2004R0796 — HU — 16.05.2009 — 011.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:









▼B

▼M16

A BIZOTTSÁG 796/2004/EK RENDELETE

(2004. április 21.)

az 1782/2003/EK tanácsi rendelet és a 73/2009/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására, valamint a 479/2008/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

▼B







AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendeletre ( 1 ), és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére, 10. cikke (3) bekezdésére, 24. cikke (2) bekezdésére, 34. cikke (2) bekezdésére, 52. cikke (2) bekezdésére és 145. cikke b), c), d), g), j), k), l), m), n) és p) pontjára, mivel: (1) Az 1782/2003/EK rendelet bevezette az egységes támogatási rendszert, valamint egyes egyéb közvetlen kifizetési rendszereket. Ugyanakkor összevont számos meglévő közvetlen kifizetési rendszert. Továbbá kialakította az elvet, amely szerint a köz-, állat- és növényegészségügy, a környezet és az állatok kímélete terén bizonyos feltételeknek (kölcsönös megfeleltetés) nem megfelelő mezőgazdasági termelők számára odaítélt közvetlen kifizetéseket csökkenteni kell, vagy ki kell zárni őket a támogatás köréből. (2) Az elsőként a közös agrárpolitika 1992-es reformja eredményeképpen bevezetett, majd az Agenda 2000 intézkedései értelmében továbbfejlesztett közvetlen kifizetési rendszerek egy integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (a továbbiakban: integrált rendszer) alá tartoznak. A szóban forgó rendszer a közvetlen kifizetési rendszerek végrehajtásának hatékony és eredményes módjának bizonyult. Az 1782/2003/EK rendelet a szóban forgó integrált rendszerre épít, és tárgykörébe utalja mind az általa létrehozott közvetlen kifizetési rendszerek, mind a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek betartásának irányítását és ellenőrzését. (3) Ezért indokolt az egyes közösségi támogatási programokra vonatkozóan a 3508/92/EGK tanácsi rendelettel létrehozott integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. december 11-i 2419/2001/EK bizottsági rendeletet ( 2 ) hatályon kívül helyezni, és e rendeletet a 2419/2001/EK rendelet által meghatározott elvekre alapozni. (4) Az érthetőség érdekében indokolt egyes fogalommeghatározásokat megállapítani. (5) Az 1782/2003/EK rendelet – a kölcsönös megfeleltetési feltételek részeként – bizonyos kötelezettségeket ír elő egyrészt a tagállamok részére, másrészt az egyes mezőgazdasági termelők részére, az állandó legelők fenntartása tekintetében. Szükséges megállapítani a fenntartandó állandó legelő, valamint mezőgazdasági földterület arányának meghatározására vonatkozó részletes szabályokat, és előírni a mezőgazdasági termelők szintjén a betartandó egyedi kötelezettségeket abban az esetben, amikor megállapítást nyer, hogy a szóban forgó arány az állandó legelőként használt földterület hátrányára csökken. (6) A hatékony ellenőrzés és az egy tagországon belül különböző kifizető ügynökségekhez benyújtott többszörös támogatási kérelmek kiszűrése érdekében a tagállamoknak elő kell írniuk egy egységes rendszert az integrált rendszer keretében támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására. (7) Részletes szabályokra van szükség a tagállamok által az 1782/2003/EK rendelet 20. cikkével összhangban működtetendő, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer tekintetében. A szóban forgó rendelkezésnek megfelelően alkalmazni kell a számítógépes térinformatikai rendszer (GIS) technológiákat. Szükséges annak pontos meghatározása, hogy a rendszer milyen szinten működjön, illetve hogy az információk milyen részletességi szinten álljanak rendelkezésre a GIS-ben. (8) Továbbá a héjas gyümölcsűekre vonatkozó területalapú támogatásnak az 1782/2003/EK rendelet IV. címe 4. fejezete általi bevezetése új információs réteg bevezetését teszi szükségessé a GIS rendszerébe. Azonban e kötelezettség alól indokolt mentesíteni azon tagállamokat, amelyek esetében a garantált legnagyobb terület 1 500 ha vagy annál kisebb, és e kötelezettség helyett inkább a helyszíni ellenőrzések arányát kell növelni. (9) Az 1782/2003/EK rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak azonosítási és nyilvántartási rendszert kell felállítaniuk, amely alapján a támogatási jogosultságok nyomon követhetők, és amely lehetővé teszi, többek között, az egységes támogatási rendszer céljából bejelentett területek keresztellenőrzését az egyes mezőgazdasági termelők számára rendelkezésre álló támogatási jogosultságokkal, valamint a különböző támogatási jogosultságok mint olyanok összevetését. (10) A különböző kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek betartásának ellenőrzéséhez szükséges egy ellenőrzési rendszer felállítása és a megfelelő szankciók meghatározása. E célból a tagállamokon belüli különböző hatóságoknak tájékoztatniuk kell egymást a támogatási kérelmekkel, ellenőrzési mintavételekkel, a helyszíni ellenőrzések eredményeivel stb. kapcsolatos információkról. Rendelkezni kell egy ilyen rendszer alapelemeiről. (11) A Közösség pénzügyi érdekeinek védelméhez való hozzájárulás céljából elő kell irányozni, hogy az 1782/2003/EK rendelet szerinti támogatások csak a támogathatósági feltételek tekintetében végzett ellenőrzések befejezése után fizethetők ki. (12) Az 1782/2003/EK rendelet választási lehetőséget biztosít a tagállamok számára a szóban forgó rendeletben előírt bizonyos támogatási rendszerek alkalmazása tekintetében. Ezért e rendeletnek rendelkezéseket kell megállapítania a különféle választási lehetőségéknek megfelelő igazgatási és ellenőrzési szükségletekre. Ezért az e rendeletben megállapítandó rendelkezések csak olyan mértékben alkalmazhatók, amennyiben a tagállamok élnek a szóban forgó választási lehetőségükkel. (13) A hatékony ellenőrzés érdekében valamennyi területhasználatot és valamennyi érintett támogatási rendszert ugyanazon időpontban kell bejelenteni. Ezért rendelkezni kell egy egységes támogatási kérelem benyújtásáról, amely tartalmazza az összes, a területhez valamilyen módon kapcsolódó támogatási kérelmet. (14) Egységes igénylőlapot az egységes kérelem alá tartozó támogatások egyikét sem kérelmező mezőgazdasági termelőknek is be kell nyújtaniuk, ha rendelkeznek mezőgazdasági földterülettel. (15) Az 1782/2003/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésével összhangban a tagállamok az egységes támogatási rendszer alá tartozó támogatási kérelmek benyújtására nem határozhatnak meg az adott év május 15-nél későbbi időpontot. Mivel minden területalapú támogatás iránti kérelmet egységesen kell benyújtani, ezért indokolt e szabály alkalmazása az összes többi területalapú támogatási kérelemre is. A Finnországban és Svédországban tapasztalható különleges éghajlati viszonyok miatt e tagállamok számára – a szóban forgó rendelkezés második albekezdése alapján – engedélyezni kell későbbi időpont meghatározását, amely nem lehet június 15-nél későbbi. Ezen felül ugyanezen jogalapon eseti eltéréseket kell előirányozni, amennyiben a jövőben valamely évben az éghajlati viszonyok azt szükségessé teszik. (16) Az egységes kérelemben a mezőgazdasági termelőnek nemcsak az általa mezőgazdasági célra használt földterületet kell bejelentenie, hanem a támogatási jogosultságait is. Ezenkívül a kender, a durumbúza, a rizs, a héjas gyümölcsűek, az energianövények, a keményítőgyártásra szánt burgonya, valamint a vetőmagok termelésére vonatkozó bármely különleges információt az egységes kérelemmel együtt kell bekérni. (17) A kérelmezési eljárás egyszerűsítése céljából és az 1782/2003/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésével összhangban ennek során rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok lehetőség szerint előre nyomtatott adatlapokkal lássák el a mezőgazdasági termelőket. (18) A hatékony felügyelet érdekében ezenkívül minden egyes tagállamnak meg kell határoznia a mezőgazdasági parcellák minimális méretét, amelyre támogatás iránti kérelem nyújtható be. (19) Ezenkívül biztosítani kell azt, hogy az egységes kérelemben azok a területek is be legyenek jelentve, amelyekre nem kérnek támogatást. A felhasználási formától függően fontos lehet pontos információk megszerzése, ez az oka annak, hogy egyes felhasználási formákat külön kell bejelenteni, míg más felhasználási formák bejelenthetők egy adott kategória megjelölésével. Azonban abban az esetben, ha a tagállamoknál már kialakult a szóban forgó információ megszerzésének rendszere, engedélyezni kell az e szabálytól való eltérést. (20) A mezőgazdasági termelők által a terület felhasználására vonatkozó tervezés tekintetében a lehető legnagyobb rugalmasság lehetővé tétele érdekében engedélyezni kell az általuk benyújtott egységes kérelem módosítását a vetés megszokott időpontjáig, feltéve hogy a különböző támogatási rendszerek összes vonatkozó követelményét betartják, valamint hogy az illetékes hatóság még nem tájékoztatta a mezőgazdasági termelőt az egységes kérelemben szereplő hibákról, és nem is értesítette a módosítás által érintett rész tekintetében hibákat feltáró helyszíni ellenőrzésről. A módosítást követően lehetőséget kell biztosítani a benyújtandó kapcsolódó igazoló okmányok vagy szerződések kiigazítására. (21) Abban az esetben, ha valamely tagállam a különböző, állatállomány-alapú támogatási rendszerek alkalmazása mellett dönt, közös rendelkezéseket kell hozni az állatállomány-alapú támogatás iránti kérelmekben szerepeltetendő adatokról. (22) A szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 3 ) előírja, hogy a szarvasmarhafélék állattartóinak az ezekre az állatokra vonatkozó adatokat továbbítaniuk kell egy számítógépes adatbázis felé. Az 1782/2003/EK rendelet 138. cikkével összhangban a szarvasmarhafélékre vonatkozó támogatási rendszerek keretében odaítélt támogatások csak az 1760/2000/EK rendelettel összhangban megfelelően azonosított és nyilvántartott állatokra fizethetők ki. A számítógépes adatbázis a támogatási rendszerek kezelését illetően is nagy jelentőségre tett szert. A szóban forgó támogatási rendszerek keretében kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők számára ezért kellő időben biztosítani kell a hozzáférést a megfelelő információkhoz. (23) A tagállamok számára engedélyezni kell a számítógépes adatbázisban szereplő információk felhasználását egyszerűsített kérelmezési eljárások bevezetése céljából, feltéve hogy a számítógépes adatbázis megbízható. Különböző lehetőségekről kell rendelkezni, lehetővé téve a tagállamok számára a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisban szereplő információk felhasználását a támogatás iránti kérelmek benyújtása és kezelése céljából. Azonban abban az esetben, ha az ilyen lehetőségek magukban foglalják, hogy a mezőgazdasági termelőnek nem kell egyenként azonosítania a szarvasmarhaféléket, amelyekre a támogatást kéri, egyértelművé kell tenni, hogy bármely potenciálisan támogatható állat, amely kapcsán szabálytalanságokat tárnak fel az azonosítási és nyilvántartási rendszernek való megfelelés tekintetében – a szankciók alkalmazása céljából –, támogatásra bejelentett állatnak tekinthető. (24) Meg kell állapítani a tejtámogatás és a kapcsolódó kiegészítő támogatások iránti támogatási kérelmek benyújtásával és tartalmával kapcsolatos részleteket. (25) Létre kell hozni az egyszerűsített eljárások bevezetésének keretrendszerét a mezőgazdasági termelő és a tagállamok hatóságai közötti kommunikáció tekintetében. Ennek a keretrendszernek biztosítania kell különösen az elektronikus eszközök alkalmazásának lehetőségét. Azonban garantálni kell különösen, hogy az ilyen módon feldolgozott adatok teljes mértékben megbízhatóak legyenek, és hogy az ilyen eljárások működtetése mentes legyen a mezőgazdasági termelők közötti bárminemű megkülönböztetéstől. (26) Amennyiben a támogatás iránti kérelem nyilvánvaló hibákat tartalmaz, azokat bármikor kiigazíthatóvá kell tenni. (27) A támogatás iránti kérelmek benyújtására, a területalapú támogatás iránti kérelmek és bármely igazoló okmány, szerződés vagy nyilatkozat módosítására vonatkozó határidők betartása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a