tenni annak elkerülésére, hogy az emészt őtraktus 
tartalma a kizsigerelés alatt és azt követ ően kifolyjon, és annak biztosí ­
tására, hogy a zsigerelést a kábítást követ ően a lehet ő leghamarabb elvé ­
gezzék;  
és 
d) a tőgy eltávolítása nem okozhatja az állati test tejjel vagy föcstejjel való 
szennyeződését.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 28  
8. Az emberi fogyasztásra szánt állati testet vagy egyéb testrészeket teljesen le 
kell bőrözni, kivéve a sertésféléket, a juh- és kecskefélék, valamint borjak 
fejét, a szarvasmarhafélék pofáját és száját és a szarvasmarha-, juh- és kecs ­
kefélék lábát. A fejeket a pofával és a szájjal együtt és a lábakat úgy kell 
kezelni, hogy elkerüljék a többi hús szennyez ődését.  
▼B 
9. Amennyiben a sertésféléket nem b őrözik le, sörtéiket azonnal el kell távolí ­
tani. A hús forrázóvízzel történ ő szennyezésének kockázatát a lehet ő legki­
sebbre kell csökkenteni. Ehhez a m űvelethez csak engedélyezett adalékanya ­
gokat lehet alkalmazni. A sertésféléket ezt követ ően alaposan le kell öblíteni 
ivóvízzel.  
10. Az állati test nem tartalmazhat látható bélsárral való szennyez ődést. Minden 
látható szennyez ődést lefaragással vagy más, egyenérték ű hatású módszerrel 
azonnal el kell távolítani.  
11. Az állati test és a bels őség nem érintkezhet a padlóval, a falakkal vagy a 
munkaállásokkal.  
12. A vágóhíd-üzemeltet őknek követniük kell a hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
utasításait annak biztosítására, hogy minden levágott állat húsvizsgálatát a 
854/2004/EK rendelettel összhangban, megfelel ő körülmények között 
végezzék el.  
13. A vágást követ ő húsvizsgálatig a levágott állat vizsgálatra váró részeire az 
alábbi követelmények vonatkoznak:  
a) az adott állati test részeként azonosíthatók maradnak;  
és 
b) nem kerülnek kapcsolatba más állati testtel, vágási melléktermékkel és 
belsőséggel vagy zsigerekkel, beleértve azokat, amelyeken már elvé ­
gezték a vágást követ ő húsvizsgálatot.  
Amennyiben azonban a pénisz nem mutat kórtani károsodásokat, az azonnal 
eltávolítható.  
14. Mindkét vesét el kell távolítani a zsíros borításból. Szarvasmarha- és sertés ­
félék, valamint egypatás állatok esetében el kell távolítani a vesetokot is.  
15. Amennyiben a vágást követ ő húsvizsgálat elvégzése el őtt több állat vérét 
vagy egyéb vágási melléktermékét és bels őségét ugyanabban a tárolótar ­
tályban gy űjtik össze, annak teljes tartalmát emberi fogyasztásra alkalmat ­
lannak kell nyilvánítani, ha egy vagy több érintett állati testet emberi 
fogyasztásra alkalmatlannak nyilvánították.  
16. A vágást követ ő húsvizsgálat után:  
▼M3 
a) a szarvasmarhafélék, a sertésfélék és az egypatás állatok manduláját 
higiénikusan el kell távolítani;  
▼B 
b) az emberi fogyasztásra alkalmatlan részeket a lehet ő leghamarabb el kell 
távolítani a létesítmény tiszta övezetéb ől; 
c) a visszatartott vagy emberi fogyasztásra alkalmatlannak nyilvánított hús, 
valamint a nem ehet ő melléktermékek nem érintkezhetnek az emberi 
fogyasztásra alkalmasnak nyilvánított hússal;  
és 
d) a vese kivételével az állati testben maradó zsigereket vagy azok részeit 
teljesen és a lehet ő leghamarabb el kell távolítani, kivéve, ha a hatás ­
körrel rendelkez ő hatóság más utasítást ad.  
17. A vágás és a vágást követ ő húsvizsgálat után a húst a VII. fejezetben megálla ­
pított követelményekkel összhangban kell tárolni.  ▼M3
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 29  
18. Amennyiben további feldolgozásra szánják:  
a) a gyomrot le kell forrázni vagy meg kell tisztítani; a fiatal kér ődzők 
tejoltó-előállításra szánt gyomra esetében azonban a gyomrot elegend ő 
kiüríteni;  
b) a beleket ki kell üríteni és meg kell tisztítani;  
c) a fejet és a lábakat le kell b őrözni, vagy le kell forrázni és sz őrteleníteni 
kell; amennyiben azonban a hatáskörrel rendelkez ő hatóság engedélyezi, 
lehetőség van arra, hogy a láthatóan tiszta lábakat egy, a lábak élelmi ­
szerré való további feldolgozását végz ő engedélyezett létesítménybe szál ­
lítsák, és ott kerüljön sor a lábak nyúzására, forrázására és sz őrteleníté­
sére. 
▼B 
19. Amennyiben egy létesítményt különböz ő állatfajok vágására, vagy tenyész ­
tett vadak és elejtett vadak testének feldolgozására engedélyeztek, el ővigyá­
zatossági intézkedéseket kell tenni a keresztszennyez ődés elkerülésére a 
különböző fajokon végzett m űveletek térbeli vagy id őbeli elkülönítésével. 
Külön helyiségeknek kell rendelkezésre állniuk a gazdaságban levágott 
tenyésztett vadak és az elejtett vadak leb őrözött testének fogadására és 
tárolására.  
20. Amennyiben a vágóhíd nem rendelkezik olyan zárható létesítménnyel, 
amelyet a beteg vagy gyanús állatok vágására tartanak fenn, az ilyen állatok 
vágására használt létesítményeket hatósági felügyelet mellett meg kell tisz ­
títani, le kell mosni, és fert őtleníteni kell, miel őtt egyéb állatok vágása 
folytatódna.  
V. FEJEZET: HIGIÉNIA A DARABOLÁS ÉS CSONTOZÁS SORÁN  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a háziasított patás 
állatok húsának darabolása és csontozása az alábbi követelményekkel össz ­
hangban történik:  
1. A háziasított patás állatok testét a vágóhidakon féltestekre vagy negyedekre 
lehet hasítani, és a hasított féltesteket legfeljebb három nagykereskedelmi 
darabra lehet vágni. A további darabolást és csontozást darabolóüzemben 
kell elvégezni.  
2. A húson végzett munkát úgy kell szervezni, hogy elkerüljék vagy minimá ­
lisra csökkentsék a szennyez ődést. Ebb ől a célból az élelmiszeripari vállal ­
kozóknak különösen azt kell biztosítaniuk, hogy:  
a) a darabolásra szánt húst szükség szerint, fokozatosan szállítják a munka ­
termekbe;  
b) a darabolás, csontozás, nyesés, szeletelés, kockára vágás, egyedi csoma ­
golás és gy űjtőcsomagolás során 12 °C vagy az alatti környezeti h őmér­
séklettel, illetve egyenérték ű hatású, alternatív rendszerrel a bels őséget 
3 °C vagy az alatti, az egyéb húsokat 7 °C vagy az alatti h őmérsékleten 
tartják;  
és 
c) amennyiben a helyiségeket különböz ő állatfajok darabolására engedélyez ­
ték, elővigyázatossági intézkedéseket tesznek a keresztszennyez ődés elke­
rülésére, amennyiben szükséges, a különböz ő fajokon végzett m űveletek 
térbeli vagy id őbeli elkülönítésével.  
3. A VII. fejezet 3. pontjával összhangban azonban a hús kicsontozható és 
darabolható, miel őtt eléri a 2. b) pontban említett h őmérsékletet.  
4. A hús kicsontozható és darabolható, miel őtt eléri a 2. b) pontban említett 
hőmérsékletet olyan esetben is, ha a darabolóterem a vágóhíd helyiségeivel 
egy területen van. Ebben az esetben a húst közvetlenül a vágóhíd helyisé ­
geiből, vagy hűtőteremben, illetve h űtőházban eltelt várakozási id ő után kell 
átszállítani a darabolóterembe. Darabolás és megfelel ő esetben csomagolás 
után a húst a 2. b) pontban említett h őmérsékletre kell h űteni. ▼M17
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 30  
5. Az állati testeket, fél állati testeket, negyed állati testeket és nagykereske ­
delmi értékesítés céljából legfeljebb három részre darabolt fél állati testeket 
ki lehet csontozni és fel lehet darabolni, miel őtt elérnék a 2. pont b) alpont ­
jában említett h őmérsékletet, amennyiben szállításuk az I. szakasz VII. feje ­
zete 3. pontjának b) alpontjában meghatározott eltérés hatálya alá tartozott. 
Ebben az esetben a darabolás és kicsontozás teljes folyamata alatt a leve ­
gőnek olyan h őmérséklet űnek kell lennie, amely biztosítja a hús h őmérsék­
letének folyamatos csökkenését. A feldarabolást és adott esetben a csoma ­
golást követ ően a húst a 2. pont b) alpontjában említett h őmérsékletre kell 
hűteni, amennyiben h őmérséklete meghaladja ezt az értéket.  
▼B 
VI. FEJEZET: VÁGÓHÍDON KÍVÜLI KÉNYSZERVÁGÁS  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a vágóhídon kívül 
kényszervágáson átesett háziasított patás állatok húsát csak akkor lehet emberi 
fogyasztásra felhasználni, ha azok megfelelnek az összes alábbi követelménynek:  
1. Egy egyébként egészséges állat olyan balesetet szenved, amely állatkíméleti 
okokból meggátolja annak vágóhídra történ ő szállítását.  
2. Egy állatorvosnak el kell végeznie az állat vágást megel őző vizsgálatát.  
3. A levágott és kivéreztetett állatot higiénikusan és késedelem nélkül a vágó ­
hídra kell szállítani. A gyomor és a belek eltávolítására sor kerülhet a hely ­
színen az állatorvos felügyelete mellett, de más el őkészítésre nem. Minden 
eltávolított zsigert a levágott állattal együtt a vágóhídra kell szállítani, és azt 
az állathoz tartozóként kell azonosítani.  
4. Amennyiben két óránál több telik el a vágás és a vágóhídra történ ő 
megérkezés között, az állatott le kell h űteni. Amennyiben az éghajlati viszo ­
nyok lehet ővé teszik, az állat aktív h űtésére nincs szükség.  
5. A levágott állatot egy, az állatot tenyészt ő élelmiszeripari vállalkozó által 
kiállított nyilatkozatnak kell kísérnie a vágóhídra, amely tartalmazza az állat 
azonosítását, és feltüntet minden, az állatnak adott állatgyógyászati terméket 
vagy egyéb kezelést, azok alkalmazásának id őpontját és élelmezés-egészség ­
ügyi várakozási idejét.  
6. A levágott állatot egy, az állatorvos által kibocsátott nyilatkozatnak kell 
kísérnie a vágóhídra, amely rögzíti a vágást megel őző élőállat vizsgálat 
kedvező eredményét, a kényszervágás dátumát és id őpontját, valamint 
okát, és az állatorvos által az állaton végzett minden kezelés jellegét.  
7. A levágott állatnak a vágóhídon a 854/2004/EK rendelettel összhangban 
elvégzett vágást követ ő húsvizsgálat után, beleértve a kényszervágás 
esetében megkövetelt minden kiegészít ő vizsgálatot, emberi fogyasztásra 
alkalmasnak kell lennie.  
8. Az élelmiszeripari vállalkozóknak követniük kell azokat az utasításokat, 
amelyeket a hatósági állatorvos a vágást követ ő húsvizsgálat után a hús 
felhasználásával kapcsolatosan ad.  
▼M15  __________  
▼B 
VII. FEJEZET: TÁROLÁS ÉS SZÁLLÍTÁS  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a háziasított patás 
állatok tárolása és szállítása az alábbi követelményekkel összhangban történik:  
1. a) Eltér ő egyedi rendelkezés hiányában a vágást követ ő húsvizsgálatot azon ­
nali hűtésnek kell követnie a vágóhídon a bels őség teljes tömegének 3 °C 
vagy az alatti, és az egyéb húsok teljes tömegének 7 °C vagy az alatti 
hőmérsékletének biztosítására, olyan h űtési görbe mentén, amely bizto ­
sítja a hőmérséklet folyamatos csökkenését. A hús azonban a h űtés során 
az V. fejezet 4. pontjával összhangban darabolható és csontozható.  
b) A hűtési műveletek során megfelel ő szellőzést kell biztosítani a hús 
felszínén kialakuló páralecsapódás elkerülése érdekében.  ▼M20
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 31  
2. A húsnak el kell érnie az 1. pontban meghatározott h őmérsékletet, és a 
tárolás során azon a h őmérsékleten kell maradnia.  
▼M20  
3. A húsnak a szállítás el őtt el kell érnie az 1. pontban meghatározott h őmér­
sékletet, és azon a h őmérsékleten kell maradnia a szállítás során.  
Ugyanakkor az alábbi a) és b) pont alkalmazandó.  
a) Ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság úgy rendelkezik, az egyedi termékek 
előállítása céljából a hús még az el őtt szállítható, hogy a hús h őmérsék­
lete elérné az 1. pontban meghatározott értéket, feltéve, hogy  
i. a szállításra a hús származási és rendeltetési helye szerinti, hatáskörrel 
rendelkez ő hatóságok által az egyik létesítményb ől a másikba történ ő 
szállításra vonatkozóan meghatározott követelményekkel összhangban 
kerül sor;  
ii. a hús azonnal elhagyja a vágóhidat vagy az azzal egy telephelyen 
lévő darabolóüzemet, és a szállítás két óránál többet nem vesz 
igénybe;  
valamint  
iii. ha az ilyen szállítást technológiai okok indokolják.  
b) A juh-, a kecske-, a szarvasmarha- és a sertésfélék állati testének, fél 
állati testének, negyed állati testének vagy nagykereskedelmi értékesítés 
céljából három részre darabolt fél állati testének szállítását azt megel ő­
zően meg lehet kezdeni, hogy a hús h őmérséklete elérné az 1. pontban 
meghatározott értéket, feltéve, hogy az alábbi feltételek teljesülnek:  
i. a h őmérsékletet a HACCP-elveken alapuló eljárások keretében 
ellenőrzik és rögzítik;  
ii. az állati testeket, fél állati testeket, negyed állati testeket és nagyke ­
reskedelmi értékesítés céljából három részre darabolt fél állati 
testeket feladó és szállító élelmiszeripari vállalkozók az indulási 
helyen az eltérés igénybevételére vonatkozó írásos engedélyt kaptak 
a hatáskörrel rendelkez ő hatóságtól;  
iii. az állati testeket, fél állati testeket, negyed állati testeket és nagyke ­
reskedelmi értékesítés céljából három részre darabolt fél állati 
testeket szállító járm ű rendelkezik olyan berendezéssel, amely oly 
módon ellen őrzi és rögzíti azt a légh őmérsékletet, amelynek az állati 
testek, fél állati testek, negyed állati testek és nagykereskedelmi 
értékesítés céljából három részre darabolt fél állati testek ki vannak 
téve, hogy a hatáskörrel rendelkez ő hatóságok ellen őrizni tudják a 
viii. pontban az id ő és hőmérséklet tekintetében meghatározott köve ­
telményeknek való megfelelést;  
iv. az állati testeket, fél állati testeket, negyed állati testeket és nagyke ­
reskedelmi értékesítés céljából három részre darabolt fél állati 
testeket szállító járm ű szállítmányonként csak egy vágóhídról gy űjti 
össze a húst;  
v. az ezen eltérés hatálya alá tartozó állati testeknek, fél állati testek ­
nek, negyed állati testeknek és nagykereskedelmi értékesítés céljából 
három részre darabolt fél állati testeknek a szállítás megkezdésekor 
15 fokos magh őmérséklet űnek kell lenniük, amennyiben az 1. 
pontban meghatározott h őmérsékleti követelménynek megfelel ő 
(vagyis 7 fokos) állati testekkel, fél állati testekkel, negyed állati 
testekkel vagy nagykereskedelmi értékesítés céljából három részre 
darabolt fél állati testekkel egy légtérben szállítják őket; 
vi. a szállítmányt az élelmiszeripari vállalkozó nyilatkozata kíséri; a 
nyilatkozatnak tartalmaznia kell a berakodást megel őző hűtés időtar­
tamát, az állati testek, fél állati testek, negyed állati testek és nagy ­
kereskedelmi értékesítés céljából három részre darabolt fél állati 
testek berakodásának kezd ő időpontját, a felszíni h őmérsékletet a 
berakodás kezdetének id őpontjában, a leveg ő azon maximális 
hőmérsékletét a szállítás alatt, amelynek az állati testek, fél állati 
testek, negyed állati testek vagy nagykereskedelmi értékesítés 
céljából három részre darabolt fél állati testek ki lehetnek téve, a 
megengedett maximális szállítási id őt, az engedélyezés id őpontját és 
az eltérést engedélyez ő, hatáskörrel rendelkez ő hatóság nevét;  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 32  
vii. a rendeltetési hely szerinti élelmiszeripari vállalkozónak még az el őtt 
értesítenie kell a hatáskörrel rendelkez ő hatóságot, miel őtt beérkezik 
hozzá a szállítást megel őzően az 1. pontban meghatározott h őmér­
sékletet el nem ér ő állati testek, fél állati testek, negyed állati testek 
vagy nagykereskedelmi értékesítés céljából három részre darabolt fél 
állati testek els ő szállítmánya;  
viii. az ilyen húsok szállítása a következ ő paramétereknek megfelel ően 
történik:  
— Legfeljebb hat órás szállítási id ő ( 1 ) esetén:  
Faj A hús felszíni 
hőmérséklete (  2 ) A felszíni h őmérsékletre 
való hűtés maximális 
ideje (  3 ) A szállítás alatt a 
levegő maximális 
hőmérséklete (  4 ) Az állati testen található 
aerob telepek számának napi 
maximális átlaga (  5 ) 
Juh- és kecs ­
kefélék  
7 °C 8 óra  
6 °C log 10 3,5 CFU/cm  2 
Szarvasmar ­
hafélék  20 óra  log  10 3,5 CFU/cm  2 
Sertések  16 óra  log  10 4 CFU/cm  2 
— Legfeljebb harminc órás szállítási id ő ( 1 ) esetén:  
Faj A hús felszíni 
hőmérséklete (  2 ) A felszíni h őmér­
sékletre való h űtés 
maximális ideje (  3 ) Maghőmérsék­
let (  6 ) A szállítás alatt a 
levegő maximális 
hőmérséklete (  4 ) Az állati testen talál ­
ható aerob telepek 
számának napi maxi ­
mális átlaga (  5 ) 
Serté­
sek 7 °C 16 óra  15 °C  6 °C  log 10 4 CFU/cm  2 
— Legfeljebb hatvan órás szállítási id ő ( 1 ) esetén:  
Faj A hús felszíni 
hőmérsék­
lete (  2 ) A felszíni h őmér­
sékletre való h űtés 
maximális ideje (  3 ) Maghőmér­
séklet (  6 ) A szállítás alatt a 
levegő maximális 
hőmérséklete (  4 ) Az állati testen talál ­
ható aerob telepek 
számának napi maxi ­
mális átlaga (  5 ) 
Juh- és kecs ­
kefélék  
4 °C 12 óra  
15 °C  3 °C  log 10 3 CFU/cm  2 
Szarvasmar ­
hafélék  24 óra  ▼M20  
( 1 ) A hús járm űbe való berakodásának kezdetét ől a kirakodás befejezéséig megengedett 
maximális id ő. A hús járm űbe való berakodásának elhalasztása túllépheti a hús meghatá ­
rozott felszíni h őmérsékletre való leh űtésére megadott maximális id őt. Ebben az esetben 
az engedélyezett maximális szállítási id ő a berakodási id ő elhalasztásának mértékével 
csökken. A rendeltetés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkez ő hatósága korlátozhatja 
a kézbesítési pontok számát. 
( 2 ) A berakodásnál és azt követ ően engedélyezett, az állati testek, fél állati testek, negyed 
állati testek vagy nagykereskedelmi értékesítés céljából három részre darabolt fél állati 
testek legvastagabb részén mért maximális felszíni h őmérséklet. 
( 3 ) Az állat leölése és a berakodás során engedélyezett maximális felszíni h őmérséklet 
elérése között engedélyezett maximális id ő. 
( 4 ) Az a maximális légh őmérséklet, amelynek a hús a berakodás kezdetét ől a szállítás teljes 
időtartalma alatt ki lehet téve. 
( 5 ) A vágóhídon a releváns fajok állati testei esetében engedélyezett, az állati testen található 
aerob telepek számának 10 hetes mozgóablak alkalmazásával számított napi maximális 
átlaga, amelyet az üzemeltet ő a hatáskörrel rendelkez ő hatóság számára kielégít ő módon, 
az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK 
bizottsági rendelet (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.) I. melléklete 2. fejezetének 2.1.1. és 
2.1.2. pontjában, továbbá 3. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott mintavételi és 
vizsgálati eljárásoknak megfelel ően értékelt. 
( 6 ) A berakodásnál és azt követ ően engedélyezett maximális magh őmérséklet.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 33  
4. A fagyasztásra szánt húst indokolatlan késedelem nélkül le kell fagyasztani, 
szükség szerint fagyasztást megel őző stabilizációs id őszak figyelembevételé ­
vel. 
5. A csomagolatlan húst a csomagolt hústól elkülönítve kell tárolni és szállítani, 
kivéve, ha id őbeli eltéréssel tárolják és szállítják azokat, és olyan módon, 
hogy a csomagolóanyag és a tárolás vagy szállítás módja nem válhat a hús 
szennyeződésének forrásává.  
II. SZAKASZ: BAROMFIHÚS ÉS NYÚLFÉLÉK HÚSA  
I. FEJEZET: AZ ÉL Ő ÁLLATOK VÁGÓHÍDRA SZÁLLÍTÁSA  
Az élő állatokat a vágóhídra szállító élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk 
kell a következ ő követelmények betartását.  
1. A begy űjtés és a szállítás során az állatokat óvatosan kell kezelni felesleges 
szenvedés okozása nélkül.  
2. Azok az állatok, melyek betegség tüneteit mutatják, vagy amelyek olyan 
állományból származnak, amelyr ől ismeretes, hogy a közegészségügy szem ­
pontjából fontos kórokozókkal fert őzött, csak akkor szállíthatók a vágóhídra, 
ha arra a hatáskörrel rendelkez ő hatóság engedélyt ad.  
3. Az állatok vágóhídra történ ő szállítására használt ládáknak és – ahol hasz ­
nálnak – moduloknak korróziómentes anyagból kell készülniük, valamint 
könnyen tisztíthatónak és fert őtleníthetőnek kell lenniük. Az állatok begy űj­
tésére és szállítására használt minden berendezést meg kell tisztítani, le kell 
mosni, és fert őtleníteni kell közvetlenül kiürítésük után, és amennyiben szük ­
séges, újbóli felhasználásuk el őtt. 
II. FEJEZET: A VÁGÓHIDAKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a baromfi- és nyúl ­
félék vágását végz ő vágóhidak kivitelezése, elrendezése és felszerelése megfelel 
az alábbi követelményeknek.  
1. A vágóhidaknak rendelkezniük kell az állatok fogadására és vágást megel őző 
vizsgálatára szolgáló helyiséggel vagy fedett területtel.  