nemzeti hatóságok a támogatás iránti kérelmek helytállóságának ellenőrzését megtervezhessék, és ezt követően hatékonyan lebonyolíthassák. Ezért rendelkezni kell a határidőkről, amelyeken belül a késedelmes benyújtás még elfogadható. Ezenkívül támogatáscsökkentést kell alkalmazni a mezőgazdasági termelőknek a határidők betartására való ösztönzése érdekében. (28) A mezőgazdasági termelők számára jogosultságot kell biztosítani támogatás iránti kérelmeik vagy azok egy részének visszavonására bármely időpontban, feltéve hogy az illetékes hatóság még nem tájékoztatta a mezőgazdasági termelőt a támogatás iránti kérelemben szereplő hibákról, és nem is értesítette helyszíni ellenőrzésről, amely a visszavonás által érintett rész tekintetében hibákat tár fel. (29) Biztosítani kell az integrált rendszer keretében kezelt támogatási rendszerekre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés hatékony felügyeletét. E célból, valamint hogy összehangolt felügyeleti szintet biztosítsanak az összes tagállamban, szükséges részletesen megállapítani az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések végrehajtásának feltételeit és technikai eljárásait, mind a támogatási rendszerekre megállapított támogathatósági feltételek, mind a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek tekintetében. Ezenkívül a támogathatósági feltételeknek való megfelelésre vonatkozó ellenőrzések tekintetében, a helyszíni ellenőrzéseket – általában – előzetes bejelentés nélkül kell végrehajtani. Adott esetben a tagállamoknak kombinálniuk kell az e rendeletben előírt különböző ellenőrzési módszereket. (30) Meg kell határozni a különböző támogatási rendszerek keretében helyszíni ellenőrzés formájában ellenőrizendő mezőgazdasági termelők minimális számát. Abban az esetben, ha a tagállamok különböző állatállomány-alapú támogatási rendszerek alkalmazása mellett döntenek, a szóban forgó rendszerek keretében támogatást kérelmező mezőgazdasági termelők kapcsán integrált, a mezőgazdasági üzemen alapuló megközelítést kell alkalmazni. (31) Ha jelentős szabálytalanságokat állapítanak meg, azt az adott és a következő évben a helyszíni ellenőrzések számának növekedése kell, hogy kövesse annak érdekében, hogy az érintett támogatás iránti kérelmek helytállósága elfogadható megbízhatósági szintet érjen el. (32) A helyszíni ellenőrzések minimális arányára szolgáló mintát részben kockázatelemzés alapján, részben véletlenszerűen kell kiválasztani. A kockázatelemzés során figyelembe veendő főbb tényezőket meg kell határozni. (33) A támogatás iránti kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőknél végzett helyszíni ellenőrzéseket nem feltétlenül kell elvégezni minden egyes állategyeden vagy mezőgazdasági parcellán. Bizonyos esetekben végezhetők mintavételen alapuló ellenőrzések. Azonban amikor ez engedélyezve van, a mintát olyan mértékben ki kell terjeszteni, hogy az hiteles és reprezentatív megbízhatósági szintet garantáljon. Bizonyos esetekben szükség lehet a minta teljes ellenőrzéssé történő kibővítésére. A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ellenőrizendő minta kiválasztására vonatkozó feltételeket. (34) A helyszíni ellenőrzés hatékonyságának biztosítása érdekében fontos tájékoztatni az ellenőrzéseket végző személyzetet a helyszíni ellenőrzésre való kiválasztás okáról. A tagállamoknak feljegyzéseket kell vezetniük az ilyen információkról. (35) Továbbá annak érdekében, hogy a nemzeti hatóságok, valamint bármely illetékes közösségi hatóság nyomon követhesse a végrehajtott helyszíni ellenőrzéseket, az ellenőrzések részleteit ellenőrzési jelentésben kell rögzíteni. A mezőgazdasági termelő vagy képviselője részére lehetőséget kell biztosítani a jelentés aláírására. Azonban a távérzékeléssel végzett ellenőrzések esetében a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy csak abban az esetben legyenek kötelesek e jogot biztosítani, ha az ellenőrzés során szabálytalanságokat állapítanak meg. A végrehajtott helyszíni ellenőrzés típusától függetlenül, ha szabálytalanságokat találnak, a mezőgazdasági termelő részére rendelkezésre kell bocsátani a jelentés másolatát. (36) A területek helyszíni ellenőrzése általában két részből áll, amelyből az első rész a bejelentett mezőgazdasági parcellák grafikus anyagok, légi felvételek stb. alapján végzett ellenőrzésével és mérésével kapcsolatos. A második rész a parcellák fizikai vizsgálatából áll a bejelentett mezőgazdasági parcellák tényleges méretének, valamint – a szóban forgó támogatási rendszertől függően – a bejelentett növénykultúrának és annak minősége ellenőrzése céljából. Szükség esetén méréseket kell végezni. Szántóföldön végzett fizikai vizsgálat végrehajtható minta alapján is. (37) Meg kell állapítani a területek meghatározására és az alkalmazandó mérési módszerekre vonatkozó részletes szabályokat. Amennyiben a támogatást bizonyos növények termelésére fizetik ki, a tapasztalat azt mutatja, hogy a területalapú támogatásokra jogosult mezőgazdasági parcellák területének megállapítása kapcsán szükséges meghatározni a szántóföld bizonyos tereptárgyai, különösen a sövények, árkok és falak elfogadható szélességét. A speciális környezeti szükségleteket tekintetbe véve indokolt teret hagyni bizonyos mértékű rugalmasságnak a regionális terméshozamok rögzítésénél figyelembe vett határértékeken belül. (38) Az egységes támogatási rendszer keretében igényelt támogatás érdekében bejelentett területek tekintetében azonban differenciált megközelítést kell alkalmazni, mivel az ilyen támogatásokhoz már nem kapcsolódik termelési kötelezettség. (39) Tekintettel az 1782/2003/EK rendelet 99. cikkével összhangban a vetőmag-támogatási rendszer sajátosságaira, különleges ellenőrzési rendelkezéseket kell megállapítani. (40) Meg kell állapítani a távérzékelés helyszíni ellenőrzésekre történő alkalmazásának feltételeit, és rendelkezni kell az azokban az esetekben elvégzendő fizikai ellenőrzésekről, amikor a képkiértékelés nem vezet egyértelmű eredményekhez. (41) Az 1782/2003/EK rendelet 52. cikke külön ellenőrzéseket ír elő a tetrahidrokannabiol- (THC-) tartalom tekintetében abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelő az egységes támogatási rendszer céljából bejelentett parcellákon kendert termeszt. Meg kell állapítani az ilyen ellenőrzésekre vonatkozó részletes szabályokat. (42) Abban az esetben, ha valamely tagállam a különböző, állatállomány-alapú támogatási rendszerek alkalmazása mellett dönt, amennyiben a támogatás kérelmezése e támogatási rendszerek keretében történik, meg kell határozni a helyszíni ellenőrzések ütemezését és minimális tartalmát. A támogatás iránti kérelmekben szereplő nyilatkozatok és a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisba küldött értesítések helytállóságának hatékony ellenőrzése érdekében nélkülözhetetlen, hogy a szóban forgó helyszíni ellenőrzések jelentős részét azon időszak alatt folytassák le, amíg az állatokat a birtokon tartási kötelezettség értelmében még a mezőgazdasági üzemben kell tartani. (43) Abban az esetben, ha valamely tagállam a különböző, szarvasmarhafélékre vonatkozó támogatási rendszerek alkalmazása mellett dönt – mivel az 1782/2003/EK rendelet 138. cikke értelmében a szarvasmarhafélék megfelelő azonosítása és nyilvántartása a jogosultság feltétele – biztosítani kell, hogy a közösségi támogatást csak megfelelően azonosított és nyilvántartott szarvasmarhafélék esetében ítéljék oda. Az ilyen ellenőrzéseket olyan szarvasmarhafélék tekintetében is el kell végezni, amelyek még nem kerültek bejelentésre, de amelyek a jövőben valamely támogatás iránti kérelem alapját képezhetik, mivel ezeket az állatokat – a szarvasmarhafélék támogatási rendszerei közül jó néhány felépítése eredményeképpen – sok esetben csak akkor jelentik be támogatásra, amikor az állatok már elhagyták a mezőgazdasági üzemet. (44) Abban az esetben, ha valamely tagállam a vágási támogatás alkalmazása mellett dönt, külön rendelkezést kell hozni a vágóhidakon elvégzendő ellenőrzésekre annak ellenőrzésére, hogy a támogatásra bejelentett állatok támogatásra jogosultak, és hogy a számítógépes adatbázisban szereplő információk megfelelnek a valóságnak. Engedélyezni kell a tagállamok részére, hogy két különböző alapon válasszák ki az ilyen ellenőrzések által érintett vágóhidakat. (45) Ebben az esetben – a szarvasmarhafélék kivitele után nyújtott vágási támogatást illetően – az ellenőrzési célokban fennálló különbségek miatt az általánosságban a kivitellel kapcsolatos közösségi ellenőrzési rendelkezések mellett különleges rendelkezésekre van szükség. (46) Az állatállomány-alapú támogatással kapcsolatban előirányzott ellenőrzési rendelkezéseket adott esetben az 1782/2003/EK rendelet 133. cikke szerinti kiegészítő kifizetésekre is alkalmazni kell. (47) Az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének keretében végrehajtandó minimális szintű ellenőrzések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. június 23-i 1082/2003/EK bizottsági rendelet ( 4 ) alapján különleges ellenőrzési rendelkezések kerültek megállapításra. Amennyiben a szóban forgó rendelet értelmében ilyen ellenőrzéseket hajtanak végre, az eredményeket az integrált rendszer céljából ellenőrzési jelentésben kell feltüntetni. (48) A tejtámogatás és a kapcsolódó kiegészítő támogatások iránti kérelmek tekintetében a legfőbb támogathatósági feltétel a mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló referenciamennyiségen belül előállítható tej mennyisége, valamint az, hogy a mezőgazdasági termelő ténylegesen tejtermelő-e. A referenciamennyiség már ismert a tagállamok illetékes hatóságai előtt. Ennélfogva a helyszínen ellenőrizendő legfontosabb feltétel az, hogy a mezőgazdasági termelő tejtermelő-e. Az ilyen ellenőrzések végrehajthatók különösen a mezőgazdasági termelők számviteli vagy egyéb nyilvántartásai alapján. (49) Az 1782/2003/EK rendelet kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségeket vezet be azon mezőgazdasági termelők esetében, akik számára támogatást folyósítanak a szóban forgó rendelet I. mellékletében felsorolt valamely közvetlen kifizetési rendszer keretében. A rendelet támogatások csökkentésének és a támogatás köréből való kizárásnak a rendszerét írja elő azon esetekre, amikor nem tartják be a szóban forgó kötelezettségeket. E rendszer részleteit meg kell állapítani. (50) Meg kell állapítani azon kérdés részleteit, hogy a tagállamok mely hatóságai végeznek ellenőrzéseket a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek tekintetében. (51) Bizonyos esetekben hasznos lehet a tagállamok részére, ha adminisztratív ellenőrzéseket végeznek a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó követelmények tekintetében. Azonban ezt az ellenőrzési eszközt nem kell kötelezővé tenni a tagállamok számára, ezzel szemben hasznos lehet előirányozni az egyedi mérlegelés alapján történő alkalmazását. (52) Meg kell állapítani a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek betartásának minimális ellenőrzési arányát. Ezt az ellenőrzési arányt az egyes ellenőrző hatóságok hatáskörébe tartozó mezőgazdasági termelők 1 %-ában kell meghatározni, akiket megfelelő kockázatelemzés alapján kell kiválasztani. A mintavételnek vagy a támogathatósági feltételek tekintetében helyszíni ellenőrzésre kiválasztott mezőgazdasági termelőkből álló minták alapján, vagy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó támogatás iránti kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők összességéből kell történnie. Ez utóbbi esetben engedélyezni kell bizonyos további lehetőségeket. (53) Általában – a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségeket figyelembe véve – a helyszíni ellenőrzéseknek összpontosítaniuk kell mindazon kötelezettségekre, amelyeknél a megfelelés a szóban forgó látogatás alkalmával ellenőrizhető. Ezenkívül azon követelmények és előírások tekintetében, amelyek megsértése a látogatás alkalmával egyértelműen nem állapítható meg, az ellenőrzést végző személynek azonosítania kell a szükség esetén további ellenőrzéseknek alávetendő eseteket. (54) Meg kell határozni a részletes és egyedi ellenőrzési jelentések kialakításának szabályait. A szakosított szántóföldi ellenőröknek fel kell tüntetniük minden megállapítást, valamint a szóban forgó megállapítások súlyossági fokát annak érdekében, hogy a kifizető ügynökség rögzíthesse a kapcsolódó támogatáscsökkentéseket, vagy adott esetben a közvetlen kifizetések nyújtásából való kizárás mellett dönthessen. (55) A Közösség pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében el kell fogadni a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalás elleni fellépés céljából. Külön rendelkezéseket kell hozni azokra az esetekre, amikor a szóban forgó különböző támogatási rendszerek általi támogathatósági feltételek tekintetében tapasztalhatók szabálytalanságok. (56) Az 1782/2003/EK rendeletben a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek tekintetében előirányzott, a támogatás csökkentésének és a támogatás köréből való kizárásnak a rendszere azonban eltérő céllal jött létre, nevezetesen, hogy a mezőgazdasági termelőket a kölcsönös megfeleltetés különböző területein – már meglévő – jogszabályok tiszteletben tartására ösztönözze. (57) Tekintettel az arányosság elvére, és a támogathatósági feltételek esetében, a vis maior esetekhez, valamint a rendkívüli és természeti körülményekhez kapcsolódó különleges problémák figyelembevételével támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből történő kizárást kell meghatározni. Kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek esetében a támogatáscsökkentés és a támogatás köréből történő kizárás csak abban az esetben alkalmazható, ha a mezőgazdasági termelő gondatlanul vagy szándékosan járt el. A támogatáscsökkentéseket és a támogatás köréből történő kizárást az elkövetett szabálytalanság súlyossága alapján kell besorolni, és egy vagy több támogatási rendszerből meghatározott időre történő teljes kizárásig terjedhetnek. A támogathatósági feltételek tekintetében figyelembe kell venni a különböző támogatási rendszerek sajátosságait. (58) A területalapú támogatás iránti kérelmek kapcsán a szabálytalanságok általában a területek egyes részeit érintik. Egy adott parcella tekintetében a ténylegesnél nagyobb terület bejelentését ellensúlyozhatja ugyanazon terménycsoportba tartozó egyéb parcellákra a ténylegesnél kisebb terület bejelentése. Bizonyos tűréshatáron belül elő kell irányozni, hogy a támogatás iránti kérelmek csak kiigazításra kerülnek a ténylegesen meghatározott területre, és támogatáscsökkentést csak akkor kell alkalmazni, ha a tűréshatárt túllépték. (59) Ezért szükséges meghatározni az ugyanazon terménycsoportba tartozó területeket. Az egységes támogatási rendszer céljából bejelentett területek elvben ugyanazon terménycsoporthoz tartoznak. Azonban különleges szabályokat kell megállapítani annak meghatározása céljából, hogy a kapcsolódó támogatási jogosultságok közül melyik került aktiválásra, amennyiben a bejelentett terület és a meghatározott terület között eltérést állapítottak meg. Továbbá az 1782/2003/EK rendelet 54. cikkének (6) bekezdésével összhangban a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot az összes többi jogosultság előtt kell aktiválni. Ebben az összefüggésben két helyzet tekintetében rendelkezéseket kell hozni. Először is, a területpihentetési támogatás iránti jogosultság aktiválása céljából pihentetett területként bejelentett, de az ellenőrzés szerint valójában nem pihentetett területet le kell vonni az egységes támogatási rendszer céljából bejelentett teljes területből, mint nem meghatározott területet. Másodszor, fiktív alapon ugyanez a helyzet áll elő az olyan területpihentetési támogatás iránti jogosultságoknak megfelelő terület tekintetében, amelyet nem aktiválnak, ha ugyanakkor az adott területre más jogosultságokat aktiválnak. (60) Különleges rendelkezések szükségesek a keményítőgyártásra szánt burgonyára, valamint a vetőmagra vonatkozó támogatási rendszerek szerinti támogatás iránti kérelmek sajátosságainak figyelembevétele céljából. Abban az esetben, ha valamelyik tagállam különböző, állatállomány-alapú támogatási rendszerek alkalmazása mellett dönt, amennyiben a mezőgazdasági termelők állatállomány-alapú támogatást kérelmeznek, és e célból takarmánytermő területet jelentenek be, valamint amennyiben az ilyen területek ténylegesnél nagyobb területtel történő bejelentése nem eredményez nagyobb összegű támogatást az állatállomány után, nem kell szankciót előírni. (61) Az állatállomány-alapú támogatás iránti kérelmek tekintetében a szabálytalanságok az érintett állatok támogatásra való jogosulatlanságát eredményezik. Már az első olyan állat esetében, ahol szabálytalanságokat találnak, támogatáscsökkentést kell alkalmazni, de – a támogatáscsökkentés szintjétől függetlenül – abban az esetben, ha három vagy annál kevesebb állat esetében találnak szabálytalanságokat, kevésbé szigorú szankciót kell alkalmazni. Minden egyéb esetben a szankció súlyossága azon állatok százalékos arányától függ, amelyek esetében szabálytalanságokat találtak. (62) A mezőgazdasági termelők számára engedélyezni kell, hogy a vonatkozó ágazati szabályok értelmében megengedett határokon belül pótolják a szarvasmarhaféléket, valamint juh- és kecskeféléket. Amennyiben a mezőgazdasági termelő – természeti körülmények miatt – nem képes teljesíteni az ágazati szabályok szerinti birtokon tartási kötelezettségeket, nem kell támogatáscsökkentést és a támogatás köréből való kizárást alkalmazni. (63) Abban az esetben, ha valamely tagállam a vágási támogatás alkalmazása mellett dönt, a vágóhidaknak az egyes szarvasmarhafélékre vonatkozó támogatási rendszerek megfelelő működtetésében betöltött fontos szerepe miatt rendelkezni kell azokról az esetekről is, amikor a vágóhidak súlyos gondatlanságból vagy szándékosan hamis igazolásokat vagy nyilatkozatokat állítanak ki. (64) Az 1782/2003/EK rendelet 133. cikkében előírt kiegészítő kifizetésekkel kapcsolatos szabálytalanságokat illetően a tagállamoknak szankciókról kell gondoskodniuk, amelyeknek egyenértékűnek kell lenniük a területalapú és az állatállomány-alapú támogatási rendszerekkel kapcsolatban meghatározott szankciókkal, kivéve ha ez nem megfelelő. Ez utóbbi esetben a tagállamoknak megfelelő, ezekkel egyenértékű szankciókat kell előírniuk. (65) Támogatáscsökkentést és szankciókat kell megállapítani a tejtámogatás és a kiegészítő támogatások tekintetében arra az esetre, ha a támogatást kérelmező mezőgazdasági termelő nem teljesíti a tejtermelésre vonatkozó kötelezettségét. (66) A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek tekintetében – a támogatáscsökkentésnek vagy a támogatás köréből való kizárásnak az arányosság elvének figyelembevételével történő besorolása mellett – biztosítani kell, hogy egy bizonyos időponttól kezdve ugyanazon kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeknek való meg nem felelést – a mezőgazdasági termelő előzetes figyelmeztetését követően – szándékos meg nem felelésként kezeljenek. (67) A támogatáscsökkentést és a támogatás köréből való kizárást a támogathatósági feltételek tekintetében általában nem kell alkalmazni, ha a mezőgazdasági termelő tárgyszerűen pontos információt nyújtott be, vagy ha vétlenségét másképpen bizonyítja. (68) Azok a mezőgazdasági termelők, akik bármely időpontban értesítik az illetékes nemzeti hatóságot hibás támogatási kérelmükről, a hiba okától függetlenül nem büntethetők támogatáscsökkentéssel vagy a támogatás köréből történő kizárással, feltéve hogy a mezőgazdasági termelőt nem értesítették az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzési szándékáról, illetve a hatóság még nem értesítette a termelőt a kérelem bármilyen szabálytalanságáról. Ugyanezt az eljárást kell alkalmazni a számítógépes adatbázisban szereplő hibás adatokkal kapcsolatban is, mind az olyan szarvasmarhafélék esetében, amelyekre támogatási kérelmet nyújtottak be, s amelyek tekintetében a szóban forgó szabálytalanságok nemcsak a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeknek való meg nem felelést, hanem valamely támogathatósági feltétel megsértését is jelentik, mind az olyan szarvasmarhafélék esetében, amelyekre nem nyújtottak be támogatási kérelmet, s amelyek tekintetében a szóban forgó szabálytalanságok csak a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek tekintetében állnak fenn. (69) A kis pénzösszegek kezelése terhet jelent a tagállamok illetékes hatóságai számára. Ezért engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy bizonyos minimális értékhatár alatt ne fizessenek ki támogatási összegeket, és ne kérjenek visszatérítést a tévesen kifizetett összegek esetén, ha a vonatkozó összegek elhanyagolhatók. (70) Ugyanazon mezőgazdasági termelő egy vagy több támogatás iránti kérelme tekintetében alkalmazandó különböző támogatáscsökkentések méltányos alkalmazásának biztosítására egyedi és részletes rendelkezéseket kell megállapítani. Az e rendeletben előírt támogatáscsökkentést és támogatás köréből történő kizárást az egyéb közösségi vagy a nemzeti jogszabályok rendelkezései által meghatározott kiegészítő szankciók sérelme nélkül kell alkalmazni. (71) Ha vis maior vagy rendkívüli körülmények következtében valamely mezőgazdasági termelő az ágazati szabályok által meghatározott kötelezettségeinek nem képes eleget tenni, nem veszítheti el jogosultságát a támogatás kifizetésére. Meg kell határozni, hogy különösen melyek azok az esetek, amelyeket az illetékes hatóságok rendkívüli körülményekből származó eseteknek ismerhetnek el. (72) A jóhiszeműség elve egész Közösségen belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az indokolatlanul kifizetett összegek visszakövetelése esetére meg kell határozni azokat a körülményeket, amelyek fennállásakor erre az elvre lehet támaszkodni, a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet ( 5 ) alapján érintett kiadások kezelésének a számlák elszámolásával összefüggésben történő sérelme nélkül. (73) Ki kell alakítani az olyan mezőgazdasági üzemek teljes egészben történő átruházásának következményeire vonatkozó szabályokat, amelyekre az integrált rendszerbe tartozó közvetlen kifizetési rendszerek alapján bizonyos kötelezettségek vonatkoznak. (74) A tagállamoknak általánosságban minden szükséges további intézkedést meg kell tenniük e rendelet megfelelő érvényesülésének biztosítására. Szükség esetén a tagállamok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak. (75) A Bizottságot, adott esetben, tájékoztatni kell a tagállamok által tett bármely olyan intézkedésről, amely az integrált rendszer végrehajtásában változás bevezetésére szolgál. Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan felügyelhesse az integrált rendszert, a tagállamoknak meg kell küldeniük bizonyos éves ellenőrzési statisztikákat. A tagállamoknak továbbá tájékoztatniuk kell a Bizottságot az állandó legelőként hasznosított földterületek fenntartása tekintetében tett bármely intézkedésükről. (76) Szabályokat kell meghatározni az 1782/2003/EK rendelet 10. cikkével összhangban alkalmazott moduláció értelmében alkalmazandó támogatáscsökkentés kiszámításának alapjával, az így rendelkezésre álló pénzügyi eszközök ezt követő felosztási kulcsával, valamint – a szóban forgó rendelet 12. cikkében említett 5 000 EUR értékű küszöbérték elérésének meghatározásához szükséges szabályok rögzítése érdekében – az említett cikkben előírt kiegészítő támogatási összeg kiszámításával kapcsolatban. (77) E rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni. Ugyanezen időponttal a 2419/2001/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. A 2005. január 1. előtt kezdődött gazdasági évekkel vagy támogatási időszakokkal összefüggő támogatási kérelmekre vonatkozóan azonban továbbra is az említett rendeletet kell alkalmazni. Különleges rendelkezésekre van szükség annak biztosítására, hogy a 2419/2001/EK rendeletben meghatározott szabályok következményeként alkalmazandó támogatáscsökkentéseket nem teszi tárgytalanná az erre az új rendszerre történő áttérés. (78) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