2. A hús szennyez ődésének elkerülésére a vágóhidaknak:  
a) megfelel ő számú helyiséggel kell rendelkezniük, amelyek alkalmasak a 
műveletek elvégzésére;  
b) külön helyiséggel kell rendelkezniük a zsigereléshez és a további el őké­
szítéshez, beleértve a bontott baromfi f űszerezését, kivéve, ha a hatás ­
körrel rendelkez ő hatóság eseti alapon engedélyezi, hogy ezeket a m űve­
leteket adott vágóhídon belül id őben elkülönítsék;  
c) biztosítaniuk kell az alábbi m űveletek térbeli vagy id őbeli elkülönítését:  
i. kábítás és véreztetés;  
ii. kopasztás vagy nyúzás, és forrázás;  
és 
iii. a hús feladása.  
d) olyan felszereléssel kell rendelkezniük, amely megakadályozza, hogy a 
hús a padlóval, a falakkal vagy a berendezési tárgyakkal érintkezzen;  
és ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 34  
e) vágóvonalakkal kell rendelkezniük, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy 
(működtetésük esetén) biztosítsák a vágási eljárás folyamatosságát, és 
elkerüljék a vágási vonal különböz ő részei közötti szennyez ődést. 
Amennyiben egy helyiségben egynél több vágóvonal m űködik, azokat 
a keresztszennyez ődés megel őzése érdekében megfelel ően el kell különí ­
teni. 
3. Az eszközök fert őtlenítésére a vágóhidaknak egy 82 °C vagy annál maga ­
sabb hőmérséklet ű forró vízzel ellátott berendezéssel vagy ezzel egyenérték ű 
hatású, alternatív rendszerrel kell rendelkezniük.  
4. A csomagolatlan hús kezelésében részt vev ő dolgozók által kézmosásra 
használt berendezések csapjait úgy kell kialakítani, hogy megakadályozzák 
a fertőzés és szennyez ődés terjedését.  
5. A vágóhidakon zárható helyiségeknek vagy berendezéseknek kell lenniük a 
visszatartott hús h űtött tárolására, és külön zárható helyiségek vagy beren ­
dezések szükségesek az emberi fogyasztásra alkalmatlannak min ősített hús 
tárolására.  
6. A vágóhidakon megfelel ő felszereltség ű, külön helynek kell lennie az aláb ­
biak tisztítására, mosására és fert őtlenítésére:  
a) szállítóberendezések, úgymint ládák;  
és 
b) szállítóeszközök.  
Ezek a helyiségek és létesítmények nem kötelez őek a b) pontra nézve, ha a 
közelben hatóságilag engedélyezett ilyen helyiségek és berendezések talál ­
hatók.  
7. A vágóhidaknak megfelel ően felszerelt, zárható berendezéssel vagy szükség 
szerint helyiséggel kell rendelkezniük az állat-egészségügyi szolgálat kizá ­
rólagos használatára.  
III. FEJEZET: A DARABOLÓÜZEMEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉ ­
NYEK  
1. Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a baromfit és 
nyúlféléket kezel ő darabolóüzemek:  
a) úgy kerülnek kialakításra, hogy megakadályozzák a hús szennyez ődését, 
különösen az alábbiakkal:  
i. a műveletek folyamatosságának biztosítása;  
vagy  
ii. a különböz ő termelési tételek elkülönítésének biztosítása;  
b) külön tárolóhelyiségekkel rendelkeznek a csomagolt és a csomagolatlan 
hús tárolására, kivéve, ha az más id őben, vagy olyan módon történik, 
hogy a csomagolóanyag vagy a tárolás módja nem lehet a hús szeny ­
nyeződésének forrása;  
c) az V. fejezetben megállapított követelmények betartásának biztosításához 
megfelelően felszerelt darabolóhelyiségekkel rendelkeznek;  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 35  
d) olyan, a csomagolatlan hús kezelésében részt vev ő dolgozók által kézmo ­
sásra használt berendezésekkel rendelkeznek, amelyek csapjainak kialakí ­
tása megakadályozza a szennyez ődés vagy fert őzés terjedését;  
és 
e) egy 82 °C vagy annál magasabb h őmérséklet ű forró vízzel ellátott beren ­
dezéssel vagy ezzel egyenérték ű hatású, alternatív rendszerrel rendel ­
keznek az eszközök fert őtlenítésére.  
2. Amennyiben egy darabolóüzemben a következ ő műveleteket végzik, az élel ­
miszeripari vállalkozóknak azok számára külön helyiségeket kell biztosíta ­
niuk:  
a) a „hízott máj” el őállítására tenyésztett, hizlalógazdaságokban elkábított, 
kivéreztetett és megkopasztott libák és kacsák kizsigerelése;  
vagy  
b) késleltetetten zsigerelt baromfi kizsigerelése.  
IV. FEJEZET: VÁGÁSI HIGIÉNIA  
A baromfi vagy nyúlfélék vágását végz ő vágóhidakat üzemeltet ő élelmiszeripari 
vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a vágóhíd megfelel az alábbi követelmé ­
nyeknek.  
1. a) A b) pontban említett állatoktól különböz ő állatok húsa nem használható 
fel emberi fogyasztásra, ha nem a vágóhídon történ ő vágás során pusz ­
tulnak el.  
b) Csak vágásra szánt él őállat kerülhet a vágóhelyiségekbe, kivéve az alábbi 
állatokat:  
i. a VI. fejezettel összhangban a gazdaságban levágott, késleltetve 
zsigerelt baromfi, „hízott máj” el őállítására tenyésztett libák és 
kacsák, valamint olyan szárnyasok, amelyek nem tekinthet ők házia­
sítottnak, de amelyeket háziasított állatként tenyésztenek;  
ii. a III. szakasszal összhangban a tenyésztés helyén levágott tenyésztett 
vadak;  
és 
iii. a IV. szakasz III. fejezetével összhangban az apróvadak.  
2. A vágóhíd-üzemeltet őknek követniük kell a hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
utasításait annak biztosítására, hogy a vágást megel őző vizsgálatot a 
megfelelő körülmények között végezzék el.  
3. Amennyiben egy létesítményt különböz ő állatfajok vágására, vagy tenyész ­
tett futómadarak és apróvadak feldolgozására engedélyeztek, el ővigyázatos ­
sági intézkedéseket kell tenni a keresztszennyez ődés elkerülésére a külön ­
böző fajokon végzett m űveletek térbeli vagy id őbeli elkülönítésével. Külön 
helyiségeknek kell rendelkezésre állniuk a gazdaságban levágott tenyésztett 
futómadarak testének és az apróvadak fogadására és tárolására.  
4. A vágóhelyiségbe vitt állatokat indokolatlan késedelem nélkül le kell vágni.  
5. A kábítást, véreztetést, nyúzást vagy kopasztást, zsigerelést és egyéb el őké­
szítést indokolatlan késedelem nélkül, oly módon kell elvégezni, hogy a hús 
szennyeződése elkerülhet ő legyen. Intézkedéseket kell tenni különösen annak 
elkerülésére, hogy az emészt őtraktus tartalma a kizsigerelés alatt és azt 
követően kifolyjon.  
6. A vágóhíd-üzemeltet őknek követniük kell a hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
utasításait annak biztosítására, hogy a vágást követ ő húsvizsgálatot a 
megfelelő körülmények között végezzék el, és hogy a levágott állatokat 
megfelelően vizsgálják meg.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 36  
7. A vágást követ ő húsvizsgálat után:  
a) az emberi fogyasztásra alkalmatlan részeket a lehet ő leghamarabb el kell 
távolítani a létesítmény tiszta övezetéb ől; 
b) a visszatartott vagy emberi fogyasztásra alkalmatlannak nyilvánított hús, 
és a nem ehet ő melléktermékek nem érintkezhetnek az emberi fogyasz ­
tásra alkalmasnak nyilvánított hússal;  
és 
c) a vese kivételével a hasított testben maradó zsigereket, vagy azok részeit, 
lehetőség szerint teljesen és a lehet ő leghamarabb el kell távolítani, 
kivéve, ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság más utasítást ad.  
8. A vizsgálatot és a zsigerelést követ ően a levágott állatokat meg kell tisztítani 
és 4 °C vagy az alatti h őmérsékletre le kell h űteni, kivéve, ha a húst még 
melegen darabolják.  
9. Ha a hasított testet merítéses h űtési folyamatnak vetik alá, figyelembe kell 
venni a következ őket: 
a) Minden el ővigyázatossági intézkedést meg kell hozni az állati testek 
szennyeződésének elkerülésére, figyelembe véve olyan paramétereket, 
mint az állati test tömege, a víz h őmérséklete, térfogata, a vízáramlás 
iránya és a h űtési idő. 
b) A berendezést teljesen ki kell üríteni, meg kell tisztítani, és fert őtleníteni 
kell, amikor csak szükséges, de legalább naponta egyszer.  
10. A beteg vagy gyanús állatokat, és a betegségek felszámolását vagy az azok 
elleni védekezést szolgáló programok alkalmazása során levágott állatokat 
nem lehet a vágóhídon levágni, kivéve, ha erre a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóság engedélyt ad. Ebben az esetben a vágást hatósági felügyelet mellett 
kell végrehajtani, és lépéseket kell tenni a szennyez ődés elkerülésére; a 
következő használat el őtt a vágási helyiségeket meg kell tisztítani, és fert őt­
leníteni kell.  
V. FEJEZET: HIGIÉNIA A DARABOLÁS ÉS CSONTOZÁS SORÁN ÉS 
UTÁN  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a baromfi- és nyúl ­
félék húsának darabolása és csontozása az alábbi követelményekkel összhangban 
történik:  
1. A húson végzett munkálatokat úgy kell szervezni, hogy elkerüljék vagy 
minimálisra csökkentsék a szennyez ődést. Ebb ől a célból az élelmiszeripari 
vállalkozóknak különösen azt kell biztosítaniuk, hogy:  
a) a darabolásra szánt húst szükség szerint, fokozatosan szállítják a munka ­
termekbe;  
b) a darabolás, csontozás, nyesés, szeletelés, kockára vágás, egyedi csoma ­
golás és gy űjtőcsomagolás során 12 °C vagy az alatti környezeti h őmér­
séklettel vagy egyenérték ű hatású alternatív rendszerrel a húst 4 °C vagy 
az alatti h őmérsékleten tartják;  
és 
c) amennyiben a helyiségeket különböz ő állatfajok darabolására engedélyez ­
ték, elővigyázatossági intézkedéseket tesznek a keresztszennyez ődés elke­
rülésére, amennyiben szükséges, a különböz ő fajokon végzett m űveletek 
térbeli vagy id őbeli elkülönítésével.  
2. A hús azonban kicsontozható és darabolható, miel őtt eléri az 1. b) pontban 
említett h őmérsékletet, ha a darabolóterem a vágóhíd helyiségeivel egy terü ­
leten van, feltéve, hogy a húst  
a) közvetlenül a vágóhíd helyiségéb ől, 
vagy  
b) egy h űtőteremben illetve h űtőházban történ ő várakozási id ő elteltével 
szállítják át a darabolóterembe.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 37  
3. A hús darabolását és – adott esetben – csomagolását követ ően a húst 4 °C-ra 
vagy annál alacsonyabb h őmérsékletre kell h űteni. 
4. A húst szállítás el őtt 4 °C-ra vagy annál alacsonyabb h őmérsékletre kell 
hűteni, és ezen a h őmérsékleten kell tartani a szállítás ideje alatt. A hatás ­
körrel rendelkez ő hatóság engedélyével ugyanakkor a hízott máj el őállítására 
szánt máj 4 °C-ot meghaladó h őmérsékleten is szállítható, amennyiben:  
a) a szállításra a hatáskörrel rendelkez ő hatóság által az egyik létesítményb ől 
a másikba történ ő szállításra vonatkozóan meghatározott követelmé ­
nyekkel összhangban kerül sor; valamint  
b) a hús azonnal elhagyja a vágóhidat vagy a darabolóüzemet, és a szállítás 
két óránál többet nem vesz igénybe.  
5. Baromfihús és nyúlfélék húsa esetében a fagyasztásra szánt húst indokolatlan 
késedelem nélkül le kell fagyasztani.  
6. A csomagolatlan húst a csomagolt hústól elkülönítve kell tárolni és szállítani, 
kivéve, ha id őbeli eltéréssel tárolják és szállítják azokat, és olyan módon, 
hogy a csomagolóanyag és a tárolás vagy szállítás módja nem válhat a hús 
szennyeződésének forrásává.  ▼B 
VI. FEJEZET: VÁGÁS A GAZDASÁGBAN  
Az élelmiszeripari vállalkozók a IV. fejezet 1. b) i. pontjában említett baromfit 
csak a hatáskörrel rendelkez ő hatóságok engedélyével és az alábbi követelmé ­
nyek betartásával vághatják le a gazdaságban.  
1. A gazdaság rendszeres állatorvosi felügyelet alatt áll.  
2. Az élelmiszeripari vállalkozónak el őzetesen tájékoztatnia kell a hatáskörrel 
rendelkez ő hatóságot a vágás dátumáról és id őpontjáról.  
3. A gazdaságnak megfelel ő létesítményekkel kell rendelkeznie a szárnyasok 
összegyűjtésére, hogy végrehajtható legyen a csoport vágást megel őző vizs­
gálata.  
4. A gazdaságnak megfelel ő helyiségekkel kell rendelkeznie a szárnyasok higi ­
énikus vágásához és további m űveletekhez.  
5. Be kell tartani az állatok kíméletére vonatkozó követelményeket.  
6. A levágott szárnyasokat egy, az állatokat tenyészt ő élelmiszeripari vállalkozó 
által kiállított nyilatkozatnak kell kísérnie a vágóhídra, amely feltüntet 
minden, az állatnak adott állatgyógyászati készítményt vagy egyéb kezelést, 
azok alkalmazásának id őpontját és élelmezés-egészségügyi várakozási idejét, 
valamint a vágás dátumát és id őpontját.  
7. A levágott állatot a hatósági állatorvos vagy a 854/2004/EK rendelettel össz ­
hangban megbízott állatorvos által kiállított igazolásnak kell a vágóhídra 
kísérnie.  
8. A „hízott máj” el őállítására tenyésztett baromfi esetében a ki nem zsigerelt 
szárnyasokat azonnal és, amennyiben szükséges, h űtve kell a vágóhídra vagy 
a darabolóüzembe szállítani. A vágás után 24 órán belül ki kell zsigerelni 
azokat a hatáskörrel rendelkez ő hatóság felügyelete mellett.  
9. A tenyészt őgazdaságban levágott, késleltetve zsigerelt baromfit 15 napig 
lehet tartani, 4 °C vagy az alatti h őmérsékleten. Ezt követ ően ki kell zsige ­
relni a tenyészt őgazdasággal egy tagállamban lév ő vágóhídon vagy daraboló ­
üzemben.  ▼M9
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 38  
VII. FEJEZET: VÍZVISSZATARTÓ ÁGENSEK  
Az élelmiszer-ipari vállalkozók biztosítják, hogy kifejezetten a vízvisszatartás 
elősegítése érdekében kezelt baromfihúst nem friss húsként hozzák forgalomba, 
hanem el őkészített húsként, vagy azt feldolgozott termékek el őállításához hasz ­
nálják fel.  
▼B 
III. SZAKASZ: TENYÉSZTETT VAD HÚSA  
1. Az I. szakasz rendelkezéseit a tenyésztett párosujjú patás vadak (Cervidae és 
Suidae) húsának el őállítására és forgalomba hozatalára kell alkalmazni, 
kivéve, ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság azokat nem megfelel őnek ítéli.  
2. A II. szakasz rendelkezéseit a futómadarak húsának el őállítására és forga ­
lomba hozatalára kell alkalmazni. Gondoskodni kell az állatok méretéhez 
igazodó, megfelel ő helyiségekr ől és berendezésekr ől. 
3. Az 1. és 2. pont ellenére az élelmiszeripari vállalkozók a hatáskörrel rendel ­
kező hatóság engedélyével a származás helyén is levághatják a tenyésztett 
futómadarakat és az 1. pontban említett tenyésztett patás állatokat, ha:  
a) az állatok nem szállíthatók az azokat kezel ő személyzet kockázatának 
elkerülése, vagy az állatok kíméletének védelme érdekében;  
b) az állomány rendszeres állatorvosi vizsgálaton esik át;  
c) az állatok tulajdonosa kérvényt nyújt be;  
d) a hatáskörrel rendelkez ő hatóságot el őzetesen értesítik az állatok levágá ­
sának dátumáról és id őpontjáról;  
e) a gazdaságnak van az állatok összegy űjtésére eljárása, hogy lehet ővé 
váljon az állatok csoportjának vágást megel őző vizsgálata;  
f) a gazdaság megfelel ő létesítményekkel rendelkezik a vágás, a kivéreztetés 
és, amennyiben futómadarakat kopasztanak, a kopasztás végrehajtására;  
g) betartják az állatok kíméletére vonatkozó követelményeket;  
h) a levágott és kivéreztetett állatokat higiénikusan és indokolatlan kése ­
delem nélkül elszállítják a vágóhídra. Ha a szállítás két óránál hosszabb 
időt vesz igénybe, az állatokat, szükség esetén, h űteni kell. A kizsigere ­
lésre a helyszínen kerülhet sor az állatorvos felügyelete mellett;  
i) a levágott állatokat az azokat tenyészt ő élelmiszeripari vállalkozó által 
kiállított nyilatkozat kíséri a vágóhídra, amely feltünteti azok azonosságát 
és az állatoknak adott összes állatgyógyászati készítményt vagy egyéb 
kezelést, azok alkalmazásának id őpontját és élelmezés-egészségügyi vára ­
kozási idejét;  
és 
j) a levágott állatokat az engedélyezett létesítménybe történ ő szállítás alatt 
egy, a hatósági állatorvos vagy a megbízott állatorvos által kiállított és 
aláírt igazolás kísér, amely igazolja a vágást megel őző vizsgálat kedvez ő 
eredményét, a helyes vágást és kivéreztetést, valamint megjelöli a vágás 
dátumát és id őpontját.  
▼M10  
3a. A 3j. ponttól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a helyes 
vágást és kivéreztetést, valamint a vágás dátumát és id őpontját tanúsító 
igazolás csak az élelmiszer-ipari vállalkozó által készített, a 3i. pontban 
említett nyilatkozatban szerepeljen, amennyiben:  
a) a gazdaság olyan tagállamban vagy a 64/432/EGK irányelv 2. cikke (2) 
bekezdésének p) pontja szerinti régióban található, amelyre az uniós vagy 
nemzeti jogszabályoknak megfelel ően nem vonatkoznak egészségügyi 
korlátozások;  ▼M1
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 39  
b) az élelmiszer-ipari vállalkozó igazolta a megfelel ő szakértelem meglétét 
ahhoz, hogy az 1099/2009/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének 
megfelelően és az említett rendelet 12. cikkének sérelme nélkül az állat ­
oknak leölésük során ne okozzon elkerülhet ő fájdalmat, szorongást vagy 
szenvedést.  
▼B 
4. Az élelmiszeripari vállalkozók rendkívüli körülmények között a 3. ponttal 
összhangban bölényt is vághatnak a gazdaságban.  
IV. SZAKASZ: VADHÚS  
I. FEJEZET: A VADÁSZOK EGÉSZSÉGÜGYI ÉS HIGIÉNIAI KÉPZÉSE  
1. Azoknak a személyeknek, akik azzal a céllal ejtenek el vadakat, hogy azokat 
emberi fogyasztásra forgalomba hozzák, kielégít ő ismeretekkel kell rendel ­
kezniük a vadak kórtanáról, valamint a vad és a vadhús elejtést követ ő 
feldolgozásáról és kezelésér ől, hogy végrehajthassák a vad els ő vizsgálatát 
a helyszínen.  
2. Elegend ő azonban, ha egy vadászcsoport legalább egy tagja rendelkezik az 
1. pontban említett ismeretekkel. E szakaszban a „képzett személyre” vonat ­
kozó hivatkozások erre a személyre vonatkoznak.  
3. A képzett személy lehet a vadgondozó vagy a vad őr is amennyiben tagja a 
vadászcsoportnak, vagy az elejtés helyének közvetlen közelében tartózkodik. 
Ez utóbbi esetben a vadásznak a vadat be kell mutatnia a vadgondozónak 
vagy a vad őrnek, és tájékoztatnia kell őt minden, a vad elejtése el őtt tapasz­
talt, szokatlan viselkedésr ől. 
4. A képzést a hatáskörrel rendelkez ő hatóságok megelégedésére úgy kell bizto ­
sítani, hogy a vadászok képzett személyekké válhassanak. A képzésnek 
legalább az alábbi témákat kell lefednie:  
a) a vadak szokásos anatómiája, élettana és viselkedése;  
b) a vadak szokásostól eltér ő viselkedése és kórtani elváltozásai betegség, 
környezetszennyezés vagy olyan egyéb tényez ők miatt, melyek 
fogyasztás után hatással lehetnek az emberi egészségre;  
c) az elejtett vadak kezelésére, szállítására, kizsigerelésére stb. vonatkozó 
higiéniai szabályok és megfelel ő technikák;  
és 
d) a vadak forgalomba hozatalát szabályozó állat- és közegészségügyi felté ­
telekre vonatkozó jogszabályok és közigazgatási rendelkezések.  
5. A hatáskörrel rendelkez ő hatóságnak ösztönöznie kell a vadászati szerveze ­
teket ilyen képzés nyújtására.  
II. FEJEZET: A NAGYVADAK KEZELÉSE  
1. Elejtés után a nagyvadak gyomrát és beleit a lehet ő leghamarabb el kell 
távolítani, és amennyiben szükséges, az állatokat ki kell véreztetni.  
2. A képzett személynek el kell végeznie a test és bármely eltávolított zsiger 
vizsgálatát azoknak a jellemz őknek az azonosítására, amelyek alapján a hús 
egészségügyi kockázatot jelenthet. Ezt a vizsgálatot az elejtést követ ően a 
lehető leghamarabb el kell végezni.  
3. A nagyvadak húsát csak akkor lehet forgalomba hozni, ha a testet a 2. 
pontban említett vizsgálatot követ ően a lehet ő leghamarabb egy vadfeldol ­
gozó létesítménybe szállítják. A zsigereket a testtel együtt el kell szállítani, a 
4. pont el őírásai szerint. A zsigereknek egy adott állathoz tartozóként azono ­
síthatónak kell lenniük.  ▼M10
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 40  
4. a) Amennyiben a 2. pontban említett vizsgálat során nem tapasztaltak a 
szokásostól eltér ő jellemzőket, a leölés el őtt nem figyeltek meg a szoká ­
sostól eltér ő viselkedést, és nem áll fenn a környezeti szennyez ődés 
gyanúja, a képzett személynek err ől egy sorszámozott nyilatkozatot kell 
csatolnia az állat testéhez. E nyilatkozatnak meg kell jelölnie a leölés 
dátumát, id őpontját és helyét is.  
A nyilatkozat, amelyet nem kötelez ő az állat testéhez er ősíteni, egynél 
több állatra is vonatkozhat, amennyiben minden egyes állat testét 
megfelelően azonosítják, és a nyilatkozaton szerepel minden egyes állati 
test azonosító száma, a leölés dátumának, id őpontjának és helyszínének 
megfelelő megjelölésével. Azoknak az állatoknak a teste, amelyekre 
ugyanazon nyilatkozat vonatkozik, kizárólag ugyanabba a vadhúst feldol ­
gozó létesítménybe küldhet ő. 
A fejet és a zsigereket nem kell a testtel együtt a vadhúst feldolgozó 
létesítménybe szállítani, kivéve a trichinellózisra fogékony fajok esetében 
(sertésfélék, egypatás állatok és mások), amelyek fejét (kivéve az agyart) 
és rekeszizmát a testtel együtt kell szállítani.  
Az illetékes hatóság engedélyezheti ugyanakkor azt, hogy a trichinelló ­
zisra fogékony fajokhoz tartozó állatok testét vadásztrófea készítése 
céljából az 1774/2002/EK rendelet 18. cikkének megfelel ően engedélye ­
zett műszaki üzembe küldjék. A m űszaki üzem nevét fel kell tüntetni a 
képzett személy által készített nyilatkozatban. A nyilatkozat másolatát el 
kell küldeni a m űszaki üzembe. Amennyiben a levágott állati test trichi ­
nellózisra vonatkozó vizsgálatának eredménye pozitív, az illetékes 
hatóság hatósági ellen őrzést végez a fejnek a m űszaki üzemben történ ő 
megfelelő kezelését illet ően. 
A vadászoknak azonban be kell tartaniuk minden, az elejtés helyszínéül 
szolgáló tagállam által meghatározott kiegészít ő követelményt is, külö ­
nösen azért, hogy lehet ővé tegyék bizonyos maradékanyagok ellen őrzését 
a 96/23/EK irányelvnek megfelel ően. 
▼B 
b) Egyéb körülmények között a fejet (az agyarak, agancsok és szarvak 
kivételével) és az összes zsigert, a gyomor és a belek kivételével, a testtel 
együtt kell szállítani. A vizsgálatot végz ő képzett személynek tájékoz ­
tatnia kell a hatáskörrel rendelkez ő hatóságot azokról a szokásostól eltér ő 
jellemzőkről, viselkedésr ől vagy a környezeti szennyez ődés gyanújáról, 
amely megakadályozta őt abban, hogy az a) pont szerinti nyilatkozatot 
elkészítse;  
c) Amennyiben nincs olyan képzett személy, aki elvégezhetné a 2. pontban 
említett vizsgálatot, a fejet (az agyarak, agancsok és szarvak kivételével) 
és az összes zsigert, a gyomor és a belek kivételével, a testtel együtt kell 
szállítani.  
5. A hűtésnek az elejtést követ ően elfogadható id őn belül meg kell kezd ődnie, 
és a húsnak teljes tömegében 7 °C vagy az alatti h őmérsékletet kell elérnie. 
Amennyiben az éghajlati körülmények ezt lehet ővé teszik, aktív h űtésre 
nincs szükség.  
6. A vadfeldolgozó létesítménybe történ ő szállítás során el kell kerülni az 
állatok egymásra halmozását.  
7. A vadfeldolgozó létesítménybe szállított nagyvadakat vizsgálatra be kell 
mutatni a hatáskörrel rendelkez ő hatóságnak.  
▼M16  
8. Emellett a b őrében hagyott nagyvadat:  
a) csak akkor lehet lenyúzni és forgalomba hozni, ha:  
i. nyúzás el őtt más élelmiszerekt ől elkülönítve tárolták és kezelték, vala ­
mint nem fagyasztották le;  
ii. nyúzás után a 854/2004/EK rendelet szerint húsvizsgálatnak vetik alá 
a vadfeldolgozó létesítményben;  ▼M10
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 41  
b) csak akkor lehet egy másik tagállamban található vadfeldolgozó létesít ­
ménybe szállítani, ha azt az e vadfeldolgozó létesítménybe történ ő szál­
lítás során hatósági állatorvos által kiadott és aláírt, a 636/2014/EU 
bizottsági végrehajtási rendelet (  1 ) mellékletében található mintának 
megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amely igazolja, hogy 
– adott esetben – a 4. pontban meghatározott, a nyilatkozatra és a 
megfelelő testrészek együtt szállítására vonatkozó követelmények telje ­
sülnek.  
Amennyiben a vadfeldolgozó létesítmény a vadászterület közelében, egy 
másik tagállamban található, az e vadfeldolgozó létesítménybe történ ő 
szállítás során nem szükséges bizonyítványnak kísérnie, csak a 2. pontban 
említett képzett személy – a származási tagállam állat-egészségügyi hely ­
zetét figyelembe vev ő – nyilatkozatának a 89/662/EGK irányelv 3. cikke 
(1) bekezdésének való megfelelés érdekében.  
▼B 
9. A nagyvadak darabolására és csontozására a II. szakasz V. fejezetében 
megállapított szabályokat kell alkalmazni.  
III. FEJEZET: AZ APRÓVADAK KEZELÉSE  
1. A képzett személynek el kell végeznie a vizsgálatot azoknak a jellemz őknek 
az azonosítására, amelyek alapján a hús egészségügyi kockázatot jelenthet. 
Ezt a vizsgálatot az elejtést követ ően a lehet ő leghamarabb el kell végezni.  
2. Amennyiben a vizsgálat során a szokásostól eltér ő jellemzőket találtak, az 
elejtés előtt a szokásostól eltér ő viselkedést figyeltek meg, és a környezeti 
szennyeződés gyanúja áll fenn, a képzett személynek értesítenie kell a hatás ­
körrel rendelkez ő hatóságot.  
3. Az apróvadak húsa csak akkor hozható forgalomba, ha a testet az 1. pontban 
említett vizsgálat után a lehet ő leghamarabb egy vadfeldolgozó létesít ­
ménybe szállítják.  
4. A hűtésnek az elejtést követ ően elfogadható id őn belül meg kell kezd ődnie, 
és a húsnak teljes tömegében 4 °C vagy az alatti h őmérsékletet kell elérnie. 
Amennyiben az éghajlati körülmények ezt lehet ővé teszik, aktív h űtésre 
nincs szükség.  
5. A zsigerelést indokolatlan késedelem nélkül el kell végezni vagy be kell 
fejezni, amint az állat megérkezett a vadfeldolgozó létesítménybe, kivéve, 
ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság másként engedélyezi.  
6. A vadfeldolgozó létesítménybe szállított apróvadakat vizsgálatra be kell 
mutatni a hatáskörrel rendelkez ő hatóságnak.  
7. Az apróvadak darabolására és csontozására a II. szakasz V. fejezetében 
megállapított szabályokat kell alkalmazni.  
V. SZAKASZ: DARÁLT HÚS, EL ŐKÉSZÍTETT HÚS ÉS A CSONTOKRÓL 
MECHANIKUSAN LEFEJTETT HÚS (MSM)  
I. FEJEZET: AZ EL ŐÁLLÍTÓ LÉTESÍTMÉNYEKRE VONATKOZÓ 
KÖVETELMÉNYEK  
A darált húst, el őkészített hús vagy MSM-t el őállító létesítményeket üzemeltet ő 
élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a létesítmények:  
1. úgy kerülnek kialakításra, hogy megakadályozzák a hús szennyez ődését, 
különösen:  
a) a műveletek folyamatosságának biztosításával;  
vagy  
b) a különböz ő termelési tételek elkülönítésének biztosításával;  
2. külön tárolóhelyiségekkel rendelkeznek a csomagolt és a csomagolatlan hús 
tárolására, kivéve, ha id őben elkülönítve, vagy olyan módon történik, hogy a 
csomagolóanyag vagy a tárolás módja nem lehet a hús szennyez ődésének 
forrása;  
3. a III. fejezetben megállapított h őmérsékleti követelmények betartásának 
biztosítására felszerelt helyiségekkel rendelkeznek;  ▼M16  
( 1 ) HL L 175., 2014.6.14. 16. o.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 42  
4. olyan, a csomagolatlan hús és termékek kezelésében részt vev ő dolgozók 
által kézmosásra használt berendezésekkel rendelkeznek, amelyek csapjainak 
kialakítása megakadályozza a szennyez ődés vagy fert őzés terjedését;  
és 
5. 82 °C vagy annál magasabb h őmérséklet ű forró vízzel ellátott berendezé ­
sekkel vagy ezzel egyenérték ű hatású, alternatív rendszerrel rendelkeznek 
az eszközök fert őtlenítésére.  
II. FEJEZET: AZ ALAPANYAGRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
A darált húst, el őkészített hús vagy a csontokról mechanikusan lefejtett húst 
előállító élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a felhasznált 
alapanyag megfelel az alábbi követelményeknek:  
1. A darált hús készítésére használt alapanyagnak az alábbi követelményeknek 
kell megfelelnie:  
a) Meg kell felelnie a friss húsra vonatkozó követelményeknek.  
b) A vázizomból kell származnia, beleértve a hozzákapcsolódó zsírszövetet;  
c) Nem származhat:  
i. vágási melléktermékb ől és húsnyesedékb ől (kivéve a teljes izomdara ­
bokat);  
ii. MSM-b ől 
iii. csonttörmeléket vagy b őrt tartalmazó húsból;  
vagy  
iv. fejhúsból, kivéve a rágóizmot, a  linea alba  nem izmos részéb ől, az 
elülső és hátulsó lábt ő területeir ől, csontról lefejtett húsnyesedékb ől, 
és a rekeszizom izmaiból (kivéve, ha a savóshártyát eltávolították).  
2. Az alábbi alapanyag használható fel el őkészített hús el őállítására:  
a) friss hús;  
b) az 1. pont követelményeinek megfelel ő hús;  
és 
c) amennyiben az el őkészített húst egyértelm űen nem szánják fogyasztásra 
előzetes hőkezelés nélkül:  
i. az 1. c) i. pont kivételével az 1. pont követelményeinek megfelel ő 
húsok ledarálásából vagy darabolásából származó hús;  
és 
ii. a III. fejezet 3. d) pontjában említett követelményeknek megfelel ő 
MSM.  
3. Az MSM el őállítására használt alapanyagnak az alábbi követelményeknek 
kell megfelelnie:  
a) Meg kell felelnie a friss húsra vonatkozó követelményeknek.  
b) Az alábbi anyagok nem használhatók MSM el őállításához:  
i. baromfi esetében a láb, a nyakb őr és a fej;  
és 
ii. egyéb állatok esetében a fejcsontok, a lábak, a farok, a combcsont, a 
sípcsont, a szárkapocscsont, a felkarcsont, az orsócsont és a singcsont.  
III. FEJEZET: HIGIÉNIA AZ EL ŐÁLLÍTÁS SORÁN ÉS UTÁN  
A darált húst, el őkészített húst vagy csontokról mechanikusan lefejtett húst el őál­
lító élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell az alábbi követelmények 
betartását:  
1. A húson végzett munkálatokat úgy kell megszervezni, hogy elkerüljék, vagy 
minimálisra csökkentsék a szennyez ődést. Ebb ől a célból az élelmiszeripari 
vállalkozóknak különösen azt kell biztosítaniuk, hogy a felhasznált hús:  
a) hőmérséklete baromfi esetében 4 °C vagy az alatti, bels őség esetében 
3 °C vagy az alatti és egyéb hús esetében 7 °C vagy az alatti;  
és 
b) szükség szerint, fokozatosan szállítják a feldolgozóterembe.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 43  
2. A darált hús és az el őkészített hús el őállítására az alábbi követelmények 
vonatkoznak.  
a) A darált hús vagy el őkészített hús el őállítására használt fagyasztott vagy 
mélyhűtött húst a fagyasztás el őtt ki kell csontozni, kivéve, ha a hatás ­
körrel rendelkez ő hatóság engedélyezi, hogy a csontozásra közvetlenül a 
darálás el őtt kerüljön sor. Az ilyen húst csak korlátozott ideig lehet 
tárolni.  
b) Amennyiben a darált hús h űtött húsból készül, azt el kell készíteni:  
i. baromfi esetében legfeljebb három nappal a vágás után;  
ii. a baromfi kivételével a többi állat esetében legfeljebb hat nappal a 
vágás után;  
vagy  
iii. csontozott, vákuum-csomagolt marha és borjúhús esetében az állatok 
vágását követ ő legfeljebb 15 napon belül.  
c) A darált húst és az el őkészített húst az el őállítást követ ően azonnal egyedi 
csomagolással vagy gy űjtőcsomagolással kell ellátni, és:  
i. darált hús esetében 2 °C vagy az alatti, el őkészített hús esetében pedig 
4 °C vagy az alatti magh őmérsékletre kell leh űteni; 
vagy  
ii. -18 °C vagy az alatti magh őmérsékletre kell lefagyasztani.  
Ezeket a h őmérsékleti feltételeket a tárolás és a szállítás során is fenn kell 
tartani.  
3. Az alábbi követelmények az olyan technológiával készült MSM el őállítására 
és felhasználására vonatkoznak, amely nem változtatja meg az MSM el őál­
lítása során felhasznált csontok szerkezetét, és amelynek kalciumtartalma 
nem magasabb jelent ős mértékben a darált hús kalciumtartalmánál.  
a) A helyszínen lév ő vágóhídról származó csontozási alapanyag nem lehet 
hét napnál régebbi; egyébként a csontozási alapanyag nem lehet öt napnál 
régebbi. A bontott baromfi azonban nem lehet három napnál régebbi.  
b) A mechanikus lefejtésnek közvetlenül a csontozás után kell történnie.  
c) Amennyiben az MSM-et az el őállítást követ ően nem használják fel azon ­
nal, azt egyedi vagy gy űjtőcsomagolással kell ellátni, majd 2 °C vagy az 
alatti hőmérsékletre kell leh űteni, vagy –18 °C vagy az alatti magh őmér­
sékletre kell lefagyasztani. Ezeket a h őmérsékleti feltételeket a tárolás és 
a szállítás során is fenn kell tartani.  
d) Ha az élelmiszeripari vállalkozó elvégezte azokat a laboratóriumi vizs ­
gálatokat, amelyek bizonyítják, hogy az MSM megfelel a darált húsra a 
852/2004/EK rendelettel összhangban elfogadott mikrobiológiai kritériu ­
moknak, az MSM felhasználható az el őzetes hőkezelés nélkül fogyasz ­
tásra egyértelm űen nem szánt el őkészített húsokban és húskészítmények ­
ben. 
e) Az MSM-et, amelyr ől nem bizonyítható, hogy megfelel a d) pontban 
említett kritériumoknak, csak h őkezelt húskészítmények el őállításához 
lehet felhasználni az e rendelettel összhangban engedélyezett létesítmé ­
nyekben.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 44  
4. Az alábbi követelmények a 3. pontban említett technikáktól eltér ő techni­
kákkal el őállított MSM el őállítására és felhasználására vonatkoznak.  
a) A helyszínen lév ő vágóhídról származó csontozási alapanyag nem lehet 
hét napnál régebbi; egyébként a csontozási alapanyag nem lehet öt napnál 
régebbi. A bontott baromfi azonban nem lehet három napnál régebbi.  
b) Amennyiben a mechanikus lefejtésre nem közvetlenül a csontozás után 
kerül sor, a húsos csontokat 2 °C vagy az alatti, vagy fagyasztás esetén 
–18 °C vagy az alatti h őmérsékleten kell tárolni és szállítani.  
c) A fagyasztott állati testb ől származó húsos csontokat nem lehet újra 
fagyasztani.  
d) Amennyiben az el őállítástól számított egy órán belül nem használják fel, 
az MSM-et azonnal 2 °C vagy az alatti h őmérsékletre kell leh űteni. 
e) Amennyiben a h űtést követ ően az MSM-et 24 órán belül nem használják 
fel, az előállítástól számított 12 órán belül le kell fagyasztani, és hat órán 
belül –18 °C vagy az alatti magh őmérsékletet kell elérnie.  
f) A fagyasztott MSM-et a tárolás és a szállítás el őtt egyedi vagy gy űjtő­
csomagolással kell ellátni, három hónapnál hosszabb ideig nem lehet 
tárolni, valamint a tárolás és a szállítás alatt –18 °C vagy az alatti h őmér­
sékleten kell tartani.  
g) Az MSM-et csak h őkezelt húskészítmények el őállítására lehet felhasz ­
nálni az e rendelettel összhangban engedélyezett létesítményben.  
5. A darált húst, az el őkészített húst és az MSM-et felengedés után nem lehet 
újra fagyasztani.  
IV. FEJEZET: CÍMKÉZÉS  
1. A 2000/13/EK irányelv (  1 ) követelményei mellett az élelmiszeripari vállalko ­
zóknak biztosítaniuk kell a 2. pont követelményeinek betartását is, ha és 
amennyiben a termék forgalomba hozatalának helyszínéül szolgáló tagállam 
nemzeti szabályai úgy kívánják.  
2. A baromfiból vagy egypatás állatokból készült darált húst, vagy MSM-b ől 
készült el őkészített húst tartalmazó csomagokon, amelyeket közvetlenül a 
végső felhasználónak szánnak értékesíteni, figyelmeztetést kell elhelyezni 
arról, hogy a terméket a fogyasztás el őtt meg kell f őzni. 
VI. SZAKASZ: HÚSKÉSZÍTMÉNYEK  
1. Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy az alábbi tételeket 
nem használják fel húskészítmények el őállításához:  
a) a nőstény vagy hím állatok nemi szervei, kivéve a heréket;  
b) a húgyszervek, kivéve a veséket és a húgyhólyagot;  
c) a gége porcai, a légcs ő és a lebenyen kívüli hörg ők; 
d) a szemek és szemhéjak;  
e) a küls ő hallójárat;  
f) a szaruszövet;  
és 
g) a baromfi esetében, a fej – kivéve a taréj és a fülek, a toroklebenyek és a 
húskinövések – a nyel őcső, a begy, a belek és a nemi szervek.  ▼B 
( 1 ) Az Európai Parlament és a Tanács 2000. március 20-i 2000/13/EK irányelve az élelmi ­
szerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok 
közelítésér ől (HL L 109., 2000.5.6., 29. o.). A legutóbb a 2003/89/EK irányelvvel 
(HL L 308., 2003.11.25., 15. o.) módosított irányelv.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 45  
2. Minden húsnak, beleértve darált húst és el őkészített húst, amelyet húskészít ­
mények el őállításához használnak, meg kell felelnie a friss húsra vonatkozó 
követelményeknek. Azonban a húskészítmények el őállításához használt 
darált húsnak és el őkészített húsnak nem kell az V. szakasz többi különleges 
követelményének megfelelniük.  
VII. SZAKASZ: ÉL Ő KAGYLÓK  
▼M19  
1. Ez a szakasz az él ő kagylókra vonatkozik. A tisztításra vonatkozó rendelke ­
zések kivételével e szakaszt az él ő tüskésbőrűekre, élő zsákállatokra és él ő 
tengeri csigákra is alkalmazni kell. A termelési területek osztályozására 
vonatkozóan az említtet szakasz II. fejezetének A. részében meghatározott 
rendelkezések nem alkalmazandók a nem filtráló tengeri csigákra és tüskés ­
bőrűekre. 
▼B 
2. Az I–VIII. fejezet a hatáskörrel rendelkez ő hatóság által a 854/2004/EK 
rendelettel összhangban osztályozott termelési területekr ől begyűjtött állat ­
okra vonatkozik. A IX. fejezet az említett területeken kívül begy űjtött fésűs­
kagylókra vonatkozik.  
3. Az V., VI., VIII. és IX. fejezet, valamint a VII. fejezet 3. pontja a kiske ­
reskedelemre vonatkozik.  
4. E szakasz követelményei kiegészítik a 852/2004/EK rendeletben megálla ­
pított követelményeket:  
a) Olyan m űveletek esetében, amelyekre az él ő kagylók feladó vagy tisztító 
központba történ ő megérkezése el őtt kerül sor, az említett rendelet I. 
mellékletének követelményeit egészítik ki.  
b) Egyéb m űveletek esetében az említett rendelet II. mellékletének követel ­
ményeit egészítik ki.  
I. FEJEZET: AZ ÉL Ő KAGYLÓK FORGALOMBA HOZATALÁRA 
VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
1. Az él ő kagylót csak feladó központon keresztül lehet kiskereskedelmi forga ­
lomba hozni, ahol azokra a VII. fejezettel összhangban azonosító jelölést kell 
felhelyezni.  
2. Az élelmiszeripari vállalkozók csak akkor vehetik át az él ő kagylók tételeit, 
ha a 3–7. pontban megállapított, okmányokra vonatkozó követelmények 
teljesülnek.  
3. Amennyiben az élelmiszeripari vállalkozó az él ő kagylók egy tételét létesít ­
mények között szállítja, a tételt egy feladó vagy tisztító központba történ ő 
beérkezéséig nyilvántartási okmánynak kell kísérnie.  
4. A nyilvántartási okmányt a fogadó létesítmény tagállamának legalább egy 
hivatalos nyelvén kell kiállítani, és annak legalább az alábbi információkat 
kell tartalmaznia:  
a) Egy termelési területr ől küldött él ő kagylók tétele esetében a nyilvántar ­
tási okmánynak legalább az alábbi információkat kell tartalmaznia:  
i. a begy űjtő azonossága és címe;  
ii. a begy űjtés dátuma;  
iii. a termelési terület helye a lehet ő legpontosabb részletekig, vagy 
kódszámmal leírva;  
iv. a termelési terület egészségügyi helyzete;  
v. a kagylófajok és mennyiségük;  
és 
vi. a tétel rendeltetési helye.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 46  
b) Egy átmosó területr ől küldött él ő kagylók tétele esetében a nyilvántartási 
okmánynak legalább az a) pontban említett információkat és az alábbi 
adatokat kell tartalmaznia:  
i. az átmosó terület helye;  
és 
ii. az átmosás id őtartama.  
c) Egy tisztító központból küldött él ő kagylók tétele esetében a nyilvántar ­
tási okmánynak legalább az a) pontban említett információkat és az 
alábbi adatokat kell tartalmaznia:  
i. a tisztító központ címe;  
ii. a tisztítás id őtartama;  
és 
iii. a tétel tisztító központba történ ő érkezésének, illetve tisztító 
központból történ ő elszállításának dátuma.  
5. Az él ő kagyló tételeit feladó élelmiszeripari vállalkozóknak jól olvashatóan, 
és oly módon kell kitöltenie a nyilvántartási okmány vonatkozó szakaszait, 
hogy azt ne lehessen megváltoztatni. A tételeket átvev ő élelmiszeripari 
vállalkozóknak dátumbélyegz ővel kell ellátniuk az okmányt a tétel átvétele ­
kor, vagy más módon kell rögzíteniük az átvétel dátumát.  
6. Az élelmiszeripari vállalkozóknak minden feladott és átvett tételre vonatkozó 
nyilvántartási okmány egy példányát legalább a feladást vagy átvételt követ ő 
tizenkét hónapon keresztül (vagy hosszabb ideig, amennyiben a hatáskörrel 
rendelkez ő hatóság úgy rendelkezik) meg kell őrizniük.  
7. Ha azonban:  
a) a kagylót begy űjtő személyzet él ő kagyló átvev ő, feladó és tisztító 
központot, átmosó területet vagy feldolgozó létesítményt is üzemeltet;  
és 
b) egyetlen hatáskörrel rendelkez ő hatóság felügyeli az összes érintett léte ­
sítményt  
nincsen szükség nyilvántartási okmányra, ha az említett hatáskörrel rendel ­
kező hatóság ezt engedélyezi.  