I.

RÉSZ

HATÁLY ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

▼M15

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet megállapítja az 1782/2003/EK rendelet II. címe által létrehozott kölcsönös megfeleltetés, moduláció és integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (a továbbiakban: integrált rendszer), valamint a 479/2008/EK tanácsi rendelet ( 6 ) 20. és 103. cikke szerinti kölcsönös megfeleltetés részletes alkalmazási szabályait. Ez a rendelet nem érinti az egyedi támogatási rendszerekre vonatkozó rendeletek által megállapított egyedi előírásokat.

▼B

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

▼M16

1. „Szántóterület”: növénytermesztés céljából megművelt vagy a 73/2009/EK tanácsi rendelet ( 7 ) 6. cikkével összhangban jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartott földterület, függetlenül attól, hogy az üvegház, illetve más rögzített vagy mobil fedél alatti földterület;

▼M10

1a. „mezőgazdasági parcella”: olyan összefüggő földterület, amelyen egyetlen mezőgazdasági termelő egyetlen terménycsoportot termeszt; amennyiben azonban egy meghatározott terménycsoporton belül egy adott terület hasznosítási formáját e rendelettel összefüggésben külön kell bejelenteni, a szóban forgó speciális hasznosítás további behatárolását adja a mezőgazdasági parcellának;

▼M4

1b. „olajbogyótermő parcella”: az 1973/2004/EK bizottsági rendelet ( 8 ) XXIV. melléklete 1. pontjának a) alpontjában meghatározottak szerinti, olajfákkal beültetett mezőgazdasági parcella;

▼M16

2. „állandó legelő”: gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövények természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt, a mezőgazdasági üzem vetésforgójában legalább öt éve nem szereplő földterület, kivéve az 1782/2003/EK rendelet 107. cikkének (6) bekezdése szerinti pihentetés alatt álló földterületeket, a 2078/92/EGK tanácsi rendelet ( 9 ) szerinti pihentetés alatt álló területeket, az 1257/1999/EK tanácsi rendelet ( 10 ) 22., 23. és 24. cikke szerinti pihentetés alatt álló területeket és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet ( 11 ) 39. cikke szerinti pihentetés alatt álló területeket;

▼M1

2a. „gyep vagy más egynyári takarmánynövények”: a tagállamokban a természetes gyepekben hagyományosan található egynyári növények vagy a gyepek vagy legelők magkeverékeiben rendes esetben megtalálható egynyári növények (akár használják állatok legeltetésére, akár nem). A tagállamok az 1782/2003/EK rendelet IX. mellékletében felsorolt gabonákat is ide sorolhatják;

▼B

3. „szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszere”: a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszere, amelyet az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 12 ) hozott létre;

4. „füljelző”: az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkének a) pontjában és 4. cikkében említett, az állatok egyedi azonosítására szolgáló füljelző;

5. „szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázis”: az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkének b) pontjában és 5. cikkében említett számítógépes adatbázis;

6. „marhalevél”: az 1760/2000/EK rendelet 3. cikke c) pontjában és 6. cikkében említett marhalevél;

7. „nyilvántartás”: a 92/102/EGK tanácsi irányelv ( 13 ) 4. cikkével, a 21/2004/EK tanácsi rendelet ( 14 ) 5. cikkével, illetve az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkének d) pontjával és 7. cikkével összhangban az állattartók által vezetett nyilvántartás;

8. „a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének elemei”: az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkében említett elemek;

9. „azonosítási kód”: az 1760/2000/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett azonosítási kód;

10. „szabálytalanságok”: az adott támogatás nyújtására vonatkozó szabályoknak való bárminemű meg nem felelés;