II. FEJEZET: AZ ÉL Ő KAGYLÓK TENYÉSZTÉSÉNEK ÉS BEGY ŰJTÉ­
SÉNEK HIGIÉNIAI EL ŐÍRÁSAI  
A. A TERMELÉSI TERÜLETEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
1. A begy űjtők csak olyan állandó helyszínnel és határokkal rendelkez ő 
termelési területekr ől gyűjthetnek be él ő kagylót, amelyet a hatáskörrel 
rendelkez ő hatóság – adott esetben, az élelmiszeripari vállalkozóval 
együttműködve – a 854/2004/EK rendelet szerint A., B. vagy C. 
osztályba sorolt be.  
2. Az élelmiszeripari vállalkozók csak akkor hozhatják emberi fogyasztásra 
forgalomba az A. osztályba sorolt termelési területen begy űjtött élő 
kagylót, ha az megfelel az V. fejezet követelményeinek.  
3. Az élelmiszeripari vállalkozók csak tisztító központban végzett kezelést 
vagy átmosást követ ően hozhatják emberi fogyasztásra forgalomba a B. 
osztályba sorolt termelési területen begy űjtött élő kagylót.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 47  
4. Az élelmiszeripari vállalkozók csak az e fejezet C. részével összhangban 
végzett, hosszú ideig tartó átmosást követ ően hozhatják emberi fogyasz ­
tásra forgalomba a C. osztályba sorolt termelési területen begy űjtött élő 
kagylót.  
5. Tisztítás vagy átmosás után a B. vagy C. osztályba sorolt termelési 
területről származó él ő kagylónak meg kell felelnie az V. fejezet minden 
követelményének. Az ilyen területekr ől származó, tisztításra vagy átmo ­
sásra nem került él ő kagylót azonban feldolgozó létesítménybe lehet 
küldeni, ahol annak át kell esnie a kórokozó mikroorganizmusok elpusz ­
títását célzó kezelésen (amennyiben szükséges, a homok, sár vagy iszap 
ugyanabban vagy másik létesítményben történ ő eltávolítása után). Az 
engedélyezett kezelési módszerek az alábbiak:  
a) sterilezés légmentesen zárt tároló tartályokban;  
és 
b) hőkezelés, amely az alábbiakat foglalja magában:  
i. forró vízbe merítés, amíg a kagylóhús magh őmérséklete el nem 
éri legalább a 90 °C-t, és legalább 90 másodpercen keresztül e 
minimum h őmérsékleten marad;  
ii. három-öt percen át tartó f őzés olyan zárt helyen, ahol a h őmér­
séklet 120 és 160 °C között, a nyomás pedig 2 és 5 kg/cm  2 
között van, ezt követ ően a kagyló héjának eltávolítása és a hús 
fagyasztása –20 °C magh őmérsékletre;  
és 
iii. nyomás alatti g őzölés az i. pontban szerepl ő, a kagylóhús f őzési 
idejére és magh őmérsékletére vonatkozó el őírásoknak megfelel ő 
zárt helyen. Jóváhagyott módszert kell alkalmazni. A HACCP 
elvein alapuló eljárásokat kell használni az egységes h őeloszlás 
ellenőrzésére.  
6. Az élelmiszeripari vállalkozók nem tenyészthetnek él ő kagylót olyan 
területeken, illetve nem gy űjthetik be azokat olyan területekr ől, 
amelyeket a hatáskörrel rendelkez ő hatóság nem osztályozott, vagy 
amelyek egészségügyi okokból nem megfelel őek. Az élelmiszeripari 
vállalkozóknak figyelembe kell venniük minden, az érintett terület 
tenyésztésre és begy űjtésre való alkalmasságára vonatkozó lényeges 
információt, beleértve a saját ellen őrzésből és a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóságtól származó információkat. Ezeket az információkat, különös 
tekintettel a környezeti és id őjárási feltételekre vonatkozó információkra, 
fel kell használniuk a begy űjtött tételekre vonatkozó megfelel ő kezelés 
meghatározására.  
B. A BEGY ŰJTÉSRE ÉS A BEGY ŰJTÉST KÖVET Ő KEZELÉSRE VONAT ­
KOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élő kagylót begy űjtő, vagy azokat közvetlenül a begy űjtés után kezel ő 
élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell az alábbi követelmények 
betartását.  
1. A begy űjtési technika és a további kezelés nem okozhatja az él ő kagyló 
héjának vagy szöveteinek további szennyez ődését vagy jelent ős sérülé­
sét, vagy eredményezhet olyan változásokat, amelyek jelent ősen befo­
lyásolják a kagyló tisztításra, feldolgozásra vagy átmosásra való alkal ­
masságát. Az élelmiszeripai vállalkozóknak különösen az alábbiakra 
kell figyelemmel lenniük:  
a) megfelel ően védeniük kell az él ő kagylókat a zúzódástól, a karco ­
lódástól vagy a rázkódástól;  
b) nem teheti ki az él ő kagylókat széls őséges hőmérsékletnek;  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 48  
c) nem merítheti újra az él ő kagylót olyan vízbe, ami további szeny ­
nyeződést okozhat;  
és 
d) amennyiben feljavításra kerül sor természetes körülmények között, 
csak olyan területeket vehet igénybe, amelyeket a hatáskörrel 
rendelkez ő hatóság A. osztályú területként sorolt be.  
2. A szállítóeszközöknek lehet ővé kell tenniük a víz megfelel ő elvezeté­
sét, azokat úgy kell felszerelni, hogy a lehet ő legjobb túlélési feltéte ­
leket biztosítsák, és hatékony védelmet nyújtsanak a szennyez ődés 
ellen.  
C. AZ ÉL Ő KAGYLÓK ÁTMOSÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉ ­
NYEK  
Az élő kagylók átmosásával foglalkozó élelmiszeripari vállalkozóknak 
biztosítaniuk kell az alábbi követelmények betartását.  
1. Az élelmiszeripari vállalkozók csak a hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
által jóváhagyott területeket használhatják él ő kagylók átmosásra. A 
területek határait bójákkal, cölöpökkel és egyéb rögzített eszközökkel 
egyértelm űen azonosítani kell. Az átmosó területek között, valamint az 
átmosó és a termelési területek között egy minimális távolságot kell 
biztosítani a szennyez ődés terjedési kockázatának minimalizásására.  
2. Az átmosás körülményeinek biztosítania kell a tisztítás optimális felté ­
teleit. Az élelmiszeripari vállalkozóknak:  
a) az átmosásra szánt él ő kagylók kezelésére olyan technikákat kell 
alkalmazniuk, amelyek lehet ővé teszik azok természetes vizekbe 
történő merítését követ ően a szűrő táplálkozás folytatását;  
b) az élő kagylók átmosását nem végezhetik olyan s űrűség mellett, 
amely meggátolja azok tisztítását;  
c) az élő kagylót megfelel ő, a vízhőmérséklet függvényében rögzített 
időtartamra kell az átmosó területen tengervízbe meríteniük, amely 
időtartamnak legalább két hónaposnak kell lennie, kivéve, ha a 
hatáskörrel rendelkez ő hatóság az élelmiszeripari vállalkozó kocká ­
zatértékelése alapján rövidebb id őtartamba is beleegyezik;  
és 
d) adott átmosó területen belül biztosítaniuk kell a helyszínek 
megfelelő elkülönítését a tételek összekeveredésének elkerülésére; 
az „egyszerre betelepítés, egyszerre kitelepítés” rendszerét kell 
alkalmazniuk úgy, hogy új tétel ne kerülhessen be, miel őtt az 
előző teljes tételt el nem távolították.  
3. Az átmosó területeket kezel ő élelmiszeripari vállalkozóknak a hatás ­
körrel rendelkez ő hatóság vizsgálata számára folyamatos nyilvántartást 
kell vezetniük az él ő kagylók forrásáról, az átmosási id őszakokról, az 
átmosó területekr ől és a tétel átmosást követ ően azok következ ő rendel­
tetési helyér ől. 
III. FEJEZET: A FELADÓ ÉS TISZTÍTÓ KÖZPONTOKRA VONATKOZÓ 
SZERKEZETI KÖVETELMÉNYEK  
1. A helyiségeket úgy kell elhelyezni a szárazföldön, hogy ne árassza el azokat 
a szokásos dagály vagy a környez ő területekr ől lefolyó víz.  
2. A tartályoknak és a víztároló tartályoknak meg kell felelniük a következ ő 
követelményeknek:  
a) A bels ő felületek legyenek simák, tartósak, vízhatlanok és könnyen tisz ­
títhatók.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 49  
b) Kialakításuknak lehet ővé kell tenni az összes víz elvezetését.  
c) A vízbefolyásokat úgy kell elhelyezni, hogy elkerülhet ő legyen a 
vízkészlet szennyez ődése.  
3. Emellett a tisztító központokban a tisztítótartályoknak meg kell felelniük a 
tisztítandó termékek mennyiségének és típusának.  
IV. FEJEZET: A TISZTÍTÓ ÉS FELADÓ KÖZPONTOKRA VONATKOZÓ 
HIGIÉNIAI KÖVETELMÉNYEK  
A. A TISZTÍTÓ KÖZPONTOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élő kagylók tisztításával foglalkozó élelmiszeripari vállalkozóknak bizto ­
sítaniuk kell az alábbi követelmények betartását.  
1. A tisztítás megkezdése el őtt az élő kagylókról tiszta vízzel le kell mosni 
az iszapot és a felhalmozódott törmeléket.  
2. A tisztítórendszer m űködésének lehet ővé kell tennie, hogy az él ő 
kagylók gyorsan folytathassák és fenntartsák sz űrögető táplálkozási 
tevékenységüket a salakanyagokkal való szennyez ődés kiküszöbölésére, 
hogy ne szennyez ődjenek újra, és hogy a tisztítást követ ően a fogalomba 
hozatal el őtti egyedi csomagoláshoz, tároláshoz és szállításhoz 
megfelelő állapotban életben maradjanak.  
3. A tisztításra váró él ő kagylók mennyisége nem haladhatja meg a tisztító 
központ kapacitását. Az él ő kagylókat folyamatosan, annyi ideig kell 
tisztítani, ami biztosítja, hogy megfelelnek az V. fejezet egészségügyi 
előírásainak és a 852/2004/EK irányelvvel összhangban elfogadott 
mikrobiológiai kritériumoknak.  
4. Amennyiben egy tisztítótartály több tétel él ő kagylót tartalmaz, azoknak 
azonos fajhoz kell tartozniuk, és a kezelési id őt a leghosszabb tisztítási 
időt igénylő tételhez kell igazítani.  
5. A tisztítórendszerben az él ő kagylók tárolására használt tárolótartályok 
kialakításának lehet ővé kell tenni a tiszta tengervíz átfolyását. Az él ő 
kagylók rétegeinek mélysége nem akadályozhatja a kagylók kinyílását a 
tisztítás alatt.  
6. Rák, hal vagy egyéb tengeri állat nem tartható olyan tisztítótartályban, 
amelyben él ő kagylók tisztítása folyik.  
7. Minden feladó központba küldött, tisztított él ő kagylót tartalmazó 
csomagot címkével kell ellátni, amely igazolja, hogy a kagylókat 
megtisztították.  
B. A FELADÓ KÖZPONTOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
A feladó központokat üzemeltet ő élelmiszeripari vállalkozóknak biztosíta ­
niuk kell az alábbi követelmények betartását.  
1. Az él ő kagylók kezelése, különösen a feljavítás, az osztályozás, az 
egyedi és a gy űjtőcsomagolás nem okozhatja a termék szennyez ődését, 
illetve nem befolyásolhatja a kagylók életképességét.  
2. Feladás el őtt az élő kagylók héját alaposan meg kell mosni tiszta vízzel.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 50  
3. Az él ő kagylónak az alábbi helyekr ől kell származnia:  
a) A. osztályba sorolt termelési terület;  
b) átmosó terület;  
c) tisztító központ;  
vagy  
d) egy másik feladó központ.  
4. Az 1. és 2. pontban megállapított követelmények a hajók fedélzetén 
működő feladó központokra is vonatkoznak. Az ilyen központokban 
kezelt kagylóknak A. osztályba sorolt termelési területr ől vagy egy 
átmosó területr ől kell származnia.  
V. FEJEZET: AZ ÉL Ő KAGYLÓKRA VONATKOZÓ EGÉSZSÉGÜGYI 
ELŐÍRÁSOK  
A 852/2004/EK rendelettel összhangban megállapított mikrobiológiai kritériumok 
betartásán túlmen ően az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy 
az emberi fogyasztásra forgalomba hozott él ő kagylók megfelelnek az ebben a 
fejezetben megállapított el őírásoknak.  
1. Frissességre és életképességre utaló érzékszervi jellemz őket kell mutatniuk, 
beleértve a tiszta héjat, a megfelel ő reakciót kopogtatásra, és a normális 
mennyiség ű folyadékot a héjak között.  
2. Nem tartalmazhatnak (a teljes testben vagy a külön fogyasztható részekben 
mért) az alábbi határértékeket meghaladó összmennyiség ű tengeri biotoxint:  
a) bénulásos kagylóméreg (PSP) esetében 800 mikrogramm kilogrammon ­
ként;  
b) amnéziás kagylóméreg (ASP) esetében 20 milligramm domoic-sav kilo ­
grammonként;  
c) okadaic-sav, dinofízistoxinok és pectenotoxinok esetében, 160 mikro- 
gramm okadaic-sav-ekvivalens kilogrammonként;  
▼M14  
d) yessotoxinok esetében, 3,75 milligramm yessotoxin-ekvivalens kilogram ­
monként  
▼B 
és 
e) azasprisavak esetén, 160 mikrogramm azasprisav-ekvivalens kilogram ­
monként.  
VI. FEJEZET: AZ ÉL Ő KAGYLÓ EGYEDI ÉS GY ŰJTŐCSOMAGOLÁSA  
1. Az osztrigákat a homorú héjjal lefelé kell egyedi csomagolásba helyezni 
vagy becsomagolni.  
▼M9 
2. Valamennyi, a feladóközpontokból kikerült vagy másik feladóközpontba 
szánt, élő kagylókat tartalmazó csomagot le kell zárni. A közvetlenül kiske ­
reskedelmi értékesítésre szánt, él ő kagylókat tartalmazó csomagoknak a 
végfelhasználónak történ ő eladásig lezárt állapotban kell maradniuk.  
▼B 
VII. FEJEZET: AZONOSÍTÓ JELÖLÉS ÉS CÍMKÉZÉS  
1. A címkének -beleértve az azonosító jelölést – vízhatlannak kell lennie.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 51  
2. Az azonosító jelölésre vonatkozó, a II. melléklet I. szakaszában szerepl ő 
általános követelmények mellett a címkén az alábbi információnak kell 
szerepelnie:  
a) a kagylók faji besorolása (köznapi és tudományos névvel)  
és 
b) a csomagolás dátuma, amely legalább a hónap és nap jelölését tartal ­
mazza.  
A 2000/13/EK irányelvt ől eltérve, a min őségmegőrzési idő jelölése helyébe 
az „állatoknak az értékesítéskor életben kell lenniük” jelölés léphet.  
3. A kiskeresked őknek a nem egyéni fogyasztói méret ű csomagolásban lév ő élő 
kagylók csomagolásához tartozó címkét legalább a csomag tartalmának 
felosztását követ ő 60 napig meg kell őrizniük.  
VIII. FEJEZET: EGYÉB KÖVETELMÉNYEK  
1. Az él ő kagylót tároló és szállító élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk 
kell, hogy a kagylókat olyan h őmérsékleten tartják, amely nem befolyásolja 
hátrányosan az élelmiszerbiztonságot és az állatok életképességét.  
2. Az él ő kagylókat nem lehet újra vízbe meríteni vagy vízzel lelocsolni, 
miután azokat kiskereskedelmi kiszerelésbe csomagolták, és elhagyták a 
feladó központot.  
▼M19  
IX. FEJEZET: AZ OSZTÁLYOZOTT TERMELÉSI TERÜLETEKEN KÍVÜL 
BEGYŰJTÖTT, NEM FILTRÁLÓ FÉS ŰSKAGYLÓKRA, 
TENGERI CSIGÁKRA ÉS TÜSKÉSB ŐRŰEKRE VONAT ­
KOZÓ EGYEDI KÖVETELMÉNYEK  
Az osztályozott termelési területeken kívül nem filtráló fés űskagylót, tengeri 
csigát és tüskésb őrűeket begy űjtő, vagy ilyen fés űskagylót és/vagy tengeri csigát 
és/vagy tüskésb őrűeket kezel ő élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell 
az alábbi követelmények betartását:  
1. Csak olyan nem filtráló fés űskagylókat, tengeri csigákat és tüskésb őrűeket 
lehet forgalomba hozni, amelyeket a II. fejezet B. részével összhangban 
gyűjtöttek be és kezeltek, illetve amelyek egy saját ellen őrzési rendszer 
által bizonyítottan megfelelnek az V. fejezetben megállapított el őírásoknak.  
2. Az 1. pontban foglaltakon túlmen ően, amennyiben hivatalos monitoringprog ­
ramok adatai lehet ővé teszik a hatáskörrel rendelkez ő hatóságok számára a 
halászati területek osztályozását – adott esetben élelmiszeripari vállalko ­
zókkal együttm űködve –, a II. fejezet A. részének rendelkezéseit hasonlóan 
alkalmazni kell fés űskagylókra is.  
3. A nem filtráló fés űskagylókat, tengeri csigákat és tüskésb őrűeket emberi 
fogyasztásra csak halárveréseken, feladó központokon vagy feldolgozóléte ­
sítményeken keresztül lehet forgalomba hozni. Amennyiben a létesítmé ­
nyekben fés űskagylót és/vagy tengeri csigát és/vagy tüskésb őrűeket is kezel ­
nek, az azokat üzemeltet ő élelmiszeripari vállalkozóknak tájékoztatniuk kell 
a hatáskörrel rendelkez ő hatóságot, és a feladó központok tekintetében be 
kell tartaniuk a III. és a IV. fejezet vonatkozó követelményeit.  
4. A nem filtráló fés űskagylók, él ő tengeri csigák és él ő tüskésbőrűek kezelé ­
sével foglalkozó élelmiszeripari vállalkozóknak meg kell felelniük a követ ­
kezőknek:  
a) amennyiben alkalmazandó, az I. fejezet 3–7. pontjában foglalt dokumen ­
tációs követelményeknek. Ebben az esetben a nyilvántartási okmánynak 
egyértelm űen jeleznie kell azt a területet, ahol a fés űskagylót és/vagy él ő 
tengeri csigát és/vagy él ő tüskésbőrűeket begy űjtötték; vagy  
b) a kiskereskedelmi értékesítésre feladott él ő fésűskagylók, él ő tengeri 
csigák és él ő tüskésbőrűek csomagolásának lezárására a VI. fejezet 2. 
pontjában megállapított követelményeknek és a VII. fejezet azonosító 
jelölésre és címkézésre vonatkozó követelményeinek.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 52  
VIII. SZAKASZ: HALÁSZATI TERMÉKEK  
▼M9 
1. Ez a szakasz nem vonatkozik a kagylókra, a tüskésb őrűekre, a zsákállatokra 
és a tengeri csigákra, amennyiben azokat élve hozzák forgalomba. Az I. és 
II. fejezet kivételével e szakaszt kell alkalmazni ezekre az állatokra is, 
amennyiben azokat nem élve hozzák forgalomba, amely esetben beszerzé ­
süknek a VII. szakasszal összhangban kell történnie.  
E szakasz azokra a felengedett, feldolgozatlan halászati termékekre és friss 
halászati termékekre alkalmazandó, amelyekhez élelmiszer-adalékanyagot 
adtak, a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelel ően. 
▼M6 
2. A III. fejezet A., C. és D. része, a IV. fejezet A. része és az V. fejezet a 
kiskereskedelemre vonatkozik.  
▼B 
3. E szakasz követelményei kiegészítik a 852/2004/EK rendelet követelmé ­
nyeit:  
a) Az els ődleges termelésben és a kapcsolódó m űveletekben részt vev ő 
létesítmények esetében, beleértve a hajókat is, az említett rendelet I. 
mellékletének követelményeit egészítik ki.  
b) Egyéb létesítmények esetében, beleértve a hajókat is, az említett rendelet 
II. mellékletének követelményeit egészítik ki.  
▼M6 
c) A vízkészlet esetében az említett rendelet II. melléklete VII. fejezetének 
követelményeit egészítik ki; tiszta tengervíz felhasználható halászati 
termék kezelésére és mosására, halászati termék h űtésére használt jég 
készítésére, valamint rákfélék és puhatest űek főzés utáni gyors leh űtésére.  
▼M5 
Az a) ponttól eltérve a 852/2004/EK rendelet I. melléklete A. részének 7. 
pontja az 1198/2006/EK tanácsi rendelet (  1 ) 26. cikke (1) bekezdése értel ­
mében kisüzemi part menti halászatot folytató és tevékenységüket csak 24 
óránál rövidebb ideig végz ő vállalkozókra adott esetben nem alkalmazandó.  
▼B 
4. A halászati termékek vonatkozásában:  
a) az els ődleges termelés a halászati termékek forgalomba hozatalát célzó 
tenyésztését, halászatát és begy űjtését foglalja magában;  
és 
b) a kapcsolódó m űveletek a következ ő műveleteket foglalják magukban, 
amennyiben azokat halászhajókon végzik el: vágás, véreztetés, a fej eltá ­
volítása, zsigerelés, az uszonyok eltávolítása, h űtés és egyedi csomagolás; 
idetartozik még:  
1. olyan halászati termékek szállítása és tárolása, amelyek jellegét nem 
változtatták meg lényegesen, beleértve az él ő halászati termékeket a 
szárazföldi halgazdaságokban;  
és 
2. olyan halászati termékek szállítása az el őállítás helyét ől az első 
rendeltetési létesítményig, amelyek jellegét nem változtatták meg 
lényegesen, beleértve az él ő halászati termékeket.  ▼B 
( 1 ) HL L 223., 2006.8.15., 1. o.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 53  
I. FEJEZET: A HAJÓKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy:  
1. a halászati termékeket természetes környezetükb ől begyűjtő, vagy a 
begyűjtés után azokat kezel ő vagy feldolgozó hajók megfelelnek az I. 
részben megállapított szerkezeti és felszerelési követelményeknek;  
és 
2. a hajók fedélzetén végrehajtott m űveletek a II. részben megállapított szabá ­
lyok szerint zajlanak.  
I. SZERKEZETI ÉS FELSZERELÉSI KÖVETELMÉNYEK  
A. Minden hajóra vonatkozó követelmények  
1. A hajókat úgy kell kialakítani és megépíteni, hogy a termékek ne 
szennyeződjenek fenékvízzel, szennyvízzel, füsttel, üzemanyaggal, 
olajjal, ken őanyagokkal vagy egyéb nemkívánatos anyagokkal.  
2. Azoknak a felületeknek, amelyekkel a halászati termékek érintke ­
zésbe kerülnek, megfelel ő, sima és könnyen tisztítható korrózióálló 
anyagból kell készülniük. A felületi bevonatok legyenek tartósak és 
nem mérgez őek. 
3. A halászati termékek feldolgozásához használt berendezéseknek és 
anyagoknak könnyen tisztítható és fert őtleníthető, korrózióálló 
anyagból kell készülniük.  