▼M1

11. „egységes kérelem”: az egységes támogatási rendszer és egyéb területalapú támogatások tekintetében nyújtott közvetlen kifizetések iránti kérelem, kivéve az elismert termelői csoportok komlóra vonatkozó támogatási kérelmeit az 1782/2003/EK rendelet 68a. cikke második bekezdésének megfelelően;

▼M11

12. „területalapú támogatási rendszerek”: az egységes támogatási rendszer, az 1782/2003/EK rendelet 68a. cikkének második bekezdésében említett elismert termelői csoportok komlóra vonatkozó támogatása és az említett rendelet IV. és IVa. címe értelmében létrehozott valamennyi támogatási rendszer, kivéve a IV. cím 7., 10f., 11. és 12. fejezetében létrehozott támogatási rendszereket, az említett rendelet 143ba. cikkével létrehozott elkülönített cukortámogatást, valamint az említett rendelet 143bb. cikkével létrehozott elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatást;

▼B

13. „állatállomány-alapú támogatás iránti kérelem”: az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 11., illetve 12. fejezetében előírt juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatási rendszer, illetve marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatási rendszer szerinti támogatás kifizetése iránti kérelmek;

14. „tejtámogatás iránti kérelem”: az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 7. fejezetében előírt tejtámogatási és kiegészítő támogatási rendszer szerinti támogatás kifizetése iránti kérelmek;

15. „használat”: a terület használata a termény típusa vagy a növénytakaró, illetve a termény hiánya szerint;

16. „szarvasmarhafélékre vonatkozó támogatási rendszerek”: az 1782/2003/EK rendelet 121. cikkében említett támogatási rendszerek;

17. „juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatási rendszer”: az 1782/2003/EK rendelet 111. cikkében említett támogatási rendszer;

18. „támogatásra bejelentett szarvasmarhafélék”: a szarvasmarhafélékre vonatkozó támogatási rendszerekben állatállomány-alapú támogatási kérelem tárgyát képező szarvasmarhafélék;

19. „támogatásra be nem jelentett szarvasmarhafélék”: azok a szarvasmarhafélék, amelyek a szarvasmarhafélékre vonatkozó támogatási rendszerekben még nem képezik állatállomány-alapú támogatási kérelem tárgyát, de potenciálisan támogatásra jogosultak lehetnek;

▼M7

20. „birtokon tartási időszak”: az az időszak, amely alatt a mezőgazdasági területen kell tartani azt az állatot, amely után támogatást igényeltek, a következő rendelkezések szerint: a) az 1973/2004/EK rendelet 90. és 94. cikke a hímivarú szarvasmarhára vonatkozó különleges támogatással kapcsolatban; b) az 1973/2004/EK rendelet 101. cikke az anyatehénre vonatkozó támogatással kapcsolatban; c) az 1973/2004/EK rendelet 123. cikke a vágási támogatással kapcsolatban; d) az 1973/2004/EK rendelet 70. cikkének (3) bekezdése a juhokra és kecskékre kifizetett támogatással kapcsolatban;

▼B

21. „állattartó”: bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely az állatokért felelős, akár állandó, akár ideiglenes jelleggel, beleértve a szállítás, illetve a piacon történő tartózkodás alatti időszakot is;

22. „meghatározott terület”: a támogatás odaítélésére vonatkozó szabályokban megállapított összes feltételnek megfelelő terület; az egységes támogatási rendszer esetében a bejelentett terület csak akkor tekinthető meghatározott területnek, ha ahhoz megfelelő számú támogatási jogosultság tartozik;

23. „meghatározott állat”: a támogatás odaítélésére vonatkozó szabályokban megállapított összes feltételnek megfelelő állat;

24. „támogatási időszak”: az az időszak, amelyre a támogatási kérelmek vonatkoznak, függetlenül azok benyújtásának időpontjától;

25. „térinformatikai rendszer” (a továbbiakban: GIS): az 1782/2003/EK rendelet 20. cikkében említett számítógépes térinformatikai rendszertechnológiák;

26. „referenciaparcella”: földrajzi értelemben körülhatárolt terület, amely az 1782/2003/EK rendelet 18. cikkében említett tagállami azonosítási rendszer GIS rendszerében meghatározott egyedi azonosítóval szerepel;

27. „grafikus anyag”: a GIS tartalmának a támogatás kérelmezői és a tagállamok közötti közlésére szolgáló térképek vagy egyéb dokumentumok;

28. „nemzeti geodéziai rendszer”: koordinált referenciarendszer, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági parcellák szabványosított mérését és egyedi azonosítását az adott tagállam egész területén; amennyiben különböző koordinátarendszereket alkalmaznak, azoknak az egyes tagállamokon belül kompatibilisnek kell lenniük;

29. „kifizető ügynökség”: az 1258/1999/EK tanácsi rendelet ( 15 ) 4. cikkében említett hatóságok és szervek;

30. „kölcsönös megfeleltetés”: a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és a jó mezőgazdasági és ökológiai állapot az 1782/2003/EK rendelet 4. és 5. cikkével összhangban;

▼M4

31. „a kölcsönös megfeleltetés területei”: az 1782/2003/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények különböző területei, és a szóban forgó rendelet 5. cikkében meghatározottak szerinti jó mezőgazdasági és ökológiai állapot;

▼M11

32. „jogi aktus”: az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében felsorolt minden egyes irányelv és rendelet; azonban a szóban forgó rendelet III. mellékletének 7. és 8. pontjában felsorolt irányelv és rendeletek egyetlen jogi aktust alkotnak;

▼M4

33. „előírások”: a tagállamok által az 1782/2003/EK rendelet 5. cikkével és IV. mellékletével összhangban meghatározott előírások, valamint az e rendelet 4. cikkében meghatározottak szerinti állandó legelővel kapcsolatos kötelezettségek;

▼B

34. „követelmény”: a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatban alkalmazva az egyes, az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében említett cikkek bármelyikéből eredő jogszabályban foglalt olyan gazdálkodási követelmények egy adott jogi aktuson belül, amelyek a lényegükben eltérnek ugyanazon jogi aktus egyéb követelményeitől;

▼M4

35. „megfelelés hiánya”: a követelményeknek és előírásoknak való bárminemű meg nem felelés;

▼M1

36. „szakosított ellenőrzési szervek”: az 1782/2003/EK rendelet 25. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban az e rendelet 42. cikkében említett, a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek és a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotnak való megfelelés biztosításáért felelős, illetékes nemzeti ellenőrző hatóságok;

▼B

37. „meghatározott egyéni referenciamennyiség”: az egyéni referenciamennyiség, amelyre az adott mezőgazdasági termelő jogosult.

▼M15

A 479/2008/EK rendelet 20. és 103. cikke értelmében vett kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek alkalmazásában a „kifizetéstől” kifejezés jelentése: az első kifizetés folyósításának naptári évét követő év január 1-jétől.

▼M10

E rendelet alkalmazásában az „új tagállamok” Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia.

▼B

3. cikk

Állandó legelőként hasznosított földterületek fenntartása tagállami szinten

(1) Az 1782/2003/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott kivételek sérelme nélkül, a tagállamok – a szóban forgó cikk első bekezdése értelmében – biztosítják, hogy az állandó legelőként hasznosított földterületnek – a 795/2004/EK rendelet 2. cikke a) pontjában meghatározottak szerinti – mezőgazdasági összterülethez viszonyított aránya fennmaradjon. Ezt a kötelezettséget nemzeti vagy regionális szinten kell alkalmazni.

Azonban amennyiben az állandó legelőként hasznosított földterület a (4) bekezdés a) pontjával összhangban megállapított abszolút értéken fennmarad, az 1782/2003/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése első albekezdésében megállapított kötelezettséget teljesítettnek kell tekinteni.

▼M1

(2) Az 1782/2003/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második albekezdése alkalmazása céljából a tagállamok biztosítják, hogy a jelen cikk (1) bekezdésben említett arány a rendelet 5. cikke (2) bekezdésében említett vonatkozó referenciaév arányához (továbbiakban: „referenciaarány”) viszonyítva ne csökkenjen az állandó legelőként hasznosított földterület hátrányára 10 %-nál nagyobb mértékben.

▼B

(3) Az (1) bekezdésben említett arányt minden évben meg kell állapítani a mezőgazdasági termelők által az adott évre bejelentett területek alapján.

(4) ►M1 Az új tagállamokon kívül a tagállamok esetében a referenciaarány a következő: ◄

a) Az állandó legelőként hasznosított földterület a mezőgazdasági termelők által a 2003. évben bejelentett állandó legelőként hasznosított terület, hozzáadva az e rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 2005. évre bejelentett állandó legelőként hasznosított földterületet, amelyet 2003-ban nem jelentettek be legelőtől eltérő felhasználásra, kivéve ha a mezőgazdasági termelő bizonyítani tudja, hogy az adott földterület 2003-ban nem állandó legelőként volt hasznosítva. Azokat a területeket, amelyeket 2005-ben állandó legelőként hasznosított területként jelentenek be, és amelyek 2003-ban az egyes szántóföldi növények termelői számára támogatási rendszer létrehozásáról szóló, 1999. május 17-i 1251/1999/EK tanácsi rendelet ( 16 ) 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatásra voltak jogosultak, le kell vonni. Azokat a földterületeket, amelyeket 2003-ban állandó legelőként hasznosítottak és 2003 óta erdősítettek vagy az 1782/2003/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban erdősítésre szánnak, le kell vonni.

b) A mezőgazdasági összterület a mezőgazdasági termelők által 2005-ben bejelentett mezőgazdasági összterület.

▼M1

(5) Azon új tagállamok esetében, amelyek a 2004-es év tekintetében nem nyújtottak be kérelmet az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkében említett egységes területalapú támogatási rendszerben, a referenciaarány a következő:

a) az állandó legelőként hasznosított földterület a mezőgazdasági termelők által a 2004. évben bejelentett állandó legelőként hasznosított terület, hozzáadva az e rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 2005. évben bejelentett állandó legelőként hasznosított földterületet, amelyet 2004-ben nem jelentettek be legelőtől eltérő felhasználásra, kivéve, ha a mezőgazdasági termelő bizonyítani tudja, hogy az adott földterület 2004-ben nem állandó legelőként volt hasznosítva; azokat a területeket, amelyeket 2005-ben állandó legelőként hasznosított területként jelentenek be, és amelyek 2004-ben az 1251/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatásra voltak jogosultak, le kell vonni; azokat a földterületeket, melyeket az 1782/2003/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban erdősítésre szánnak, le kell vonni;

b) a mezőgazdasági összterület a mezőgazdasági termelők által 2005-ben bejelentett mezőgazdasági összterület.

(6) Azon új tagállamok esetében, akik a 2004-es év tekintetében kérelmet nyújtottak be az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkében említett egységes területalapú támogatási rendszerben, a referenciaarány a következő:

a) az állandó legelőként hasznosított földterület a mezőgazdasági termelők által az e rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 2005-ben bejelentett állandó legelőként hasznosított földterület;

b) a mezőgazdasági összterület a mezőgazdasági termelők által 2005-ben bejelentett mezőgazdasági összterület.

▼M11

(7) Bulgária és Románia esetében a referenciaarányt az alábbiak szerint kell megállapítani:

a) az állandó legelőként hasznosított földterület a mezőgazdasági termelők által az e rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2007-ben bejelentett állandó legelőként hasznosított földterület;

b) a mezőgazdasági összterület a mezőgazdasági termelők által 2007-ben bejelentett mezőgazdasági összterület.

▼B

4. cikk

Állandó legelőként hasznosított földterületek fenntartása egyéni szinten

(1) Amennyiben megállapítást nyer, hogy az e rendelet 3. cikke (1) bekezdésében említett arány csökken, az érintett tagállam – nemzeti vagy regionális szinten – elrendeli a kötelezettséget az 1782/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt valamely közvetlen kifizetési rendszer keretében támogatást kérelmező mezőgazdasági termelők számára, hogy az állandó legelőként hasznosított földterület hasznosítási formáját előzetes engedély nélkül ne változtassák meg.

▼M1

Amennyiben az első albekezdésben említett engedélynek az a feltétele, hogy a földterület állandó legelő legyen, a 2. cikk 2. pontjában megfogalmazott meghatározástól eltérve ezeket a területet a visszaállítás vagy a létrehozás első napjától kezdve állandó legelő hasznosítású területnek kell tekinteni. Ezeket a területeket az átállás dátumától kezdődően öt egymást követő éven keresztül gyep vagy más egynyári takarmánynövény termesztésére kell használni.

▼B

(2) Amennyiben megállapítást nyer, hogy az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett kötelezettség nem biztosítható, az érintett tagállam az (1) bekezdéssel összhangban meghozandó intézkedéseken túl – nemzeti vagy regionális szinten – elrendeli azt a kötelezettséget az 1782/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt valamely közvetlen kifizetési rendszer keretében támogatást kérelmező olyan mezőgazdasági termelők számára, akik olyan földterülettel rendelkeznek, amelynek hasznosítási formája állandó legelőről egyéb hasznosítási formára lett megváltoztatva, hogy a földterület hasznosítását állítsák vissza állandó legelőre.

▼M1

Ezt a kötelezettséget a 2005. évben az 1782/2003/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében említett vonatkozó dátum óta más hasznosítási formájú földterületté átalakított földterületek tekintetében kell alkalmazni. 2006. január 1-től ezt a kötelezettséget az érintett tagállamban a jelen rendelet 11. cikkével összhangban az egységes kérelem benyújtására előírt legkésőbbi időpontot megelőző 24 hónapos időszak első napja óta ilyen módon megváltoztatott hasznosítású földterület tekintetében kell alkalmazni.

▼B

Ebben az esetben a mezőgazdasági termelők a szóban forgó terület meghatározott százalékát visszaállítják állandó legelő hasznosítási formára vagy a szóban forgó százaléknak megfelelő nagyságú állandó legelő hasznosítású területet alakítanak ki. A szóban forgó százalékos arányt a mezőgazdasági termelő által ilyen módon megváltoztatott hasznosítású terület nagysága és az egyensúly visszaállításához szükséges terület nagysága alapján kell kiszámítani.

Azonban amennyiben a szóban forgó területet az egyéb hasznosítási formára történő átállítás után átruházták, ezt a kötelezettséget csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a terület átruházása e rendelet hatálybalépése után történt.

A 2. cikk 2. pontjától eltérve, az állandó legelőhasznosítási formára visszaállított területeket vagy az állandó legelőként létrehozott területeket a visszaállítás vagy a létrehozás első napjától kezdve „állandó legelő” hasznosítású területnek kell tekintetni. ►M1 Ezeket a területeket az átállás dátumától kezdődően öt egymást követő éven keresztül gyep vagy más egynyári takarmánynövény termesztésére kell használni. ◄

(3) Azonban a mezőgazdasági termelők részére az (1) és (2) bekezdésben megállapított kötelezettségeket nem kell alkalmazni, amennyiben a mezőgazdasági termelők a környezetvédelmi követelményekkel és a természeti környezet megőrzésével összeegyeztethető mezőgazdasági termelési módszerekről szóló, 1992. június 30-i 2078/92/EGK ( 17 ), valamint az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelettel ( 18 ) és a Portugáliában jelenleg szántóföldi növénytermesztésbe vont földterületek külterjes állattenyésztési művelésre való átállításáról szóló, 1994. április 26-i 1017/94/EK tanácsi rendelettel ( 19 ) összhangban meghirdetett programok keretében állandó legelő hasznosítású területeket hoztak létre.







II.

RÉSZ

AZ INTEGRÁLT IGAZGATÁSI ÉS ELLENŐRZÉSI RENDSZER







I.

CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

5. cikk

A mezőgazdasági termelők azonosítása

Az 1782/2003/EK rendelet 22. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül, a szóban forgó rendelet 18. cikke (1) bekezdésének f) pontjában előírt, az egyes mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására szolgáló egységes rendszernek biztosítania kell az egyedi azonosítást az ugyanazon mezőgazdasági termelő által benyújtott összes támogatás iránti kérelem tekintetében.

6. cikk

A mezőgazdasági parcellák azonosítása

(1) A mezőgazdasági parcellák 1782/2003/EK rendelet 20. cikkében említett azonosítási rendszerét a referenciaparcellák – mint például kataszteri parcella vagy termelési blokk – olyan szintjén kell működtetni, amely biztosítja minden egyes referenciaparcella egyedi azonosítását.

A tagállamok biztosítják továbbá a mezőgazdasági parcellák megbízható azonosítását, és különösen megkövetelik, hogy az egységes kérelmek tartalmazzák a részletes adatokat vagy mellékeljék hozzájuk az illetékes hatóság által meghatározott olyan dokumentumokat, amelyek lehetővé teszik az egyes mezőgazdasági parcellák helyének meghatározását és azok felmérését. A GIS-t a nemzeti geodéziai rendszer alapján kell működtetni.

(2) A tagállamok ügyelnek arra, hogy a támogatás iránti kérelmekkel kapcsolatos referenciaparcellák legalább 75 %-ánál az adott területnek legalább 90 %-a támogatható legyen az egységes támogatási rendszer értelmében. Az értékelést évente egyszer, a megfelelő statisztikai módszerek segítségével kell végrehajtani.

▼M5 —————

▼B

7. cikk

A támogatási jogosultságok azonosítása és nyilvántartása

(1) Az 1782/2003/EK rendelet 21. cikkében előírt, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer tagállami szinten kialakított elektronikus nyilvántartás, és amely – különösen – az e rendelet 24. cikkében előírt keresztellenőrzések tekintetében biztosítja a támogatási jogosultságok hatékony nyomon követhetőségét, különösen az alábbi elemek vonatkozásában:

a) a jogosult;

b) az érték;

c) a megállapítás napja;

d) az utolsó aktiválás napja;

e) az eredet, különös tekintettel azok kiosztására (eredeti vagy nemzeti tartalék), vétel, bérlet, öröklés;

▼M16

f) a jogosultság típusa, különösen: a 73/2009/EK rendelet 44. cikkével összhangban különös feltételekhez kötött jogosultságok és a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban kiosztott jogosultságok;

▼B

g) adott esetben a regionális korlátozások.

(2) Azok a tagállamok, amelyek területén egynél több kifizető ügynökség található, dönthetnek úgy, hogy kifizető ügynökség szinten üzemeltetik az elektronikus nyilvántartást. Ebben az esetben az érintett tagállam biztosítja, hogy a különböző nyilvántartások kompatibilisek legyenek egymással.

8. cikk

A mezőgazdasági parcellákra vonatkozó általános elvek

▼M16

(1) A 73/2009/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül azt a mezőgazdasági parcellát, amelyen fák találhatók, a területalapú támogatási rendszerek alkalmazásában támogatható területnek kell tekinteni, feltéve hogy mezőgazdasági tevékenységeket vagy adott esetben az előirányzott termelést hasonló módon lehet rajta véghezvinni, mint ugyanazon térség fák nélküli parcelláin.

▼M10

(2) Ha egy területet közösen használnak, az illetékes hatóságoknak elméletben fel kell osztaniuk azt az egyes mezőgazdasági termelők között a használat vagy a használati jog arányában.

▼B

9. cikk

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer

A tagállamok létrehoznak egy olyan rendszert, amely hatékony ellenőrzést biztosít a kölcsönös megfeleltetés tekintetében. A szóban forgó rendszer e rendelet III. címének III. fejezetével összhangban előírja különösen a következőket:

a) amennyiben az illetékes hatóság nem a kifizető ügynökség, a közvetlen kifizetéseket kérelmező mezőgazdasági termelőkre vonatkozó információk továbbítása a kifizető ügynökségtől a szakosított ellenőrző szervekhez és/vagy adott esetben az 1782/2003/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében említett koordinációs szerven keresztül;

b) az ellenőrzéshez használt minták kiválasztásához alkalmazandó módszerek;

c) az elvégzendő ellenőrzések természetére és terjedelmére vonatkozó adatok;

d) ellenőrzési jelentések, amelyek tartalmazzák különösen a feltárt meg nem felelést, valamint súlyosságának, mértékének, tartósságának, illetve ismétlődő jellegének értékelését;

e) amennyiben az illetékes hatóság nem a kifizető ügynökség, az ellenőrzési jelentések továbbítása a szakosított ellenőrző szervektől a kifizető ügynökséghez vagy az 1782/2003/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében említett koordinációs szervhez, vagy mindkettőhöz;

f) a támogatáscsökkentés és a támogatásból köréből való kizárás rendszerének alkalmazása a kifizető ügynökség által.