4. Amennyiben a hajókon a halászati termékekhez felhasznált vizet 
vízbeereszt ő berendezés adja, azt úgy kell elhelyezni, hogy elkerül ­
hető legyen a vízkészletek szennyez ődése.  
B. A kialakításuk és felszerelésük alapján a friss halászati termékeket 24 
óránál hosszabb ideig eltartani képes hajókra vonatkozó követelmények  
1. A kialakításuk és felszerelésük alapján a friss halászati termékeket 
24 óránál hosszabb ideig eltartani képes hajókat fel kell szerelni 
tárolóhelyiségekkel, tartályokkal és tárolótartályokkal a halászati 
termékek VII. fejezetben megállapított h őmérsékleten történ ő tárolá­
sához.  
2. A tárolóhelyiségeket olyan válaszfalakkal kell elkülöníteni a 
gépháztól és a legénységi hálóhelyekt ől, amelyek alkalmasak a 
tárolt halászati termékek szennyez ődésének megakadályozására. A 
halászati termékek tárolására használt tárolóhelyiségeknek és tároló ­
tartályoknak biztosítaniuk kell a halászati termékek megfelel ő higi­
éniai feltételek mellett történ ő megőrzését, és amennyiben szük ­
séges, biztosítaniuk kell, hogy az olvadásból keletkez ő víz nem 
marad érintkezésben a termékekkel.  
3. A halászati termékek h űtött, tiszta tengervízben történ ő lehűtésre 
felszerelt hajókon a tartályoknak olyan készülékeket kell tartalmaz ­
niuk, amely biztosítja egy egységes h őmérséklet elérését a tartály ­
ban. Ezeknek a készülékeknek olyan h űtési sebességet kell elérniük, 
amely biztosítja, hogy a halak és a tiszta tengervíz keveréke a 
berakodást követ ően hat órán belül 3 °C vagy az alatti, és 16 óra 
múltán 0 °C vagy az alatti h őmérsékletre süllyed, valamint lehet ővé 
kell tennie a h őmérsékleti adatok ellen őrzését, és – amennyiben 
szükséges – rögzítését.  
C. A fagyasztó hajókra vonatkozó követelmények  
A fagyasztó hajóknak:  
1. megfelel ő kapacitású fagyasztó berendezéssel kell rendelkezniük a 
hőmérséklet gyors csökkentéséhez, amivel –18 °C vagy az alatti 
maghőmérséklet érhet ő el; ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 54  
2. megfelel ő kapacitású h űtőberendezéssel kell rendelkezniük ahhoz, 
hogy a tárolóhelyiségekben lév ő halászati termékeket –18 °C vagy 
az alatti h őmérsékleten tartsák. A tárolóhelyiségeket fel kell szerelni 
egy a hőmérsékleti adatok rögzítésére szolgáló készülékkel és azt 
úgy kell elhelyezni, hogy az könnyen leolvasható legyen. A 
készülék h őérzékelőjét a helyiség legmelegebb pontján kell 
elhelyezni;  
és 
3. meg kell felelniük a B. rész 2. pontjában megállapított, a kialakí ­
tásuk és felszerelésük alapján a friss halászati termékeket 24 óránál 
hosszabb ideig eltartani képes hajókra vonatkozó követelmények ­
nek. 
D. A feldolgozó hajókra vonatkozó követelmények  
1. A feldolgozó hajóknak rendelkezniük kell legalább:  
a) egy fogadóterülettel a fedélzetre érkez ő halászati termékek foga ­
dására, amelyet úgy terveznek meg, hogy elkülöníthet ők 
legyenek az egymást követ ő fogások. Ez a terület legyen 
könnyen tisztítható, és védje a termékeket a naptól vagy más 
elemektől és minden szennyez őforrástól;  
b) egy higiénikus rendszerrel a halászati termékek fogadó területr ől 
munkaterületre történ ő elszállítására;  
c) a halászati termékek higiénikus el őkészítéséhez és feldolgozá ­
sához megfelel ően nagy, könnyen tisztítható és fert őtleníthető 
munkaterületekkel, amelyeket úgy terveztek és helyeztek el, 
hogy elkerüljék a termékek bárminem ű szennyez ődését;  
d) a késztermékek számára megfelel ően nagy, könnyen tisztítható 
tárolóterületekkel. Amennyiben m űködik a fedélzeten hulladék- 
feldolgozó egység, az ilyen hulladék tárolására különálló tároló ­
helyiséget kell kijelölni;  
e) a termékel őkészítő és -feldolgozó területekt ől elkülönül ő, a 
csomagolóanyag tárolására szolgáló területtel;  
f) speciális berendezéssel a hulladék vagy az emberi fogyasztásra 
alkalmatlan halászati termékek közvetlenül a tengerbe, vagy 
amennyiben a körülmények úgy kívánják, erre a célra fenntar ­
tott, vízhatlan tartályba történ ő elhelyezésére. Amennyiben a 
hulladékot higiéniai okokból a fedélzeten tárolják és dolgozzák 
fel, erre a célra külön területeket kell meghatározni;  
g) vízbeereszt ő berendezéssel, amelyet úgy kell elhelyezni, hogy 
elkerülhet ő legyen a vízkészlet szennyez ődése;  
és 
h) a csomagolatlan halászati termék kezelésében részt vev ő 
dolgozók által kézmosásra használt berendezésekkel, amelyek 
csapjainak kialakítása megakadályozza a fert őzés terjedését.  
2. Azoknak a feldolgozó hajóknak azonban, amelyek fedélzetén 
rákokat és kagylókat f őznek, hűtenek és látnak el egyedi csomago ­
lással, nem kell megfelelniük az 1. pont követelményeinek, ha a 
kezelés vagy feldolgozás egyéb formáira nem kerül sor a hajó 
fedélzetén.  
3. Azoknak a feldolgozó hajóknak, amelyeken halászati termékeket 
fagyasztanak le, meg kell felelniük a C. rész 1. és 2. pontjában a 
fagyasztó hajókra megállapított követelményeknek.  
II. HIGIÉNIAI KÖVETELMÉNYEK  
1. Használat közben a halászati termékek tárolására szolgáló hajórészeket 
vagy tárolótartályokat tisztán és jó állapotban kell tartani. Különösen 
nem szennyez ődhetnek be üzemanyaggal vagy fenékvízzel.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 55  
2. A halászati termékeket a fedélzetre kerülést követ ően a lehet ő leghama ­
rabb védeni kell a szennyez ődéstől és a nap hatásától vagy egyéb h őha­
tásoktól.  ►M6 __________  ◄ 
3. A halászati termékeket úgy kell kezelni és tárolni, hogy ne sérüljenek 
meg. A kezel őszemélyzet hegyes eszközöket használhat a nagy halak 
vagy olyan halak mozgatására, amelyek megsebezhetik azokat, feltéve, 
hogy a termékek húsa nem károsodik.  
4. Az él ő halászati termékek kivételével a termékeket a berakodást köve ­
tően a lehet ő leghamarabb le kell h űteni. Ha azonban a h űtés nem 
lehetséges, a halászati termékeket a lehet ő leggyorsabban partra kell 
vinni.  
▼M6 __________  
6. Amennyiben a hal fejét a fedélzeten távolítják el, illetve ott zsigerelik ki, 
a műveleteket a fogást követ ően a lehet ő leghamarabb, higiénikus körül ­
mények között kell végrehajtani, a termékeket pedig azonnal és alaposan 
le kell mosni. Ebben az esetben a közegészségre esetlegesen veszélyt 
jelentő zsigereket és azok részeit a lehet ő leghamarabb el kell távolítani, 
és el kell különíteni az emberi fogyasztásra szánt termékekt ől. Az 
emberi fogyasztásra szánt májat és ikrát, illetve tejet jég alatt kell tartani 
az olvadó jég h őmérsékletét közelít ő hőmérsékleten, vagy le kell 
fagyasztani.  
▼B 
7. A konzervgyártásra szánt, egész hal páclében történ ő fagyasztása esetén 
a terméknek –9 °C vagy az alatti h őmérsékletet kell elérnie. A páclé 
nem lehet a hal szennyez ődésének forrása.  
II. FEJEZET: KÖVETELMÉNYEK A PARTRA SZÁLLÍTÁS ALATT ÉS 
UTÁN  
1. A halászati termékekért a kirakodás és partra szállítás során felel ős élelmi­
szeripari vállalkozóknak:  
a) biztosítaniuk kell, hogy a halászati termékekkel kapcsolatba kerül ő, a 
kirakodásban és partra szállításban használt berendezések könnyen tisz ­
títható és fert őtleníthető anyagól készülnek, és azokat megfelel ően 
karbantartják, és tisztán tartják;  
és 
b) meg kell el őzniük a halászati termékek kirakodás és partra szállítás alatti 
szennyeződését, különösen úgy, hogy:  
i. a kirakodási és partra szállítási m űveleteket gyorsan hajtják végre;  
ii. a halászati termékeket késedelem nélkül egy a VII. fejezetben 
meghatározott h őmérséklet ű, védett környezetben helyezik el;  
és 
iii. nem alkalmaznak olyan berendezést és technikát, amely szükségte ­
lenül károsítaná a halászati termékek ehet ő részeit.  
2. Az olyan árverésekért és nagykereskedelmi piacokért, illetve azok részeiért 
felelős élelmiszeripari vállalkozóknak, amelyeken halászati termékeket 
kínálnak értékesítésre, biztosítaniuk kell az alábbi követelmények betartását.  
a) i. Zárható helyiséget vagy berendezést kell biztosítani a visszatartott 
halászati termékek h űtött tárolására, és külön zárható helyiség vagy 
berendezés szükséges az emberi fogyasztásra alkalmatlannak min ősí­
tett halászati termékek tárolására.  
ii. Amennyiben a hatáskörrel rendelkez ő hatóság úgy kívánja, megfele ­
lően felszerelt, zárható berendezést, vagy szükség szerint helyiséget 
kell biztosítani a hatáskörrel rendelkez ő hatóság kizárólagos használa ­
tára. ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 56  
b) A halászati termékek kiállításakor vagy raktározásakor:  
i. a helyiségeket más célra nem lehet felhasználni;  
ii. a halászati termékek min őségét valószín űleg károsító kipufogógázt 
kibocsátó járm űvek nem hajthatnak be a helyiségekbe;  
iii. azok a személyek, akik bemehetnek a helyiségekbe, nem vihetnek be 
más állatokat,  
és 
iv. a helyiségeknek megfelel ő világítással kell rendelkezniük a hatósági 
ellenőrzések megkönnyítésére.  
3. Amennyiben a hajó fedélzetén nem volt lehet őség hűtésre, a friss halászati 
termékeket, amelyeket nem kívánnak életben tartani, a partra szállítás után a 
lehető leghamarabb le kell h űteni, és az olvadó jég h őmérsékletét közelít ő 
hőmérsékleten kell tárolni.  
4. Az élelmiszeripari vállalkozóknak együtt kell m űködniük a hatáskörrel 
rendelkez ő hatóságokkal, hogy lehet ővé tegye számukra a 854/2004/EK 
rendelettel összhangban a hatósági ellen őrzések végrehajtását, különösen, 
ami az olyan halászati termékek partra szállítására vonatkozó értesítési eljá ­
rást illeti, amelyet annak a tagállamnak a hatáskörrel rendelkez ő hatósága, 
amelynek lobogója alatt a hajó hajózik, vagy annak a tagállamnak a hatás ­
körrel rendelkez ő hatósága, amelyben a halászati termékeket partra szállítot ­
ták, szükségesnek tart.  
III. FEJEZET: A HALÁSZATI TERMÉKEKET KEZEL Ő LÉTESÍTMÉ ­
NYEKRE, BELEÉRTVE A HAJÓKAT, VONATKOZÓ 
KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy – amennyiben alkal ­
mazandó – az alábbi követelményeket betartják a halászati termékeket kezel ő 
létesítményekben.  
A. A FRISS HALÁSZATI TERMÉKEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉ ­
NYEK  
1. Amennyiben a h űtött, csomagolatlan termékeket a szárazföldi létesít ­
ménybe érkezést követ ően nem osztják fel, adják fel, készítik el ő 
vagy dolgozzák fel azonnal, azokat megfelel ő létesítményekben jég 
alatt kell tárolni. A jeget a szükséges gyakorisággal kell cserélni. A 
csomagolt, friss halászati termékeket az olvadó jég h őmérsékletét 
közelítő hőmérsékletre kell h űteni. 
▼M6 
2. A fejeltávolítás és zsigerelés m űveleteit higiénikusan kell végrehajtani. 
Amennyiben zsigerelésre technikai és kereskedelmi szempontból is lehe ­
tőség van, azt a termék kifogása vagy partra szállítása után a lehet ő 
leggyorsabban kell végrehajtani. A terméket a m űvelet végrehajtását 
követően alaposan le kell mosni.  
▼B 
3. A filézés és darabolás m űveleteit úgy kell végrehajtani, hogy a filék és a 
szeletek szennyez ődése vagy megromlása elkerülhet ő legyen. A filék és 
a szeletek nem maradhatnak a munkaasztalon az el őkészítésükhöz szük ­
séges időn túlmenően. A filéket és szeleteket egyedi csomagolással kell 
ellátni, és, adott esetben, gy űjtőcsomagolásba kell helyezni, valamint 
előkészítésük után a lehet ő leghamarabb le kell h űteni. 
4. A jég alatt tárolt, csomagolatlan, el őkészített, friss halászati termékek 
feladására vagy tárolására alkalmazott tárolótartályoknak biztosítaniuk 
kell, hogy az olvadásból keletkez ő víz nem marad érintkezésben a 
termékekkel.  
5. Az egész és zsigerelt, friss halászati termékeket h űtött vízben lehet 
szállítani és tárolni a hajók fedélzetén. A partra szállítás után is h űtött 
vízben szállíthatók tovább, és az akvakultúraágazati létesítményekb ől 
így szállíthatják azokat egészen az els ő olyan szárazföldi létesítményig, 
amelyben a szállításon és osztályozáson kívül egyéb m űveletet végeznek 
azokon.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 57  
B. A FAGYASZTOTT TERMÉKEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
A halászati termékeket fagyasztó szárazföldi létesítményeknek a fagyasztó 
hajókra a VIII. szakasz I. fejezete I.C. részének 1. és 2. pontjában megálla ­
pított követelményeknek megfelel ő berendezésekkel kell rendelkezniük.  
C. A MECHANIKUSAN LEFEJTETT HALÁSZATI TERMÉKEKRE 
VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
A mechanikusan lefejtett halászati termékeket el őállító élelmiszeripari vállal ­
kozóknak biztosítaniuk kell az alábbi követelmények betartását.  
1. Az alapanyagoknak meg kell felelniük az alábbi követelményeknek.  
a) Csak egész hal és filézés utáni csont használható fel a mechanikusan 
lefejtett halászati termékek el őállításához.  
b) Minden alapanyagnak belekt ől mentesnek kell lennie.  
2. A gyártási folyamatnak meg kell felelnie az alábbi követelményeknek  
a) A mechanikai lefejtésnek a filézést követ ően indokolatlan késedelem 
nélkül meg kell történnie.  
b) Egész hal felhasználása esetén azokat el őzőleg zsigerelni kell, és meg 
kell mosni.  
c) Az előállítást követ ően a mechanikusan lefejtett halászati termékeket 
a lehető leggyorsabban le kell fagyasztani, vagy olyan termékkel kell 
egyesíteni, amelyet fagyasztásra vagy stabilizáló kezelésre szánnak.  
▼M11  
D. ÉLŐSKÖDŐKKEL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK  
1. Azoknak az élelmiszer-ipari vállalkozóknak, akik az uszonyos halakból és 
a lábasfej ű puhatestűekből származó következ ő termékeket hozzák forga ­
lomba:  
a) nyersen fogyasztásra szánt halászati termékek; vagy  
b) pácolt, sózott vagy máshogyan kezelt halászati termékek, ha a kezelés 
nem elégséges az életképes él ősködők elpusztításához,  
biztosítaniuk kell, hogy a nyersanyag vagy a késztermék az olyan élet ­
képes élősködők elpusztítása céljából, amelyek kockázatot jelenthetnek a 
fogyasztók egészsége szempontjából, fagyasztási eljáráson esett át.  
2. A tremadotáktól eltér ő élősködők esetében a fagyasztási eljárás abból áll, 
hogy a terméket minden részében legalább a következ ő hőmérsékletre 
hűtik: 
a) – 20 °C-ra legalább 24 óra id őtartamra; vagy  
b) – 35 °C-ra legalább 15 óra id őtartamra.  
3. Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak nem kell elvégezniük az 1. pontban 
ismertetett fagyasztási eljárást az alábbi halászati termékek esetében:  
a) amelyeket az életképes él ősködőket elpusztító h őkezelésnek vetettek 
alá, vagy fogyasztás el őtt annak vetnek alá. A tremadotáktól eltér ő 
élősködők esetében a terméket legalább 60 °C-ra kell melegíteni 
legalább egy perc id őtartamra;  
b) amelyeket az életképes él ősködők elpusztulásához kell ően hosszú 
ideig fagyasztott halászati termékként tároltak;  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 58  
c) vadon kifogott állatokból származó termékek, amennyiben:  
i. epidemiológiai adatok állnak rendelkezésre, amelyek azt mutatják, 
hogy a származási halászati terület az él ősködők jelenléte tekinte ­
tében nem jelent egészségügyi kockázatot; valamint  
ii. az illetékes hatóság erre engedélyt ad;  
d) amelyek halgazdálkodásból származnak, és amelyeket embriókból 
neveltek, és kizárólag olyan takarmánnyal etettek, amely nem 
tartalmaz egészségügyi kockázatot jelent ő életképes él ősködőket, és 
az alábbi követelmények egyike teljesül:  
i. kizárólag olyan környezetben nevelkedtek, amely mentes az élet ­
képes élősködőktől; vagy  
ii. az élelmiszer-ipari vállalkozó az illetékes hatóság által jóváhagyott 
eljárásokon keresztül ellen őrzi, hogy a halászati termékek nem 
jelentenek egészségügyi kockázatot életképes él ősködők jelenléte 
szempontjából.  
4. a) Forgalomba hozatalkor – kivéve, ha a terméket a végfelhasználónak 
szállítják – az 1. pontban említett halászati termékeket a fagyasztási 
eljárást végz ő élelmiszer-ipari vállalkozó által kiállított dokumen ­
tumnak kell kísérnie; e dokumentum tartalmazza, hogy milyen típusú 
fagyasztási eljárást alkalmaztak a termékek esetében.  
b) A 3. pont c) és d) alpontjában említett olyan halászati termékek forga ­
lomba hozatalát megel őzően, amelyeken nem végeztek fagyasztási 
kezelést, vagy amelyeken fogyasztásuk el őtt nem terveznek az egész ­
ségügyi kockázatot jelent ő életképes él ősködőket elpusztító kezelést 
végezni, az élelmiszer-ipari vállalkozónak biztosítania kell, hogy a 
halászati termékek olyan halászterületr ől vagy halgazdálkodásból szár ­
maznak, amely megfelel az említett pontok valamelyikében meghatá ­
rozott specifikus feltételeknek. Ez a rendelkezés a kereskedelmi 
okmányban feltüntetett információkkal vagy a halászati terméket 
kísérő bármely más információ megadásával teljesíthet ő. 
▼M6 __________  
IV. FEJEZET: BIZONYOS FELDOLGOZOTT HALÁSZATI TERMÉKEKRE 
VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell az alábbi követelmények 
betartását bizonyos feldolgozott halászati termékeket kezel ő létesítményekben.  
A. A RÁKOK ÉS KAGYLÓK F ŐZÉSÉVEL SZEMBEN TÁMASZTOTT 
KÖVETELMÉNYEK  
1. A főzést gyors h űtésnek kell követnie. Amennyiben más tartósítási 
módszert nem alkalmaznak, a h űtésnek addig kell folytatódnia, amíg a 
hőmérséklet meg nem közelíti az olvadó jég h őmérsékletét.  
2. A héj és a páncél eltávolításának higiénikusan kell történnie, a termék 
szennyeződése nélkül. Amennyiben ezt a m űveletet kézzel végzik, a 
munkásnak különös figyelmet kell fordítania a kézmosásra.  
3. A héj és a páncél eltávolítását követ ően a főzött terméket azonnal le kell 
fagyasztani, vagy a lehet ő leghamarabb le kell h űteni a VII. fejezetben 
meghatározott h őmérsékletre.  
B. EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT HALOLAJRA VONATKOZÓ 
KÖVETELMÉNYEK  
1. Az emberi fogyasztásra szánt halolaj elkészítése során használt nyers ­
anyagokra vonatkozó követelmények:  
a) a 852/2004/EK rendelet értelmében vagy ezzel a rendelettel össz ­
hangban nyilvántartásba vett vagy jóváhagyott létesítményb ől – 
ideértve a hajót is – származnak;  ▼M11
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 59  
b) olyan halászati termékb ől származnak, amely emberi fogyasztásra 
alkalmas és teljesíti az ebben a szakaszban meghatározott rendelkezé ­
seket;  
c) szállításuk és raktározásuk higiénikus körülmények között történik;  
d) a lehet ő leghamarabb le kell h űteni őket a VII. fejezetben meghatá ­
rozott hőmérsékletre.  
Az 1. pont d) alpontjától eltér ően az élelmiszer-ipari vállalkozó elte ­
kinthet a halászati termék h űtésétől, amennyiben az emberi fogyasztásra 
szánt halolaj el őállítása során egész halászati terméket használ, a nyers ­
anyagot pedig a berakodást követ ő 36 órán belül feldolgozza, feltéve, 
hogy a frissességre vonatkozó kritérium teljesül és összes illóbázikus 
nitrogéntartalma (TVB-N) nem lépi túl a 2074/2005/EK bizottsági rende ­
let (  1 ) II. mellékletében található II. szakasz I. fejezetének 1. pontjában 
meghatározott határértékeket.  
2. A halolaj gyártási eljárása során biztosítani kell, hogy a nyers halolaj 
előállítására szánt valamennyi nyersanyagot, amennyiben indokolt, többek 
között melegítési, sajtolási, elkülönítési, centrifugálási, feldolgozási, fino ­
mítási és tisztítási eljárás lépéseinek vessék alá, miel őtt a végs ő 
fogyasztói piacra kerülne.  
3. Amennyiben a nyersanyag és gyártási eljárás megfelel az emberi fogyasz ­
tásra szánt halolajra vonatkozó követelményeknek, az élelmiszer-ipari 
vállalkozó ugyanabban a létesítményben is el őállíthatja és tárolhatja az 
emberi fogyasztásra szánt halolajat, valamint a nem emberi fogyasztásra 
szánt halolajat és hallisztet.  
4. A specifikus közösségi jogszabály megalkotásáig az élelmiszer-ipari 
vállalkozónak biztosítania kell a végs ő fogyasztói piacon értékesítend ő 
halolajra vonatkozó nemzeti szabályok betartását is.  
▼B 
V. FEJEZET: A HALÁSZATI TERMÉKEKRE VONATKOZÓ EGÉSZSÉG ­
ÜGYI EL ŐÍRÁSOK  
A 852/2004/EK rendelettel összhangban elfogadott mikrobiológiai kritériumok 
betartásának biztosítása mellett az élelmiszeripari vállalkozóknak – a termék vagy 
a faj természetét ől függően – biztosítaniuk kell, hogy az emberi fogyasztásra forga ­
lomba hozott halászati termékek megfelelnek e fejezet el őírásainak.  ►M6 A B. és 
D. részben el őírt követelmények nem vonatkoznak az egészben lév ő halászati termé ­
kekre, amelyeket az emberi fogyasztásra szánt halolaj el őállítása során közvetlenül 
használnak. ◄ 
A. A HALÁSZATI TERMÉKEK ÉRZÉKSZERVI JELLEMZ ŐI 
Az élelmiszeripari vállalkozóknak végre kell hajtaniuk a halászati termékek 
érzékszervi vizsgálatát. E vizsgálatnak különösen azt kell biztosítania, hogy a 
halászati termékek megfelelnek minden frissességre vonatkozó kritériumnak.  
B. HISZTAMIN  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a hisztaminra 
vonatkozó határértékeket nem lépik túl.  
C. ÖSSZES ILLÉKONY NITROGÉN  
A fel nem dolgozott halászati termékek nem hozhatók forgalomba, ha a 
kémiai vizsgálatok azt mutatják, hogy a TVB-N és a TMA-N határértékeket 
túllépték.  
D. ÉLŐSKÖDŐK 
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a halászati 
termékek a forgalomba hozatal el őtt vizuális vizsgálaton esnek át a látható 
élősködők kimutatása érdekében. Emberi fogyasztásra nem hozhatnak forga ­
lomba élősködők által nyilvánvalóan fert őzött halászati termékeket.  ▼M6 
( 1 ) HL L 338., 2005.12.22., 27. o.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 60  
E. AZ EMBERI EGÉSZSÉGRE ÁRTALMAS TOXINOK  
▼M6 
1. A következ ő családokba tartozó mérgez ő halakból származó halászati 
terméket nem lehet forgalomba hozni:  Tetraodontidae, Molidae, Diodon ­
tidae és Canthigasteridae . 
A Gempylidae  családba tartozó halból, különösen  Ruvettus pretiosusból  
és Lepidocybium flavobrunneumból  származó friss, el őkészített, fagyasz ­
tott és feldolgozott halászati termék csak véd őcsomagolással/csomago ­
lással ellátott filé formájában hozható forgalomba, és megfelel ően kell 
címkézni, ami ellátja a fogyasztót az elkészítéssel/f őzéssel, valamint a 
káros emészt őszervi hatásokat okozó anyagok jelenlétére vonatkozó 
kockázatokkal kapcsolatos információkkal.  
A címkén a köznapi elnevezést a halászati termék tudományos nevének is 
kísérnie kell.  
▼B 
2. A biotoxinokat, úgymint ciguatoxint vagy izombénító toxinokat tartal ­
mazó halászati termékeket tilos forgalomba hozni. Az él ő kagylókból, 
tüskésbőrűekből, zsákállatokból és tengeri csigákból nyert halászati 
termékek azonban forgalomba hozhatók, ha azokat a VII. szakasszal össz ­
hangban állították el ő, és megfelelnek az említett szakasz V. fejezete 2. 
pontjában megállapított el őírásoknak.  
VI. FEJEZET: A HALÁSZATI TERMÉKEK EGYEDI CSOMAGOLÁSA ÉS 
GYŰJTŐCSOMAGOLÁSA  
1. Azoknak a tartályoknak, amelyekben a friss halászati termékeket jég alatt 
tartják, vízállónak kell lenniük, és biztosítaniuk kell, hogy az olvadásból 
keletkező víz nem marad érintkezésben a termékekkel.  
2. A hajók fedélzetén készült fagyasztott tömböket megfelel ő egyedi csomago ­
lással kell ellátni a partra szállítás el őtt. 
3. Amennyiben a halászati termékeket a halászhajók fedélzetén látják el egyedi 
csomagolással, az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy:  
a) az egyedi csomagolás anyaga nem válik szennyez ődés forrásává;  
b) az egyedi csomagolás anyagát olyan módon tárolják, hogy az nincs kitéve 
szennyeződés kockázatának;  
c) az újbóli felhasználásra szánt egyedi csomagolás anyaga könnyen tisztít ­
ható, és amennyiben szükséges, fert őtleníthető. 
VII. FEJEZET: A HALÁSZATI TERMÉKEK TÁROLÁSA  
A halászati terméket tároló élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell az 
alábbi követelmények betartását.  
1. A friss halászati termékeket, a felengedett feldolgozatlan halászati termé ­
keket és a rákokból és kagylókból f őzött és leh űtött termékeket az olvadó 
jég hőmérsékletét megközelít ő hőmérsékleten kell tartani.  
▼M9 
2. A fagyasztott halászati termékeket – a termék minden részében – 18 °C-ot 
meg nem haladó h őmérsékleten kell tartani; a konzervgyártásra szánt, erede ­
tileg páclében fagyasztott egész hal azonban tartható – 9 °C vagy az alatti 
hőmérsékleten is.  
▼B 
3. Az él ő halászati termékeket olyan h őmérsékleten és módon kell tárolni, ami 
nem befolyásolja hátrányosan az élelmiszerbiztonságot és a termékek életké ­
pességét.  
VIII. FEJEZET: A HALÁSZATI TERMÉKEK SZÁLLÍTÁSA  
A halászati termékeket szállító élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell 
az alábbi követelmények betartását.  
1. A szállítás alatt a halászati termékeket a kívánt h őmérsékleten kell tartani. 
Különösen:  
a) a friss halászati termékeket, a felengedett feldolgozatlan halászati termé ­
keket és a rákokból és kagylókból f őzött és leh űtött termékeket az olvadó 
jég hőmérsékletét közelít ő hőmérsékleten kell tartani;  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 61  
b) a fagyasztott halászati termékeket, a konzervgyártásra szánt, eredetileg 
páclében fagyasztott egész hal kivételével, a szállítás alatt – 18 °C-nál 
alacsonyabb egyenletes h őmérsékleten kell tartani a termék minden részé ­
ben, rövid, maximum 3 °C-os, növekv ő hőmérséklet-ingadozások mellett.  
▼B 
2. Az élelmiszeripari vállalkozónak nem kell megfelelnie az 1. b) pontnak, ha a 
fagyasztott halászati terméket h űtőházból szállítják egy engedélyezett létesít ­
ménybe, hogy azt odaérkezéskor felengedjék el őkészítés és/vagy feldolgozás 
céljából, amennyiben az út rövid, és a hatáskörrel rendelkez ő hatóság erre 
engedélyt ad.  
3. Ha a halászati terméket jég alatt tartják, az olvadásból keletkez ő víz nem 
maradhat érintkezésben a termékekkel.  
4. Az él ő állapotban forgalomba hozott halászati termékeket olyan módon kell 
szállítani, ami nem befolyásolja hátrányosan az élelmiszerbiztonságot és a 
termékek életképességét.  
▼M3 
IX. SZAKASZ: NYERSTEJ, KOLOSZTRUM, TEJTERMÉKEK ÉS 
KOLOSZTRUMALAPÚ TERMÉKEK  
E szakasz alkalmazásában:  
1. „Kolosztrum”: az állat születése után legfeljebb 3–5 nappal az eml őmirigyek 
által a nyerstej termel ődését megel őzően kiválasztott, antitestekben és 
ásványi anyagokban gazdag folyadék.  
2. „Kolosztrumalapú termékek”: feldolgozott termékek, amelyek a kolosztrum 
feldolgozásából vagy az ilyen feldolgozott termékek további feldolgozásából 
származnak.  
I. FEJEZET: NYERSTEJ ÉS KOLOSZTRUM – ELS ŐDLEGES 
TERMELÉS  
A nyerstejet és kolosztrumot el őállító vagy, adott esetben, begy űjtő élelmiszer- 
ipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell az e fejezetben megállapított követelmé ­
nyek betartását.  
I. NYERSTEJ ÉS KOLOSZTRUM EL ŐÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ 
EGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEK  
1. A nyerstejnek és a kolosztrumnak olyan állatokból kell származnia,  
a) amelyek nem mutatják a tejen és a kolosztrumon keresztül az 
emberre átvihet ő fertőző betegségek tüneteit;  
b) amelyek jó általános egészségi állapotban vannak, nem mutatják 
olyan betegség jeleit, amely a tej és a kolosztrum szennyez ődését 
eredményezheti, és különösen nem szenvednek az ivarszervek vála ­
dékos fert őzésében, hasmenéssel és lázzal járó bélgyulladásban, vagy 
a tőgy felismerhet ő gyulladásában;  
c) amelyeknek nincs olyan t őgysebük, amely hatással lenne a tejre és a 
kolosztrumra;  
d) amelyek a 96/23/EK irányelv értelmében nem kaptak tiltott szereket 
vagy készítményeket, és amelyek nem estek át illegális kezelésen;  ▼M9
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 62  
e) amelyek vonatkozásában, amennyiben kaptak engedélyezett szereket 
vagy készítményeket, betartották az említett szerekre vagy készítmé ­
nyekre el őírt élelmezés-egészségügyi várakozási id őket. 
2. a) Különösen brucellózis tekintetében a nyerstejnek és a kolosztrumnak:  
i. olyan tehenekb ől vagy bivalyokból kell származnia, amelyek a 
64/432/EGK irányelv (  1 ) szerint brucellózistól mentes vagy hiva ­
talosan mentes állományba tartoznak;  
ii. olyan juhokból vagy kecskékb ől kell származnia, amelyek a 
91/68/EGK irányelv (  2 ) szerint brucellózistól mentes vagy hiva ­
talosan mentes állományba tartoznak; vagy  
iii. olyan egyéb fajok n őivarú egyedeit ől kell származnia, amelyek – 
a brucellózisra fogékony fajok esetében – olyan állományba 
tartoznak, amelyeket a betegség szempontjából rendszeresen 
ellenőriznek a hatáskörrel rendelkez ő hatóság által jóváhagyott 
ellenőrzési terv szerint.  
b) A güm őkór tekintetében a nyerstejnek és a kolosztrumnak:  
i. olyan tehenekb ől vagy bivalyokból kell származnia, amelyek a 
64/432/EGK irányelv szerint güm őkórtól hivatalosan mentes állo ­
mányba tartoznak; vagy  
ii. olyan egyéb fajok n őivarú egyedeit ől kell származnia, amelyek – 
a gümőkórra fogékony fajok esetében – olyan állományba tartoz ­
nak, amelyeket a betegség szempontjából rendszeresen ellen ­ 
őriznek a hatáskörrel rendelkez ő hatóság által jóváhagyott ellen ­ 
őrzési terv szerint.  
c) Amennyiben a kecskéket a tehenekkel együtt tartják, a kecskéket is 
meg kell vizsgálni, és tesztelni kell güm őkórra.  
3. A hatáskörrel rendelkez ő hatóság engedélyével azonban a 2. pont köve ­
telményeinek meg nem felel ő állatoktól származó nyerstejet is fel lehet 
használni:  
a) olyan tehenek vagy bivalyok esetében, amelyek nem mutatnak 
pozitív reakciót a güm őkór- vagy brucellózistesztre, és amelyeken 
nem tapasztalhatóak e betegségek tünetei sem, miután a nyerstej 
hőkezelésen esett át, és negatív reakciót mutat az alkalikusfoszfa ­
táz-próbára;  
b) olyan juhok vagy kecskék esetében, amelyek nem mutatnak pozitív 
reakciót a brucellózistesztre, vagy amelyeket egy jóváhagyott mente ­
sítési program keretében beoltottak brucellózis ellen, és amelyeken 
nem tapasztalhatóak e betegség tünetei,  
i. a legalább kéthónapos érlelési idej ű sajtok készítésére; vagy  
ii. miután a nyerstej h őkezelésen esett át és negatív reakciót mutat az 
alkalikusfoszfatáz-próbára; valamint  
c) olyan egyéb fajok n őivarú egyedei esetében, amelyek nem mutatnak 
pozitív reakciót a güm őkór- vagy brucellózistesztre, és amelyeken 
nem tapasztalhatóak e betegségek tünetei sem, de olyan állományhoz 
tartoznak, ahol a 2. a) pont iii. alpontjában vagy a 2. b) pont ii. 
alpontjában említett ellen őrzéseket követ ően gümőkórt vagy brucel ­
lózist fedeztek fel, ha a nyerstejet olyan kezelésnek vetik alá, ami 
garantálja a biztonságosságát.  ▼M3 
( 1 ) A Tanács 1964. június 26-i 64/432/EGK irányelve a szarvasmarhafélék és a sertések 
Közösségen belüli kereskedelmét érint ő állat-egészségügyi problémákról (HL 121., 
1964.7.29., 1977/64. o.) A legutóbb a 21/2004/EK rendelettel (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.) 
módosított irányelv. 
( 2 ) A Tanács 1991. január 28-i 91/68/EGK irányelve a juh- és kecskefélék Közösségen 
belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekr ől (HL L 46., 1991.2.19., 
19. o.). A legutóbb a 2005/932/EK bizottsági határozattal (HL L 340., 2005.12.23., 
68. o.) módosított irányelv.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 63  
4. Az 1–3. pont el őírásainak meg nem felel ő állat – különösen olyan állat, 
amely pozitív reakciót mutat a 64/432/EGK és a 91/68/EGK irányelvben 
megállapított, güm őkórra vagy brucellózisra vonatkozó profilaktikus 
tesztre – nyersteje és kolosztruma nem használható fel emberi fogyasz ­
tásra.  
5. Az 1. vagy 2. pontban említett betegségek bármelyikével fert őzött vagy 
fertőzésgyanús állatok elkülönítésének hatékonynak kell lennie, hogy 
elkerülhet ő legyen bármely, a más állatok tejére és kolosztrumára hátrá ­
nyos hatás.  
II. A TEJ- ÉS KOLOSZTRUMTERMEL Ő GAZDASÁGOK HIGIÉNIÁJA  
A. A helyiségekre és berendezésekre vonatkozó követelmények  
1. A fej őberendezéseket és azokat a helyiségeket, amelyekben a tejet 
tárolják, kezelik vagy h űtik, úgy kell elhelyezni és kialakítani, hogy 
a tej és a föcstej szennyez ődésének kockázata minimális legyen.  
2. A tej és a kolosztrum raktározására használt helyiségeket védeni 
kell a kártev ők ellen, megfelel ően el kell különíteni azoktól a helyi ­
ségektől, ahol az állatokat tartják, és – amennyiben a B. részben 
megállapított követelmények betartása érdekében szükséges – 
megfelelő hűtőberendezéssel kell felszerelni.  
3. A berendezések olyan felületei, amelyek érintkezésbe kerülnek a 
tejjel és a kolosztrummal (a fejésre, begy űjtésre és szállításra szol ­
gáló tartályok, tárolótartályok, tartályok stb.), legyenek könnyen 
tisztíthatók, és szükség szerint fert őtleníthetők, valamint legyenek 
jó állapotban. Ehhez sima, mosható és nem mérgez ő anyagokra van 
szükség  
4. Használat után a felületeket le kell tisztítani, amennyiben szükséges, 
fertőtleníteni kell. Minden szállítás után, vagy – ha a kirakodás és a 
következő berakodás között igen rövid id ő telik el – minden szál ­
lítási sorozat után, de minden esetben legalább naponta egyszer a 
nyerstej és a föcstej szállítására használt tárolótartályokat és a tartá ­
lyokat megfelel ő módon ki kell tisztítani, és fert őtleníteni kell az 
újbóli használat el őtt. 
B. Higiénia a fejés, a begy űjtés és a szállítás alatt  
1. A fejést higiénikusan kell végezni, különösen annak biztosítása 
mellett:  
a) hogy a fejés megkezdése el őtt a tőgybimbók, a t őgy és a 
környező részek tiszták legyenek;  
b) hogy az egyes állatoktól származó tejet és föcstejet érzékszervi 
vagy fizikai-kémiai rendellenességek tekintetében ellen őrizze a 
fejő, vagy hasonló eredményeket elér ő módszer, és hogy az 
ilyen rendellenességeket mutató tejet és föcstejet nem használják 
emberi fogyasztásra;  
c) hogy a t őgy betegségeinek klinikai tüneteit mutató állatoktól 
származó tejet és kolosztrumot ne használják az állatorvos 
utasításaitól eltér ő formában;  
d) hogy az olyan állatorvosi kezelésen átesett állatokat, amelynek 
során maradékanyagok juthatnak a tejbe és a kolosztrumba, 
azonosítják, valamint hogy az el őírt élelmezés-egészségügyi 
várakozási id ő letelte el őtt az ilyen állatoktól származó tejet és 
föcstejet nem használják emberi fogyasztásra; valamint  ▼M3
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 64  
e) hogy a t őgybimbók merítéses és permetez ő kezelését csak a 
biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 
16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (  1 ) 
meghatározott eljárásokkal összhangban történ ő engedélyeztetést 
vagy nyilvántartásba vételt követ ően alkalmazzák;  
f) hogy a kolosztrumot elkülönítve fejik ki, és nem keverik a 
nyerstejjel.  
2. A tejet és a kolosztrumot közvetlenül a fejést követ ően egy olyan 
tiszta helyen kell tartani, amelynek kialakítása és felszereltsége 
megakadályozza a szennyez ődést. 
a) A tejet azonnal le kell h űteni legalább 8 °C h őmérsékletre napi 
begyűjtés esetén, vagy legalább 6 °C h őmérsékletre, ha a 
begyűjtés nem naponta történik.  
b) A kolosztrumot azonnal le kell h űteni legalább 8 °C h őmérsék­
letre napi begy űjtés esetén, vagy legalább 6 °C h őmérsékletre, 
ha a begy űjtés nem naponta történik, vagy le kell fagyasztani.  
3. A szállítás alatt fenn kell tartani a h űtési láncot, és a rendeltetési 
létesítménybe történ ő megérkezéskor a tej és a kolosztrum h őmér­
séklete nem haladhatja meg a 10 °C-ot.  
4. Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak nem kell eleget tenniük a 2. és 
3. pontban megállapított h őmérsékleti követelményeknek, ha a tej 
megfelel a III. részben el őírt feltételeknek, és:  
a) a tejet a fejés után két órával feldolgozzák; vagy  
b) bizonyos tejtermékek el őállításához kapcsolódó technológiai 
okokból magasabb h őmérsékletre van szükség, és erre a hatás ­
körrel rendelkez ő hatóság engedélyt ad.  
C. Személyzeti higiénia  
1. A fejést végz ő és/vagy a nyerstejet és kolosztrumot kezel ő 
személyeknek megfelel ő, tiszta ruházatot kell viselniük.  
2. A fejést végz ő személyeknek magas szint ű személyes tisztaságot 
kell fenntartaniuk. A fejés helyének közelében megfelel ő berende­
zéseket kell biztosítani ahhoz, hogy a fejést, illetve a nyerstej és a 
kolosztrum kezelését végz ő személyek megmoshassák a kezüket és 
a karjukat.  
III. NYERSTEJRE ÉS KOLOSZTRUMRA VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK  
1. a) A nyerstejre vonatkozó alábbi kritériumokat addig kell alkalmazni, 
amíg specifikusabb jogszabályok keretében meg nem állapítják a tej 
és a tejtermékek min őségére vonatkozó el őírásokat.  
b) A kolosztrumra vonatkozó nemzeti kritériumokat a csíraszám, a 
szomatikus sejtszám és a gátlóanyagok tekintetében addig kell alkal ­
mazni, amíg meg nem állapítják a különleges közösségi jogszabályo ­
kat. 
2. A tejtermel ő gazdaságokban összegy űjtött nyerstejb ől és kolosztrumból 
véletlenszer ű mintavétellel vett reprezentatív számú mintákat ellen őrizni 
kell abból a szempontból, hogy a nyerstej esetében eleget tesznek-e a 3. 
és 4. pontnak és a kolosztrum esetében az 1. pont b) alpontjában említett 
meglévő nemzeti kritériumoknak. Az ellen őrzést az alábbiak vagy az 
alábbiak nevében hajtják végre:  
a) a tejet el őállító élelmiszer-ipari vállalkozó;  ▼M3 
( 1 ) HL L 123., 1998.2.24., 1. o. A legutóbb a 2006/50/EK bizottsági irányelvvel (HL L 142., 
2006.5.30., 6. o.) módosított irányelv.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 65  
b) a tejet összegy űjtő és feldolgozó élelmiszer-ipari vállalkozó;  
c) élelmiszer-ipari vállalkozók egy csoportja; vagy  
d) országos vagy regionális ellen őrzési program keretein belül.  
3. a) Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak olyan eljárásokat kell kezdemé ­
nyezniük, amelyek biztosítják, hogy a nyerstej megfelel az alábbi 
kritériumoknak:  
i. nyers tehéntej esetében: 
Összcsíraszám 30 °C-on (1 ml-ben)  ≤ 100 000 (*)  
Szomatikus sejtszám (1 ml-ben)  ≤ 400 000 (**)  
(*) Két hónapos id őszak mozgó mértani átlaga, legalább havi két mintá ­ 
val. 
(**) Három hónapos id őszak mozgó mértani átlaga, legalább havi egy 
mintával, kivéve, ha a hatáskörrel rendelkez ő hatóság más módszert 
határoz meg a termelési szintekben jelentkez ő szezonális változások 
figyelembevételére.  
ii. egyéb fajok egyedib ől származó nyerstej esetében: 
Összcsíraszám 30 °C-on (1 ml-ben)  ≤ 1 500 000 (*)  
(*) Két hónapos id őszak mozgó mértani átlaga, legalább havi két mintával.  
b) Ha azonban a tehént ől különböz ő fajok nyerstejét h őkezelést nem 
tartalmazó folyamat során nyerstejjel készült termékek el őállítására 
szándékozzák felhasználni, az élelmiszer-ipari vállalkozóknak lépé- 
seket kell tenniük annak biztosítására, hogy a felhasznált nyerstej 
megfelel az alábbi követelménynek: 
Összcsíraszám 30 °C-on (1 ml-ben)  ≤ 500 000 (*)  
(*) Két hónapos id őszak mozgó mértani átlaga, legalább havi két mintával.  
4. A 96/23/EK irányelv sérelme nélkül az élelmiszer-ipari vállalkozóknak 
eljárásokat kell kezdeményezniük annak biztosítására, hogy a nyerstejet 
nem hozzák forgalomba, ha  
a) olyan mennyiségben tartalmaz gátlóanyagokat, ami a 2377/90/EGK 
rendelet (  1 ) I. és III. mellékletében említett anyagok valamelyikének 
tekintetében meghaladja az említett rendelet által engedélyezett 
mennyiséget; vagy  
b) a gátlóanyagok összevont mennyisége meghaladja valamely engedé ­
lyezett legnagyobb mennyiséget.  
5. Amennyiben a nyerstej nem felel meg a 3. vagy 4. pontnak, az élelmi ­
szer-ipari vállalkozónak tájékoztatnia kell a hatáskörrel rendelkez ő ható­
ságot, és intézkedéseket kell tennie a helyzet javítására.  ▼M3 
( 1 ) A Tanács 1990. június 26-i 2377/90/EGK rendelete az állati eredet ű élelmiszerekben 
található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek 
megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról (HL L 224., 1990.8.18., 1. o.). 