A tagállamok előírhatnak továbbá olyan eljárást, amelynek értelmében a mezőgazdasági termelő jelzi a kifizető ügynökségnek a rá alkalmazandó követelmények és előírások azonosításához szükséges adatokat.

▼M16

10. cikk

A támogatás kifizetése a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzésekkel összefüggésben

▼M16 —————

▼B

(2) E rendelet III. címének III. fejezetében meghatározott kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések esetében, amennyiben ezek az ellenőrzések nem fejezhetők be a kifizetés előtt, a jogosulatlan kifizetéseket e rendelet 73. cikke szerint vissza kell téríteni.







II.

CÍM

TÁMOGATÁSI KÉRELMEK







I.

FEJEZET

AZ EGYSÉGES KÉRELEM

11. cikk

Az egységes kérelem benyújtásának határideje

▼M15

(1) Az a mezőgazdasági termelő, aki valamely területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igényel, évente csak egyetlen egységes kérelmet nyújthat be.

▼M16

Az a mezőgazdasági termelő, aki nem igényel támogatást valamely területalapú támogatási rendszer keretében, de igényel az 73/2009/EK rendelet I. mellékletében felsorolt valamely egyéb támogatási rendszer keretében vagy a 479/2008/EK rendelet 11., 12. és 98. cikke alapján, egységes igénylőlapot nyújt be, amennyiben rendelkezik a 73/2009/EK rendelet 2. cikkének h) pontjában meghatározottak szerinti mezőgazdasági területtel, amely igénylőlapon e rendelet 14. cikkével összhangban feltünteti e területeket.

▼M15

Az a mezőgazdasági termelő, aki csak a 479/2008/EK rendelet 20. és 103. cikke szerinti kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek hatálya alá tartozik, egységes igénylőlapot nyújt be minden olyan naptári évben, amelyben e kötelezettségek fennállnak.

Azonban a tagállamok mentesíthetik a mezőgazdasági termelőket a második és a harmadik albekezdésben említett kötelezettség alól, amennyiben a szóban forgó információk rendelkezésre állnak olyan egyéb igazgatási és ellenőrzési rendszerek keretében, amelyek az 1782/2003/EK rendelet 26. cikkével összhangban az integrált rendszerrel kompatibilisek.

▼B

(2) ►M1 Az egységes kérelmet az egyes tagállamok által megállapítandó időpontig kell benyújtani, amely nem lehet későbbi május 15-nél. Az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Finnország és Svédország azonban meghatározhat ennél későbbi, de június 15-nél nem későbbi időpontot is. ◄

Az 1782/2003/EK rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban egyes olyan övezetek tekintetében, ahol a rendkívüli éghajlati viszonyok következtében nem alkalmazhatók a rendes határidők, engedélyezhető az e bekezdés első albekezdésében említett határnapok későbbre halasztása.

Az említett határidő meghatározása során a tagállamok a támogatás megfelelő adminisztratív és pénzügyi igazgatása érdekében figyelembe veszik az összes vonatkozó adat rendelkezésére állásához szükséges időt, és biztosítják a hatékony ellenőrzések ütemezésének lehetőségét, különös tekintettel az 1782/2003/EK rendelet 44. cikkének (3) bekezdésével összhangban meghatározandó időpontra.

(3) Amennyiben ugyanazon mezőgazdasági termelő vonatkozásában több kifizető ügynökség is felelős a támogatási rendszerek igazgatásáért, amelyek keretében az egységes kérelmet benyújtották, az érintett tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az e cikk által előírt információk minden érintett kifizető ügynökség számára rendelkezésre álljanak.

12. cikk

Az egységes kérelem tartalma

(1) Az egységes kérelemnek a támogatási jogosultság megállapításához szükséges minden információt tartalmaznia kell, különösen az alábbiakat:

a) a mezőgazdasági termelő személyazonossága;

b) a szóban forgó támogatási rendszer vagy rendszerek;

▼M16

c) a támogatási jogosultságok azonosítása a 7. cikkben az egységes támogatási rendszerre előírt azonosítási és nyilvántartási rendszerrel összhangban;

▼B

d) a mezőgazdasági üzem összes mezőgazdasági parcellájának azonosítását lehetővé tevő adatok, hektárban kifejezett területük két tizedes jegy pontossággal, elhelyezkedésük, és adott esetben hasznosításuk, valamint arra vonatkozó információ, hogy a mezőgazdasági parcellát öntözik-e;

▼M4

e) adott esetben az olajbogyótermő terület olajbogyó-termesztési FIR-hektárban kifejezve, az 1973/204/EK rendelet XXIV. mellékletének 2. és 3. pontjával összhangban;

f) a mezőgazdasági termelő nyilatkozata arról, hogy ismeri a szóban forgó támogatási rendszerre vonatkozó feltételeket.

▼M16

(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett támogatási jogosultságok azonosítása céljából a 73/2009/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében a mezőgazdasági termelők rendelkezésére bocsátott formanyomtatványok tartalmazzák a 7. cikkben előírt azonosítási és nyilvántartási rendszerrel összhangban a támogatási jogosultságok azonosítását.

▼M4 —————

▼M16

A mezőgazdasági termelőnek külön kell bejelentenie a területpihentetési támogatás iránti jogosultságokat alátámasztó területet és az egyéb jogosultságokat alátámasztó területet. Az 1782/2003/EK rendelet 54. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mezőgazdasági termelőnek a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot az összes többi jogosultság előtt kell igényelnie. Következésképpen a mezőgazdasági termelőnek be kell jelentenie a területpihentetési támogatás iránti jogosultságai számának megfelelő, területpihentetésre szánt területet, feltéve hogy rendelkezik elegendő mennyiségű támogatható területtel. Amennyiben a támogatható terület kevesebb, mint a területpihentetési támogatás iránti jogosultságok száma, a mezőgazdasági termelő a rendelkezésére álló területnek megfelelő számú területpihentetési támogatás iránti jogosultságot jelenthet be.

▼M4

(3) ►M16 Az (1) bekezdés d) pontjában említett mezőgazdasági üzem összes mezőgazdasági parcellájának azonosítása érdekében a 73/2009/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban a mezőgazdasági termelők rendelkezésére bocsátott formanyomtatványokon referenciaparcellánként fel kell tüntetni az egységes támogatási rendszer vagy az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásában támogatható maximális területet. ◄ Továbbá az említett rendelkezéssel összhangban a mezőgazdasági termelőnek biztosított grafikus anyagon fel kell tüntetni a referenciaparcellák határát és egyedi azonosítójukat, és a mezőgazdasági termelőnek jeleznie kell minden egyes mezőgazdasági parcella elhelyezkedését.

▼M9

Azokban a tagállamokban, amelyekben az olajbogyó-termesztési földrajzi információs rendszer részét képezi az 1782/2003/EK rendelet 20. cikkében említett, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszernek, az olajbogyótermő parcellákra vonatkozóan a mezőgazdasági termelő rendelkezésére bocsátott grafikus anyagnak minden egyes olajbogyótermő parcella tekintetében tartalmaznia kell a támogatható olajfák számát és parcellán belüli elhelyezkedését, továbbá az 1973/2004/EK rendelet XXIV. mellékletének 3. pontjával összhangban, olajbogyó-termesztési FIR-hektárban meghatározott olajbogyótermő területet.

▼M4

Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10b. fejezetében előírt, olajfaültetvényekre vonatkozó támogatási kérelem esetén a mezőgazdasági termelőnek biztosított grafikus anyagban minden olajbogyótermő parcellánál a következőket kell feltüntetni:

a) a nem támogatható olajfákat és a parcellán belüli elhelyezkedésüket;

b) az olajbogyótermő területet olajbogyó-termesztési FIR-hektárban kifejezve, az 1973/2004/EK rendelet XXIV. mellékletének 2. pontjával összhangban;

c) azt a kategóriát, amelynek címén támogatást igényelnek, az 1782/2003/EK rendelet 110i. cikkének (2) bekezdésében meghatározottakkal összhangban;

d) adott esetben arra vonatkozó megjegyzést, hogy a parcellára az 1638/98/EK tanácsi rendelet ( 20 ) 4. cikkében meghatározottak szerint a Bizottság által jóváhagyott program vonatkozik, továbbá az érintett olajfák számát és a parcellán belüli elhelyezkedésüket.

(4) A támogatási kérelem benyújtásakor a mezőgazdasági termelőnek ki kell javítania a (2) és (3) cikkben említett, előre nyomtatott űrlapokat, ha bármilyen módosítás – különösen az 1782/2003/EK rendelet 46. cikke szerinti támogatási jogosultság átruházása – történt, vagy az előre nyomtatott űrlapokon feltüntetett információk helytelenek.

►M10 Ha a javítás a referenciaparcella területének nagyságát érinti, a termelőnek be kell jelentenie az egyes érintett mezőgazdasági parcellák területére vonatkozó naprakész adatokat, és szükség esetén fel kell tüntetnie a referenciaparcella új határait. ◄ Azonban ha a grafikus anyagon feltüntetett olajfák elhelyezkedésére vonatkozó információk tévesek, a mezőgazdasági termelő nem köteles feltüntetni az olajbogyó-termesztési FIR-hektárban kifejezett terület valós nagyságát, csak a fák tényleges elhelyezkedését köteles megadni.

▼B

13. cikk

Az egységes kérelemre vonatkozó különleges követelmények

▼M8

(1) Amennyiben valamely mezőgazdasági termelő az 1782/2003/EK rendelet 52. cikkének megfelelően kendert vagy ugyanazon rendelet 106. cikkének megfelelően rostkendert szándékozik termelni, az egységes kérelemnek az alábbiakat kell tartalmaznia:

a) a kenderrel bevetett parcellák azonosításához szükséges valamennyi információ, a vetőmag fajtájának megjelölésével;

b) a felhasznált vetőmag mennyiségének feltüntetése (kg/hektár);

c) a 2002/57/EK tanácsi irányelvvel ( 21 ) – és különösen annak 12. cikkével – összhangban a vetőmag csomagolásán alkalmazott hatósági címkék.