A legutóbb az 1231/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 225., 2006.8.17., 3. o.) módo ­
sított rendelet.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 66  
II. FEJEZET: A TEJTERMÉKEKRE ÉS A KOLOSZTRUMALAPÚ 
TERMÉKEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
I. HŐMÉRSÉKLETI KÖVETELMÉNYEK  
1. Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a tejfeldol ­
gozó létesítményben történ ő átvételkor:  
a) a tejet gyorsan legalább 6 °C h őmérsékletre h űtik le;  
b) a kolosztrumot gyorsan legalább 6 °C h őmérsékletre h űtik le vagy 
fagyasztva tartják,  
és feldolgozásig ezen a h őmérsékleten tartják.  
2. Az élelmiszer-ipari vállalkozók azonban magasabb h őmérsékleten is 
tarthatják a tejet és a kolosztrumot, ha:  
a) a feldolgozás a fejés után azonnal, vagy a feldolgozó létesítményben 
történő átvétel után négy órával megkezd ődik; vagy  
b) a hatáskörrel rendelkez ő hatóság bizonyos tejtermékek el őállításával 
kapcsolatos technológiai okokból engedélyezi a magasabb h őmérsék­
letet.  
II. A HŐKEZELÉSRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
1. Amikor a nyerstej, kolosztrum, tejtermék vagy kolosztrumalapú termék 
hőkezelésen esik át, az élelmiszer-ipari vállalkozóknak biztosítaniuk 
kell, hogy az megfelel a 852/2004/EK rendelet II. melléklete XI. feje ­
zete követelményeinek. Az alábbi eljárások alkalmazása során külö ­
nösen arról kell gondoskodniuk, hogy azok eleget tesznek az említett 
előírásoknak:  
a) A paszt őrözést a következ őket tartalmazó kezeléssel érik el:  
i. magas h őmérséklet rövid ideig (legalább 72 °C 15 másodpercig);  
ii. alacsony h őmérséklet hosszú ideig (legalább 63 °C 30 percig); 
vagy  
iii. az id ő-hőmérséklet feltételek bármely más kombinációja az 
egyenérték ű hatás elérése érdekében,  
hogy a termékek adott esetben az ilyen kezelés után az alkalin-foszfatáz- 
vizsgálatra negatív reakciót adjanak.  
b) Az ultramagas h őmérsékleten történ ő hőkezelést (UHT) a követke ­
zőket tartalmazó kezeléssel érik el:  
i. magas h őmérsékleten rövid ideig történ ő a folyamatos h őhatás 
(135 °C-nál nem kevesebb h őmérsékleten, megfelel ő idő kombiná ­
ciójával), hogy ne legyenek olyan életképes mikroorganizmusok  ▼M3
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 67  
vagy spórák, amelyek a kezelt termékekben növekedésre képesek, 
amikor azt aszeptikus zárt tartályban szobah őmérsékleten tartják; és  
ii. elegend ő annak biztosításához, hogy a termékek mikrobiológia ­
ilag stabilak maradjanak, azt követ ően, hogy azokat zárt 
tartályban 15 napig 30 °C-on, vagy 7 napig 55 °C-on inkubálták, 
vagy bármely más olyan módszert követ ően, ami kimutatja, hogy 
megfelelő hőkezelést alkalmaztak.  
2. Amikor az élelmiszer-ipari vállalkozó azt mérlegeli, végezzen-e h őkeze­
lést a nyerstejen és a kolosztrumon:  
a) figyelembe kell vennie a 852/2004/EK rendelet szerinti HACCP- 
elvekkel összhangban kialakított eljárásokat; valamint  
b) meg kell felelnie a hatáskörrel rendelkez ő hatóság által a létesítmé ­
nyek engedélyezése, vagy a 854/2004/EK rendelettel összhangban 
végrehajtott ellen őrzések alkalmával e tekintetben meghatározott 
követelményeknek.  
III. A NYERS TEHÉNTEJRE VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK  
▼M6 
1. A tejtermékeket el őállító élelmiszer-ipari vállalkozónak eljárásokat kell 
kezdeményeznie, hogy – a h őkezelés el őtt közvetlenül, ha annak a 
HACCP-alapú eljárásokban meghatározott elfogadási id őszaka lejárt – 
biztosítsa a következ őket: 
a) a tejtermék el őállítására használt nyerstej összcsíraszáma 
30 °C hőmérsékleten kevesebb mint 300 000/ml; továbbá,  
b) a tejtermék el őállítására használt h őkezelt tehéntej összcsíraszáma 
30 °C hőmérsékleten kevesebb mint 100 000/ml.  
▼M3 
2. Amennyiben a tej nem felel meg az 1. pontban megállapított kritériu ­
moknak, az élelmiszer-ipari vállalkozónak tájékoztatnia kell a hatás ­
körrel rendelkez ő hatóságot, és intézkedéseket kell hoznia a helyzet 
javítására.  
III. FEJEZET: EGYEDI CSOMAGOLÁS ÉS GY ŰJTŐCSOMAGOLÁS  
A fogyasztói csomagokat közvetlenül a töltés után szennyez ődést megakadályozó 
záróelemmel kell lezárni abban a létesítményben, ahol a folyékony tejtermékek és 
kolosztrumalapú termékek utolsó h őkezelésére sor kerül. A záró rendszer kiala ­
kítása olyan legyen, hogy nyitás után a nyitott állapot egyértelm ű és könnyen 
ellenőrizhető legyen.  
IV. FEJEZET: CÍMKÉZÉS  
1. A 2000/13/EK irányelv el őírásai mellett, kivéve annak a 13. cikke (4) és (5) 
bekezdésében el őirányzott eseteket, a címkézésnek egyértelm űen mutatnia 
kell: 
a) a közvetlen emberi fogyasztásra szánt nyerstej esetében a „nyerstej” szót;  
b) azon nyerstejjel készült termékek esetében, amelyek el őállítási folyamata 
nem tartalmaz h őkezelést, illetve fizikai vagy kémiai kezelést, a „nyers ­
tejjel készült” szavakat;  
c) kolosztrum esetében a „kolosztrum” szót;  
d) kolosztrummal készült termékek esetében a „kolosztrummal készült” 
szavakat.  
2. Az 1. pont el őírásai a kiskereskedelmi forgalomba szánt termékekre vonat ­
koznak. A „címkézés” kifejezés magában foglal bármilyen csomagolást, 
terméket kísér ő vagy arra vonatkozó okmányt, értesítést, címkét, gy űrűt 
vagy karikát.  ▼M3
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 68  
V. FEJEZET: AZONOSÍTÓ JELÖLÉS  
A II. melléklet I. szakaszának el őírásaitól eltérve:  
1. a létesítmény engedélyezési számának feltüntetése helyett, az azonosító 
jelölés utalást tartalmazhat arra, hogy a véd őcsomagoláson vagy a csomago ­
láson hol van feltüntetve a létesítmény engedélyezési száma;  
2. újra felhasználható palackok esetén elég, ha az azonosító jelölés csak a 
szállító ország kezd őbetűit és a létesítmény engedélyezési számát tartal ­
mazza.  
▼B 
X. SZAKASZ: TOJÁSOK ÉS TOJÁSTERMÉKEK  
I. FEJEZET: TOJÁSOK  
1. A tojásokat tisztán, szárazon, idegen szagoktól mentesen, a rázkódástól és a 
közvetlen napfényt ől hatékonyan védve kell tartani a termel ő helyiségeiben a 
fogyasztónak történ ő értékesítésig.  
▼M6 
2. A tojásokat a végs ő fogyasztónak történ ő értékesítésig olyan, lehet őleg 
állandó h őmérsékleten kell tárolni és szállítani, amely a legjobban megfelel 
higiéniai tulajdonságok optimális meg őrzésére, kivéve, ha az illetékes 
hatóság nemzeti h őmérsékleti követelményeket ír el ő a tojástároló helyi ­
ségekre, valamint az ilyen tárolóhelyiségek közötti tojásszállítást végz ő 
járművekre.  
▼B 
3. A tojásokat, a tojásrakást követ ően 21 napon belül a fogyasztóhoz kell 
szállítani.  
II. FEJEZET: TOJÁSTERMÉKEK  
I. A LÉTESÍTMÉNYEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a tojástermékeket 
előállító létesítményeket úgy alakítják ki, tervezik meg és szerelik fel, hogy 
biztosítható legyen az alábbi m űveletek elkülönítése:  
1. mosás, szárítás és a szennyezett tojások fert őtlenítése, amennyiben ilyen 
műveleteket végeznek;  
2. a tojások feltörése, tartalmuk összegy űjtése, valamint a héj és a 
héjhártya eltávolítása;  
és 
3. az 1. és 2. pontban említettekt ől eltérő műveletek.  
II. A TOJÁSTERMÉKEK EL ŐÁLLÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT ALAP ­
ANYAGOK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a tojástermékek 
előállításához használt alapanyagok megfelelnek az alábbi követelmények ­
nek. 
▼M6 
1. A tojástermékek el őállításához használt tojás héjának teljesen kiala ­
kultnak és repedésmentesnek kell lennie. Tojáslé vagy tojástermék el őál­
lításához azonban repedt tojás is felhasználható, ha a termel őlétesítmény 
vagy a csomagoló központ közvetlenül egy tojáslé el őállítására jóváha ­
gyott létesítménybe, vagy egy feldolgozó létesítménybe továbbszállítja, 
ahol azt a lehet ő leghamarabb feltörik.  
▼B 
2. Az arra a célra engedélyezett létesítményb ől származó tojáslét alap ­
anyagként fel lehet használni. A tojáslét a III. rész 1., 2., 3., 4. és 7. 
pontjának követelményeivel összhangban kell el őállítani.  ▼M3
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 69  
III. A TOJÁSTERMÉKEK EL ŐÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖN ­
LEGES HIGIÉNIAI KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a tojástermékek 
előállítása, kezelése és tárolása alatt minden m űveletet a szennyez ődés elke­
rülésével hajtanak végre, különösen az alábbi követelmények betartásával.  
1. A tojásokat nem lehet addig feltörni, amíg nem tiszták és szárazak.  
2. A tojásokat a szennyez ődés a minimalizálása mellett kell feltörni, külö ­
nösen a többi m űvelettől történő megfelel ő elkülönítés biztosításával A 
repedt tojásokat a lehet ő leghamarabb fel kell dolgozni.  
3. A tyúk-, pulyka- vagy gyöngytyúktojástól különböz ő tojásokat elkülö ­
nítve kell kezelni és feldolgozni. Minden berendezést meg kell tisztítani, 
és fertőtleníteni kell, miel őtt a tyúk-, pulyka- vagy gyöngytyúktojás 
feldolgozása folytatódna.  
4. A tojás tartalma nem nyerhet ő ki a tojás centrifugálásával vagy sajtolá ­
sával, és a tojáshéjban maradt, emberi fogyasztásra szánt tojásfehérje 
sem nyerhet ő ki centrifugálással.  
▼M1 
5. A feltörés után a tojáslé minden részét a lehet ő leggyorsabban fel kell 
dolgozni a mikrobiológiai veszélyek elkerülése vagy azok elfogadható 
szintre való csökkentése érdekében. A nem megfelel ően feldolgozott 
tétel azonnal ismét feldolgozható ugyanabban a létesítményben, ha a 
feldolgozás azt emberi fogyasztásra alkalmassá teszi. Amennyiben egy 
tételt emberi fogyasztásra alkalmatlannak találnak, azt denaturálni kell 
annak biztosítására, hogy nem kerül emberi fogyasztásra.  
▼B 
6. Az olyan tojásfehérjét nem kell feldolgozni, amely a kés őbb hőkezelésre 
szánt, szárított vagy kristályosított albumin el őállítására szolgál.  
7. Amennyiben a feldolgozást nem végzik el azonnal a feltörés után, a 
tojáslét fagyasztva vagy 4 °C alatti h őmérsékleten kell tárolni. Feldol ­
gozás előtt a 4 °C h őmérsékleten történ ő tárolás ideje nem haladhatja 
meg a 48 órát. Ezek a követelmények azonban nem vonatkoznak a 
cukormentesítésre kerül ő termékekre, ha a cukormentesítést a lehet ő 
leghamarabb elvégzik.  
8. Azokat a termékeket, amelyeket szobah őmérsékleten való tároláshoz 
nem stabilizáltak, legalább 4 °C h őmérsékletre kell leh űteni. A fagyasz ­
tani való termékeket a feldolgozás után azonnal le kell fagyasztani.  
IV. VIZSGÁLATI EL ŐÍRÁSOK  
1. A 3-OH-vajsav koncentrációja nem haladhatja meg a 10 mg/kg mennyi ­
séget a nem módosított tojástermékek szárazanyag tartalmában.  
2. A tojástermékek el őállítására használt alapanyag tejsav tartalma nem 
haladhatja meg az 1 g/kg értéket a szárazanyag tartalomban. Erjesztett 
tojástermékek esetében azonban ez az az érték, amelyet az erjesztési 
folyamat el őtt regisztrálni kell.  
3. A tojáshéjmaradék, a héjhártya és egyéb részek mennyisége a feldolgo ­
zott tojástermékben nem haladhatja meg a 100 mg/kg értéket.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 70  
V. CÍMKÉZÉS ÉS AZONOSÍTÓ JELÖLÉS  
1. A II. melléklet I. szakaszában megállapított, az azonosító jelölésre 
vonatkozó általános követelmények mellett a nem kiskereskedelmi célra, 
hanem egyéb termékek összetev őjeként felhasználásra szánt tojáster ­
mékek szállítmányainak olyan címkével kell rendelkezniük, amely 
megadja azt a h őmérsékletet, amelyen a tojástermékeket tartani kell, 
és azt az id őszakot, amely alatt az eltarthatóság így még biztosítható.  
▼M1 
2. Tojáslé esetében az 1. pontban említett címkének a „nem pasztörizált 
tojáslé – a rendeltetési helyen kezelend ő” szavakat is tartalmaznia kell, 
és meg kell jelölnie a feltörés dátumát és óráját is.  
▼B 
XI. SZAKASZ: BÉKACOMB ÉS CSIGÁK  
A békacombot vagy csigát emberi fogyasztásra el őkészítő élelmiszeripari vállal ­
kozóknak biztosítaniuk kell az alábbi követelmények betartását.  
1. A békákat és csigákat az arra a célra kialakított, tervezett és felszerelt léte ­
sítményekben kell leölni.  
2. A békacomb el őkészítésével foglalkozó létesítményeknek egy az él ő békák 
tárolására és mosására, valamint vágására és kivéreztetésére fenntartott helyi ­
séggel kell rendelkezniük. E helyiséget fizikailag el kell különíteni az el őké­
szítő teremtől. 
3. Azokat a békákat és csigákat, amelyek nem a leölés következtében pusz ­
tulnak el a létesítményben, nem lehet emberi fogyasztásra el őkészíteni.  
4. A békákat és csigákat mintavétel alapján végzett érzékszervi vizsgálatnak 
kell alávetni. Amennyiben a vizsgálat azt mutatja, hogy az állatok veszélyt 
jelenthetnek, azokat nem lehet emberi fogyasztásra felhasználni.  
5. Az el őkészítést követ ően a békacombot azonnal folyó ivóvízben meg kell 
mosni, és azonnal az olvadó jég h őmérsékletét közelít ő hőmérséklet űre kell 
hűteni, le kell fagyasztani vagy fel kell dolgozni.  
6. A leölést követ ően a csigák hepatopancreasát el kell távolítani, és nem lehet 
emberi fogyasztásra felhasználni, amennyiben az veszélyt jelenthet.  
XII. SZAKASZ: KIOLVASZTOTT ÁLLATI ZSIRADÉK ÉS TÖPÖRTY Ű 
I. FEJEZET: AZ ALAPANYAGOKAT BEGY ŰJTŐ VAGY FELDOLGOZÓ 
LÉTESÍTMÉNYEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a kiolvasztott állati 
zsiradék és töpörty ű előállítására szolgáló alapanyagokat begy űjtő vagy feldol ­
gozó létesítmények megfelelnek az alábbi követelményeknek.  
1. Az alapanyagok begy űjtésével és feldolgozó létesítménybe történ ő tovább­
szállításával foglalkozó központokat fel kell szerelni az alapanyagok 7 °C 
vagy az alatti h őmérsékleten való tárolására.  
2. Minden feldolgozó létesítménynek rendelkeznie kell az alábbiakkal:  
a) hűtőberendezések;  
b) egy feladó terem, kivéve, ha a létesítmény a kiolvasztott állati zsiradékot 
csak tartálykocsikban vagy -hajókban adja fel;  
és 
c) adott esetben, megfelel ő berendezések az egyéb élelmiszerekkel és/vagy 
fűszerekkel kevert kiolvasztott állati zsiradékból álló termékek elkészíté ­
sére. 
3. Az 1. és 2. a) pontban el őírt hűtőberendezések azonban nem szükségesek, ha 
az alapanyag-ellátási intézkedések biztosítják, hogy azokat nem tárolják vagy 
szállítják aktív h űtés nélkül a II. fejezet 1. d) pontjában el őírtaktól eltér ően. ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 71  
II. FEJEZET: A KIOLVASZTOTT ÁLLATI ZSIRADÉK ÉS TÖPÖRTY Ű 
ELŐKÉSZÍTÉSÉRE VONATKOZÓ HIGIÉNIAI KÖVETEL ­
MÉNYEK  
A kiolvasztott állati zsiradékot és töpörty űt előkészítő élelmiszeripari vállalko ­
zóknak biztosítaniuk kell az alábbi követelmények betartását.  
1. Az alapanyagoknak  
a) olyan állatokból kell származnia, amelyeket vágóhídon vágtak le, és 
amelyeket a vágást megel őző és követ ő vizsgálat során emberi fogyasz ­
tásra alkalmasnak találtak;  
b) zsírszövetekb ől vagy csontokból kell állnia, amelyek ésszer ű határokon 
belül mentesek vért ől és szennyez ődésektől; 
c) a 852/2004/EK rendelet szerint vagy e rendelettel összhangban nyilván ­
tartásba vett vagy engedélyezett létesítményekb ől kell származnia;  
és 
d) higiénikus körülmények között és 7 °C vagy annál alacsonyabb magh ő­
mérsékleten kell szállítani és tárolni a kiolvasztásig. Az alapanyagot 
azonban aktív h űtés nélkül is szállíthatják és tárolhatják, ha a kinyerésük 
napját követ ően azokat 12 órán belül kiolvasztják.  
2. A kiolvasztás alatt tilos oldószereket alkalmazni.  
3. Amennyiben a finomítandó zsír megfelel a 4. pontban megállapított szabvá ­
nyoknak, az 1. és 2. ponttal összhangban el őkészített kiolvasztott állati 
zsiradékot ugyanabban a létesítményben, vagy egy másik létesítményben 
finomíthatják fizikai-kémiai min őségének javítására.  
4. A kiolvasztott állati zsiradéknak, típusától függ ően, az alábbi szabványoknak 
kell megfelelnie:  
Kérődzők Sertésfélék  Egyéb állati zsiradék  
Étkezési faggyú  Finomí­
tandó 
faggyú  Étkezési zsír  Sertészsír 
és egyéb 
finomítandó 
zsír Étkezési  Finomí­
tandó  Premier 
jus (  1 ) Egyéb  Sertés­
zsír (  2 ) Egyéb  
Maximum FFA 
(m/m % olajsav)  0,75 1,25  3,0  0,75  1,25  2,0  1,25  3,0  
Maximum pero ­
xid 4 meq/kg  4 meq/kg  6 meq/kg  4 meq/kg  4 meq/kg  6 meq/kg  4 meq/kg  10 meq/kg  
Összes oldha ­
tatlan szennyez ő­
dés Maximum 0,15 %  Maximum 0,5 %  
Illat, íz, szín  Normális  
( 1 ) Szarvasmarhafélék szívéb ől, csepleszéb ől, veséjéb ől és bélfodrából származó friss zsírból és a darabolóteremb ől származó 
zsírból alacsony h őmérséklet ű olvasztással nyert, kiolvasztott állati zsiradék. 
( 2 ) A sertésfélék zsírszövetéb ől nyert kiolvasztott állati zsiradék.  
5. Az emberi fogyasztásra szánt töpörty űt az alábbi h őmérsékleti követelmé ­
nyeknek megfelel ően kell tárolni.  
a) Amennyiben a töpörty űt 70 °C vagy az alatti h őmérsékleten olvasztották 
ki, azt az alábbiak szerint kell tárolni:  
i. 24 órát meg nem haladó id őtartam esetén 7 °C vagy az alatti h őmér­
sékleten;  
vagy  
ii. -18 °C-t meg nem haladó h őmérsékleten.  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 72  
b) Amennyiben a töpörty űt 70 °C vagy annál magasabb h őmérsékleten 
olvasztották ki, és nedvességtartalma 10 % (m/m) vagy annál magasabb, 
az alábbiak szerint kell tárolni:  
i. 48 órát meg nem haladó id őtartam esetén 7 °C vagy az alatti h őmér­
sékleten, vagy ezzel egyenérték ű garanciát nyújtó id ő/hőmérséklet 
arány mellett;  
vagy  
ii. -18 °C-t meg nem haladó h őmérsékleten.  
c) Amennyiben a töpörty űt 70 °C vagy annál magasabb h őmérsékleten 
olvasztották ki, és nedvességtartalma 10 %-nál (m/m) alacsonyabb, arra 
nem vonatkoznak egyedi követelmények.  
XIII. SZAKASZ: KEZELT GYOMOR, HÓLYAG ÉS BELEK  
A gyomor, hólyag és belek kezelésével foglalkozó élelmiszeripari vállalkozóknak 
biztosítaniuk kell az alábbi követelmények betartását.  
1. Állati belek, hólyag és gyomor csak akkor hozhatók forgalomba, ha  
a) vágóhídon levágott állatokból származnak, amelyeket a vágást megel őző 
és követő vizsgálat során emberi fogyasztásra alkalmasnak találtak;  
b) sózottak, h őkezeltek vagy szárítottak;  
és 
c) a b) pontban említett kezelést követ ően az újra szennyez ődés megel őzé­
sére hatékony intézkedéseket hoztak.  
2. A kezelt gyomrot, hólyagot és beleket, amelyeket nem lehet környezeti 
hőmérsékleten tartani, feladásukig az arra a célra szolgáló helyiségben 
vagy berendezésben h űtve kell tárolni. Különösen a nem sózott vagy szárí ­
tott termékeket kell 3 °C-ot meg nem haladó h őmérsékleten tartani.  
XIV. SZAKASZ: ZSELATIN  
1. A zselatint el őállító élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell e 
szakasz el őírásainak a betartását.  
2. E szakasz alkalmazásában a „cserzés” a b őr keményítését jelenti növényi 
cserzőanyagok, króm sók és egyéb anyagok, úgymint alumíniumsók, vassók, 
szilíciumsók, aldehidek és kinonok, vagy egyéb szintetikus keményít őszerek 
felhasználásával.  
I. FEJEZET: AZ ALAPANYAGOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉ ­
NYEK  
1. Az élelmiszerben történ ő felhasználásra szánt zselatin el őállítására az alábbi 
alapanyagokat lehet felhasználni:  
▼M9 
a) csontok, a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (  1 ) 
3. cikke (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott különleges fert ő­
zési veszélyt jelent ő anyagok kivételével;  
▼B 
b) tenyésztett kér ődzők nyersbőre és irhája;  
c) sertésb őr; 
d) baromfib őr; 
e) inak és ínszalagok;  
f) vadak nyersb őre és irhája;  
és 
g) halbőr és -csont.  ▼B 
( 1 ) HL L 147., 2001.5.31., 1. o.
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 73  
2. A nyersb őr és irha felhasználása tilos, ha azok bármilyen cserz őfolyamaton 
átestek, függetlenül attól, hogy a folyamat befejez ődött-e.  
3. Az 1. a)–e) pontban felsorolt alapanyagoknak olyan állatokból kell származ ­
nia, amelyeket vágóhídon vágtak le, és amelyek hasított testét a vágást 
megelőző és a vágást követ ő vizsgálat során emberi fogyasztásra alkal ­
masnak találtak, vagy – a vadak nyersb őre és irhája esetén – amelyeket 
emberi fogyasztásra alkalmasnak találták.  
▼M18  
4. a) A – h űtés, fagyasztás vagy gyorsfagyasztás kivételével – tartósító keze ­
lésen át nem esett alapanyagnak a 852/2004/EK rendelet szerint vagy e 
rendelettel összhangban nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmé ­
nyekből kell származnia.  
b) A következ ő alapanyagokat lehet felhasználni:  
i. a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontjában 
meghatározott különleges fert őzést jelent ő anyag kivételével csont, 
amely az illetékes hatóság ellen őrzése alatt álló és általa jegyzékbe 
vett létesítményekb ől származik, és amely átment a következ ő keze­
lések egyikén:  
— körülbelül 15 mm-es darabokra aprították, és legalább 30 percig 
legalább 70 °C, legalább 15 percig legalább 80 °C vagy legalább 
10 percig legalább 90 °C h őmérséklet ű vízzel zsírtalanították, 
majd szétválasztották, ezt követ ően megmosták, és legalább 20 
percig legalább 350 °C vagy legalább 15 percig legalább 700 °C 
kezdeti h őmérséklet ű levegővel szárították,  
— legalább 20 °C-os átlagh őmérsékleten szárították legalább 
42 napig a napon,  
— a szárítás el őtt legalább egy órán át savval kezelték, hogy az 
anyag közepén mért pH-érték 6 alatt maradjon;  
ii. tenyésztett kér ődzők nyersbőre és irhája, sertésb őr, baromfib őr és vad 
nyersbőre és irhája, amely az illetékes hatóság ellen őrzése alatt álló és 
általa jegyzékbe vett létesítményekb ől származik, és amely átment a 
következő kezelések egyikén:  
— alkálival kezelték, hogy az anyag közepén mért pH-érték 12-nél 
magasabb legyen, majd legalább 7 napig sózva tartották,  
— legalább 20 °C-os h őmérsékleten szárították legalább 42 napig,  
— legalább egy órán át savval kezelték, hogy az anyag közepén mért 
pH-érték 5 alatt maradjon,  
— legalább 8 órán át teljes egészében alkálival kezelték 12-nél 
magasabb pH-értéken;  
iii. a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontjában 
meghatározott különleges fert őzést jelent ő anyag kivételével csont, 
továbbá tenyésztett kér ődzők nyersbőre és irhája, sertésb őr, baromfi ­
bőr, halbőr és vad nyersb őre és irhája, amely az i. és ii. pontban 
meghatározottaktól eltér ő kezelésen ment át, és amely a 852/2004/EK 
rendelet szerint vagy e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett 
vagy engedélyezett létesítményekb ől származik.  
A b) pont ii. alpontja els ő két francia bekezdésének alkalmazásában a keze ­
lések időtartama a szállítás idejét is magában foglalhatja.  
A b) pont i. és ii. alpontjában említett kezelt nyersanyagoknak a következ ő 
helyekről kell származniuk:  ▼B
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 74  
— vágóhídon levágott házi és tenyésztett kér ődző, sertés és baromfi, 
amelynek hasított testét a vágást megel őző és a vágást követ ő vizsgálat 
során emberi fogyasztásra alkalmasnak találták, vagy  
— elejtett vad, amelynek hasított testét az elejtést követ ő vizsgálat során 
emberi fogyasztásra alkalmasnak találták.  
▼B 
5. A gy űjtőközpontok és cserz őüzemek is szállíthatnak alapanyagot az emberi 
fogyasztásra szánt zselatin el őállításához, ha a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóság erre kifejezetten felhatalmazza őket, és megfelelnek az alábbi köve ­
telményeknek:  
a) Könnyen tisztítható és fert őtleníthető, kemény burkolatú és sima falú 
tároló helyiségekkel kell rendelkezniük, amelyek megfelel ő esetben h űtő­
berendezéseket is tartalmaznak.  
b) A tárolóhelyiségeket megfelel ően tisztán és jó állapotban kell tartani, 
hogy ne képezhessék az alapanyag szennyez ődésének forrását.  
c) Amennyiben az e fejezetnek meg nem felel ő alapanyagot tárolnak 
és/vagy dolgoznak fel e helyiségekben, azokat el kell különíteni az e 
fejezetnek megfelel ő alapanyagoktól az átvétel, a tárolás, a feldolgozás 
és a feladás teljes ideje alatt.  
II. FEJEZET: AZ ALAPANYAGOK SZÁLLÍTÁSA ÉS TÁROLÁSA  
1. Amennyiben az alapanyagot egy gy űjtőközpontba vagy cserz őüzembe, 
illetve a zselatin-feldolgozó üzembe szállítják, a szállítás során a II. melléklet 
I. szakaszában el őírt azonosító jelölés helyett olyan okmánynak kell kísérnie 
az alapanyagot, amelyen fel van tüntetve a származási létesítmény, és tartal ­
mazza azokat az információkat, amelyeket e melléklet függeléke el őír. 
2. Az alapanyagot h űtve vagy fagyasztva kell szállítani és tárolni, kivéve, ha a 
szállítás kezdetét követ ő 24 órán belül feldolgozásra kerülnek. A zsírtala ­
nított és szárított csontokat vagy csontenyvet, a sózott, szárított és meszezett 
bőrt, valamint a lúggal vagy savval kezelt nyersb őrt és irhát azonban környe ­
zeti hőmérsékleten lehet szállítani és tárolni.  
▼M18  
3. A 97/78/EK irányelvben meghatározott állat-egészségügyi ellen őrzéseket 
követően és az irányelv 8. cikkének (4) bekezdésében lefektetett feltételek 
sérelme nélkül közvetlenül a rendeltetési hely szerinti létesítménybe kell 
szállítani az emberi fogyasztásra szánt zselatin el őállításához felhasznált 
olyan nyersanyagot, amely állat-egészségügyi bizonyítványt igényel.  
A betegségek állatokra való továbbterjedéséb ől eredő kockázatok elkerülése 
végett meg kell tenni minden el ővigyázatossági intézkedést, ideértve az állati 
melléktermékek, a hulladék, valamint a fel nem használt vagy fölösleges 
anyag biztonságos ártalmatlanítását is.  
▼M5 
III. FEJEZET: A ZSELATIN EL ŐÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETEL ­
MÉNYEK  
1. A zselatin el őállítási folyamatának biztosítania kell, hogy  
a) minden kér ődző eredetű csontanyag, amely olyan országokban vagy régi ­
ókban született, tenyésztett vagy levágott állatból származik, amelyeket a 
közösségi jogszabályokkal összhangban ellen őrzött vagy határozatlan 
BSE-előfordulást mutató országnak vagy régiónak soroltak be, olyan 
eljárás alá kerül, amely biztosítja, hogy minden csontanyagot apróra 
összeaprítanak, forró vízzel zsírtalanítanak, és legalább két napon át 
(4 %-os minimális koncentrációjú és 1,5-nél alacsonyabb pH-érték ű) hígí­
tott sósavval kezelnek. Ezt a kezelést a következ ők egyike követi:  
— legalább 20 napon át lúgos kezelés telített mészoldatban (pH > 12,5), 
legalább négy másodperces, 138 °C h őmérséklet ű sterilezési lépéssel, 
vagy  
— savas kezelés (pH < 3,5) legalább 10 órán át legalább négy másod ­
perces, legalább 138 °C h őmérséklet ű sterilezési lépéssel, vagy  ▼M18
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 75  
— hő- és nyomáskezelés legalább 20 percig 133 °C-os telített g őzzel 3 
barnál nagyobb nyomáson, vagy  
— bármilyen más egyenérték ű kezelés;  
b) a többi alapanyagon savas vagy lúgos kezelést kell végezni, amelyet egy 
vagy több öblítés követ. A pH-értéket ezt követ ően kell beállítani. A 
zselatint egy vagy több, egymást követ ő melegítéssel kell kinyerni, 
amelyet a sz űréssel és sterilezéssel végzett tisztítás követ.  
2. Amennyiben a nyersanyagok és az el őállítási folyamat megfelelnek az 
emberi fogyasztásra szánt zselatinra vonatkozó követelményeknek, az élel ­
miszer-ipari vállalkozó az emberi fogyasztásra szánt és a nem emberi 
fogyasztásra szánt zselatint ugyanazon a létesítményen belül állíthatja el ő 
és tárolhatja.  
▼M18  
IV. FEJEZET: A KÉSZTERMÉKEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a zselatin megfeleljen 
a következ ő táblázatban foglalt maradékanyag-határértékeknek.  
Maradékanyag  Határérték  
As 1 ppm  
Pb 5 ppm  
Cd 0,5 ppm  
Hg 0,15 ppm  
Cr 10 ppm  
Cu 30 ppm  
Zn 50 ppm  
SO 2 (Európai Gyógyszerkönyv, legutóbbi kiadás)  50 ppm  
H 2 O 2 (Európai Gyógyszerkönyv, legutóbbi kiadás)  10 ppm  
▼M5 
V. FEJEZET: CÍMKÉZÉS  
A zselatint tartalmazó egyedi és gy űjtőcsomagoláson fel kell tüntetni az „emberi 
fogyasztásra alkalmas zselatin” szavakat és a min őségmegőrzési határid őt. 
▼B 
XV. SZAKASZ: KOLLAGÉN  
▼M18  
1. A kollagént el őállító élelmiszer-ipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell e 
szakasz követelményeinek betartását. Más rendelkezések sérelme nélkül a 
kollagénb ől származó termékeknek olyan kollagénb ől kell készülniük, 
amely megfelel e szakasz követelményeinek.  
▼B 
2. E szakasz alkalmazásában a „cserzés” a b őr keményítését jelenti növényi 
cserzőanyagok, króm sók és egyéb anyagok, úgymint alumíniumsók, vassók, 
szilíciumsók, aldehidek és kinonok, vagy egyéb szintetikus keményít ő szerek 
felhasználásával.  
I. FEJEZET: AZ ALAPANYAGOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉ ­
NYEK  
▼M9 
1. Az élelmiszerben történ ő felhasználásra szánt kollagén el őállítására az alábbi 
alapanyagokat lehet felhasználni:  
a) csontok, a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontjában 
meghatározott különleges fert őzési veszélyt jelent ő anyagok kivételével;  
b) tenyésztett kér ődzők nyersbőre és irhája;  
c) sertésb őr; ▼M5
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 76  
d) baromfib őr; 
e) inak és ínszalagok;  
f) vadak nyersb őre és irhája; valamint  
g) halbőr és -csont.  
▼B 
2. A nyersb őr és irha felhasználása tilos, ha azok bármilyen cserz őfolyamaton 
átestek, függetlenül attól, hogy a folyamat befejez ődött-e.  
3. Az 1. a)–d) pontban felsorolt alapanyagoknak olyan állatokból kell származ ­
nia, amelyeket vágóhídon vágtak le, és amelyek hasított testét a vágást 
megelőző és a vágást követ ő vizsgálat során emberi fogyasztásra alkal ­
masnak találtak, vagy – a vadak nyersb őre és irhája esetén – amelyeket 
emberi fogyasztásra alkalmasnak találták.  
▼M18  
4. a) A – h űtés, fagyasztás vagy gyorsfagyasztás kivételével – tartósító keze ­
lésen át nem esett alapanyagnak a 852/2004/EK rendelet szerint vagy e 
rendelettel összhangban nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmé ­
nyekből kell származnia.  
b) A következ ő alapanyagokat lehet felhasználni:  
i. a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontjában 
meghatározott különleges fert őzést jelent ő anyag kivételével csont, 
amely az illetékes hatóság ellen őrzése alatt álló és általa jegyzékbe 
vett létesítményekb ől származik, és amely átment a következ ő keze­
lések egyikén:  
— körülbelül 15 mm-es darabokra aprították, és legalább 30 percig 
legalább 70 °C, legalább 15 percig legalább 80 °C vagy legalább 
10 percig legalább 90 °C h őmérséklet ű vízzel zsírtalanították, 
majd szétválasztották, ezt követ ően megmosták, és legalább 20 
percig legalább 350 °C vagy legalább 15 percig legalább 700 °C 
kezdeti h őmérséklet ű levegővel szárították,  
— legalább 20 °C-os átlagh őmérsékleten szárították legalább 
42 napig a napon,  
— a szárítás el őtt legalább egy órán át savval kezelték, hogy az 
anyag közepén mért pH-érték 6 alatt maradjon;  
ii. tenyésztett kér ődzők nyersbőre és irhája, sertésb őr, baromfib őr és vad 
nyersbőre és irhája, amely az illetékes hatóság ellen őrzése alatt álló és 
általa jegyzékbe vett létesítményekb ől származik, és amely átment a 
következő kezelések egyikén:  
— alkálival kezelték, hogy az anyag közepén mért pH-érték 12-nél 
magasabb legyen, majd legalább 7 napig sózva tartották,  
— legalább 20 °C-os h őmérsékleten szárítottak legalább 42 napig,  
— legalább egy órán át savval kezelték, hogy az anyag közepén mért 
pH-érték 5 alatt maradjon,  
— legalább 8 órán át teljes egészében alkálival kezelték 12-nél 
magasabb pH-értéken;  
iii. a 999/2001/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontjában 
meghatározott különleges fert őzést jelent ő anyag kivételével csont, 
továbbá tenyésztett kér ődzők nyersbőre és irhája, sertésb őr, baromfi ­
bőr, halbőr és vad nyersb őre és irhája, amely az i. és ii. pontban 
meghatározottaktól eltér ő kezelésen ment át, és amely a 852/2004/EK 
rendelet szerint vagy e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett 
vagy engedélyezett létesítményekb ől származik.  ▼M9
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 77  
A b) pont ii. alpontja els ő két francia bekezdésének alkalmazásában a keze ­
lések időtartama a szállítás idejét is magában foglalhatja.  
A b) pontban említett kezelt nyersanyagoknak a következ ő helyekről kell 
származniuk:  
— vágóhídon levágott házi és tenyésztett kér ődző, sertés és baromfi, 
amelynek hasított testét a vágást megel őző és a vágást követ ő vizsgálat 
során emberi fogyasztásra alkalmasnak találták, vagy  
— elejtett vad, amelynek hasított testét az elejtést követ ő vizsgálat során 
emberi fogyasztásra alkalmasnak találták.  
▼B 
5. A gy űjtőközpontok és cserz őüzemek is szállíthatnak alapanyagot az emberi 
fogyasztásra szánt kollagén el őállításához, ha a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóság erre kifejezetten felhatalmazza őket, és megfelelnek az alábbi köve ­
telményeknek:  
a) Könnyen tisztítható és fert őtleníthető, kemény burkolatú és sima falú 
tároló helyiségekkel kell rendelkezniük, amelyek megfelel ő esetben h űtő­
berendezéseket is tartalmaznak.  
b) A tároló helyiségeket megfelel ően tisztán és jó állapotban kell tartani, 
hogy ne képezhessék az alapanyag szennyez ődésének forrását.  
c) Amennyiben az e fejezetnek meg nem felel ő alapanyagot tárolnak 
és/vagy dolgoznak fel e helyiségekben, azokat el kell különíteni az e 
fejezetnek megfelel ő alapanyagoktól az átvétel, a tárolás, a feldolgozás 
és a feladás teljes ideje alatt.  
II. FEJEZET: AZ ALAPANYAGOK SZÁLLÍTÁSA ÉS TÁROLÁSA  
1. Amennyiben az alapanyagot egy gy űjtőközpontba vagy egy cserz őüzembe, 
illetve a kollagén-feldolgozó üzembe szállítják, a szállítás során a II. 
melléklet I. szakaszában el őírt azonosító jelölés helyett olyan okmánynak 
kell kísérnie az alapanyagot, amelyen fel van tüntetve a származási létesít ­
ményt és tartalmazza azokat az információkat, amelyeket e melléklet függe ­
léke előír. 
2. Az alapanyagot h űtve vagy fagyasztva kell szállítani és tárolni, kivéve, ha a 
szállítás kezdetét követ ő 24 órán belül feldolgozásra kerülnek. A zsírtala ­
nított és szárított csontokat vagy csontenyvet, a sózott, szárított és meszezett 
bőrt, valamint a lúggal vagy savval kezelt nyersb őrt és irhát azonban környe ­
zeti hőmérsékleten lehet szállítani és tárolni.  
▼M18  
3. A 97/78/EK irányelvben meghatározott állat-egészségügyi ellen őrzéseket 
követően és az irányelv 8. cikkének (4) bekezdésében lefektetett feltételek 
sérelme nélkül közvetlenül a rendeltetési hely szerinti létesítménybe kell 
szállítani az emberi fogyasztásra szánt kollagén el őállításához felhasznált 
olyan nyersanyagot, amely állat-egészségügyi bizonyítványt igényel.  
A betegségek állatokra való továbbterjedéséb ől eredő kockázatok elkerülése 
végett meg kell tenni minden el ővigyázatossági intézkedést, ideértve az állati 
melléktermékek, a hulladék, valamint a fel nem használt vagy fölösleges 
anyag biztonságos ártalmatlanítását is.  
▼B 
III. FEJEZET: A KOLLAGÉN EL ŐÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVE ­
TELMÉNYEK  
▼M18  
1. A kollagén el őállítási folyamatának biztosítania kell, hogy:  
a) az olyan országokban vagy régiókban született, tenyésztett vagy levágott 
kérődzőből származó minden csontanyag, amelyek a 999/2001/EK ren ­
delet 5. cikke szerint ellen őrzött vagy határozatlan BSE-el őfordulást 
mutató országként vagy régióként vannak meghatározva, olyan folya ­
maton menjen át, amely biztosítja, hogy minden csontanyagot finomra  ▼M18
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 78  
őröljenek, forró vízzel zsírtalanítsanak, és legalább két napon át (4 %-os 
minimális koncentrációjú és 1,5-nél alacsonyabb pH-érték ű) hígított 
sósavval kezeljenek; ezt a kezelést követi a pH-érték savval vagy alká ­
lival történ ő beállítása, majd:  
i. egy vagy több öblítés, és a következ ő folyamatok közül legalább egy:  
— szűrés, 
— őrlés, 
— extrudálás;  
ii. vagy bármilyen más egyenérték ű kezelés;  
b) az a) pontban említettekt ől eltérő nyersanyagoknak olyan kezelésen kell 
átmenniük, amelynek része egy mosás, a pH-érték savval vagy alkálival 
történő beállítása, majd:  
i. egy vagy több öblítés, és a következ ő folyamatok közül legalább egy:  
— szűrés, 
— őrlés, 
— extrudálás;  
ii. vagy bármilyen más egyenérték ű kezelés.  
▼B 
2. Az 1. pontban említett eljárás után a kollagén szárítási folyamatnak lehet 
alávetni.  
▼M5 
3. Amennyiben a nyersanyagok és az el őállítási folyamat megfelelnek az 
emberi fogyasztásra szánt kollagénre vonatkozó követelményeknek, az élel ­
miszer-ipari vállalkozó az emberi fogyasztásra szánt és a nem emberi 
fogyasztásra szánt kollagént ugyanazon a létesítményen belül állíthatja el ő 
és tárolhatja.  
▼M18  
IV. FEJEZET: A KÉSZTERMÉKEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak biztosítaniuk kell, hogy a kollagén 
megfeleljen a következ ő táblázatban foglalt maradékanyag-határértékeknek:  
Maradékanyag  Határérték  
As 1 ppm  
Pb 5 ppm  
Cd 0,5 ppm  
Hg 0,15 ppm  
Cr 10 ppm  
Cu 30 ppm  
Zn 50 ppm  
SO 2 (Európai Gyógyszerkönyv, legutóbbi kiadás)  50 ppm  
H 2 O 2 (Európai Gyógyszerkönyv, legutóbbi kiadás)  10 ppm  
▼B 
V. FEJEZET: CÍMKÉZÉS  
A kollagént tartalmazó egyedi csomagolásnak és gy űjtőcsomagolásnak az 
„emberi fogyasztásra alkalmas kollagén” feliratot kell tartalmaznia, és meg kell 
jelölnie a gyártási id őt. 
▼M18  
XVI. SZAKASZ: NAGYMÉRTÉKBEN FINOMÍTOTT KONDROITIN- 
SZULFÁT, HIALURONSAV, MÁS HIDROLIZÁLT PORCTERMÉKEK, 
KITOZÁN, GLÜKÓZAMIN, TEJOLTÓ, HALENYV ÉS AMINOSAVAK  
1. Azoknak az élelmiszer-ipari vállalkozóknak, akik a következ ő nagymér ­
tékben finomított állati eredet ű termékeket állítják el ő: 
a) kondroitin-szulfát;  ▼M18
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 79  
b) hialuronsav;  
c) más hidrolizált porctermékek;  
d) kitozán;  
e) glükózamin;  
f) tejoltó;  
g) halenyv;  
h) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (  1 ) szerint élel ­
miszer-adalékanyagként engedélyezett aminosavak  
biztosítaniuk kell, hogy a felhasznált nyersanyagok kezelése minden állat- 
vagy közegészségügyi kockázatot kiküszöböljön.  
2. Az 1. pontban említett nagymértékben finomított termékek el őállításához 
felhasznált nyersanyagoknak a következ ő helyekről kell származniuk:  
a) vágóhídon levágott állat (ideértve a tollát is), amelynek hasított testét a 
vágást megel őző és a vágást követ ő vizsgálat során emberi fogyasztásra 
alkalmasnak találták; vagy  
b) a VIII. szakasznak megfelel ő halászati termék.  
Aminosav el őállításának forrásaként emberi sz őrzet nem használható fel.  ▼M18  
( 1 ) Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az 
élemiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).
 02004R0853 — HU — 26.07.2019 — 019.001 — 80  
A III. MELLÉKLET függeléke  
MINTA AZ EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ZSELATIN VAGY 
KOLLAGÉN EL ŐÁLLÍTÁSÁRA SZÁNT ALAPANYAGOT KÍSÉR Ő 
OKMÁNYHOZ  
A kereskedelmi okmány száma:  
I. Az alapanyag azonosítása  
Az alapanyag jellege:  
Állatfaj:  
A csomagolás módja:  
A csomagok száma:  
Nettó tömeg (kg):  
II. Az alapanyag származása  
A származási létesítmény típusa, neve, címe és jóváhagyási/nyilvántartási/ 
különleges engedélyezési száma:  
A feladó neve és címe (  1 ): 
III. Az alapanyag rendeltetési helye  
A rendeltetési létesítmény típusa, neve, címe és jóváhagyási/nyilvántartási/ 
különleges engedélyezési száma:  
A címzett neve és címe (  2 ): 
IV. Szállítóeszköz:  
Kelt ,  
-án/-én  
(A származási létesítmény üzemeltet őjének vagy annak képvisel őjének aláírása)  ▼M5 
( 1 ) Csak ha eltér a származási létesítményt ől. 
( 2 ) Csak ha eltér a rendeltetési létesítményt ől.