Az első albekezdés c) pontjától eltérve amennyiben a vetés az egységes kérelem benyújtási határideje után történik, a címkéket legkésőbb június 30-ig kell benyújtani. Amennyiben a címkéket más nemzeti hatósághoz is be kell nyújtani, a tagállamok előírhatják, hogy a szóban forgó címkéket az e ponttal összhangban való benyújtásuk után juttassák vissza a mezőgazdasági termelőhöz. A visszajuttatott címkéken jelezni kell, hogy azokat már használták kérelem benyújtásához.

Amennyiben az 1782/2003/EK rendelet IV. címe 10. fejezetének megfelelő, szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatásra irányuló kérelem nyilatkozatot tartalmaz az ugyanazon rendelet 106. cikkében említett rostlen és rostkender termesztéséről, az egységes kérelemnek tartalmaznia kell a 106. cikkben említett szerződés vagy kötelezettségvállalás másolatát, kivéve, ha az adott tagállam rendelkezése szerint a másolat későbbi időpontban is benyújtható, amely azonban nem lehet később, mint szeptember 15.

▼M16

(2) Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikkének (3) bekezdésével összhangban használt pihentetett terület esetében az egységes kérelemnek tartalmaznia kell az alkalmazandó ágazati szabályok szerint előírt szükséges bizonyítékokat.

▼B

(3) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének I. fejezetében előírt, különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás, valamint a szóban forgó rendelet 105. cikkében előírt, durumbúzára vonatkozó pótlék és különleges támogatás iránti kérelem esetében az egységes kérelemnek a tagállamok által megállapítandó szabályok szerint bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a durumbúza minősített vetőmagjából felhasználták a minimális mennyiséget.

(4) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 3. fejezetében előírt, rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás iránti kérelem esetében az egységes kérelemnek tartalmaznia kell az elvetett rizsfajtára vonatkozó információt, valamint az egyes parcellák azonosítását.

▼M5

(5) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 4. fejezetében előírt, héjas gyümölcsűekre vonatkozó területalapú támogatás iránti kérelem esetében az egységes kérelemnek tartalmaznia kell a héjas gyümölcsű fák számát, fajonkénti lebontásban.

▼M10

(6) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 5. fejezetében előírt, energianövényekre vonatkozó támogatás iránti kérelem esetében az egységes kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező által az 1973/2004/EK rendelet 25. cikke értelmében a felvásárlóval vagy az elsődleges feldolgozóval megkötött szerződés másolatát, illetve – az említett rendelet 33. cikke (2) bekezdésének alkalmazása esetén – egy, a szóban forgó cikkben foglaltaknak megfelelő írásbeli nyilatkozatot.

▼B

(7) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 6. fejezetében előírt, keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás iránti kérelem esetében az egységes kérelemnek tartalmaznia kell a termeltetési szerződés másolatát; azonban a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az említett másolatot be lehet nyújtani egy későbbi időpontig, amely nem lehet június 30-nál később.

(8) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 9. fejezetében előírt, vetőmagra vonatkozó támogatás iránti kérelem esetében az egységes kérelemnek tartalmaznia kell az alábbiakat:

a) a termesztési szerződés vagy termesztési nyilatkozat másolata, azonban a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az említett másolatot be lehet nyújtani egy későbbi időpontig, amely nem lehet szeptember 15-nél később;

b) az egyes parcellákba vetett vetőmagfajtákra vonatkozó információk;

c) az előállított minősített vetőmag mennyisége métermázsában, egy tizedes jegy pontossággal kifejezve; azonban a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az említett információkat be lehet nyújtani egy későbbi időpontig, amely nem lehet a betakarítást követő év szeptember 15-nél későbbi időpont;

d) az említett vetőmagmennyiségek hatósági minősítését tanúsító iratok másolata; azonban a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az említett másolatokat be lehet nyújtani egy későbbi időpontig, amely nem lehet a betakarítást követő év május 31-nél később.

▼M1

(9) Az 1782/2003/EK rendelet 68a. cikkében meghatározott kiegészítő komlótámogatási kérelmek esetében az egységes kérelemben fel kell tüntetni az egyes területeket.

▼M4

(10) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10a. fejezetében meghatározott, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás iránti kérelem esetén az egységes támogatási kérelemnek tartalmaznia kell:

a) a használt gyapotfajta vetőmagjának nevét;

b) adott esetben annak az elismert ágazati szervezetnek a nevét és címét, amelyben a mezőgazdasági termelő tagsággal rendelkezik.

(11) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10b. fejezetében előírt, olajfaültetvényekre vonatkozó támogatási kérelem esetén az egységes kérelemnek minden olajbogyótermő parcellánál tartalmaznia kell a következő olajfák számát és parcellán belüli elhelyezkedését:

a) a kivágott és pótolt olajfákét;

b) a kivágott és nem pótolt olajfákét;

c) a további ültetett olajfákét.

(12) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10c. fejezetében előírt, dohányra vonatkozó támogatás iránti kérelem esetén az egységes támogatási kérelemnek tartalmaznia kell:

a) az 1782/2003/EK rendelet 110k. cikkének c) pontjában említett termeltetési szerződés másolatát vagy a nyilvántartási számára történő hivatkozást;

b) az egyes mezőgazdasági parcellákon termesztett dohányfajtára vonatkozó megjegyzést;

c) az illetékes hatóság által kibocsátott alátámasztó ellenőrzési igazolás másolatát, amely tartalmazza az elsődleges feldolgozónak leszállított száraz dohánylevelek kilogrammban kifejezett mennyiségét.

A tagállamok előírhatják, hogy a c) pontban meghatározott információk egy későbbi időpontig, de legkésőbb a betakarítást követő év május 15-ig külön is benyújthatók legyenek.

▼M8 —————

▼M11

(13a) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10 g. fejezetében előírt elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás iránti kérelem, illetőleg az említett cím 10h. fejezetében előírt átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatás iránti kérelem esetében az egységes kérelemnek az 1973/2004/EK rendelet 171da. cikkének megfelelően tartalmaznia kell a feldolgozásra vagy a szállítási kötelezettségvállalásra vonatkozó szerződés másolatát.

A tagállamok előírhatják, hogy az első albekezdésben meghatározott információk egy későbbi időpontig, de legkésőbb a kérelem benyújtását követő év május 1-jéig külön is benyújthatók legyenek.

▼M10

(14) Az e cikkben meghatározott igazoló okmányokban megadandó információkat – amennyiben erre lehetőség van – az illetékes hatóság közvetlenül a szóban forgó információ forrásából is beszerezheti.

▼B

14. cikk

Az egységes kérelem és a területek különleges használatára vonatkozó nyilatkozatok általános szabályai

A 73/2009/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében és 38. cikkében említett és a szóban forgó rendelet VI. mellékletében felsorolt földhasználatokat, valamint a rostlen termesztésére használt területeket és a 73/2009/EK rendelet 68. cikkében meghatározott különleges támogatásra bejelentett területeket, amennyiben ezeket a területeket e rendelet 13. cikkével összhangban nem kell bejelenteni, az egységes igénylőlap külön rovatában kell bejelenteni.

◄

▼M1

Továbbá amennyiben egy tagállam él az 1782/2003/EK rendelet 68a. cikkének lehetőségével és a cikk második bekezdésében említett kifizetést tesz az elismert termelői csoportoknak, a mezőgazdasági termelő a komló termesztésére használt mezőgazdasági területeket feltünteti az egységes igénylőlap külön rovatában. Ebben az esetben a mezőgazdasági termelő feltünteti az érintett termelői csoportban lévő tagságát is az egységes igénylőlapon.

▼M7

Az 1782/2003/EK rendelet III., IV. és IVa. címében előírt támogatási rendszerektől eltérő célra használt területeket, valamint a szóban forgó rendelet V. mellékletének felsorolásában nem szereplő földhasználatokat egy vagy több „egyéb felhasználás” rovatban kell bejelenteni.

▼B

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az első és második albekezdést nem kell alkalmazni, amennyiben a szóban forgó információk rendelkezésre állnak egyéb, – az 1782/2003/EK rendelet 26. cikkével összhangban – az integrált rendszerrel garantáltan kompatibilis igazgatási és ellenőrzési rendszerek keretében.

▼M1

(1a) Ha egy adott évre a mezőgazdasági termelő nem jelenti be az (1) bekezdésben említett területek mindegyikét és egyrészről az egységes igénylésben bejelentett összes terület és másrészről a bejelentett terület plusz a be nem jelentett parcellák összes területe közti eltérés meghaladja a bejelentett területek 3 %-át, az arra az évre a mezőgazdasági termelőnek fizetendő közvetlen támogatások teljes összege legfeljebb 3 %-al csökkentendő, a mulasztás súlyosságától függően.

▼M15

Abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelő a 479/2008/EK rendelet 20. és 103. cikke szerinti kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek hatálya alá tartozik, az első albekezdés az említett rendelet 11., 12. és 98. cikke alapján nyújtott támogatásokra is alkalmazandó. A csökkentés százalékos mértéke az említett rendelet 20. és 103. cikkében hivatkozott évek számával elosztott teljes kifizetendő összegre alkalmazandó.

▼B

2. Az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében a tagállamok eltérhetnek a 12. és 13. cikk rendelkezéseitől, ha a támogatási jogosultságokat az egységes kérelem benyújtására előírt határnapig még nem állapították meg véglegesen.

▼M7

A tagállamok ugyanezen feltételek mellett lehetővé tehetik a felhasználást vagy a támogatási rendszert érintő módosításokat is az egységes kérelemben már bejelentett egyedi mezőgazdasági parcellák tekintetében.

Az első és második albekezdésben meghatározott eltérés alkalmazandó az első olyan év tekintetében is, amikor új ágazatokat vesznek fel az egységes támogatási rendszerbe, és az e bevezetéssel érintett mezőgazdasági termelők esetében még nem állapították meg véglegesen a kifizetési jogosultságokat.

▼B

(3) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az 1782/2003/EK rendelet IV. címe szerinti támogatások iránti kérelmeket az egységes kérelem keretében kell benyújtani. Ebben az esetben a szóban forgó rendszerek keretében nyújtandó támogatások iránti kérelem tekintetében megállapított különleges követelmények vonatkozásában e cím II. és III. fejezete értelemszerűen alkalmazandó.

(4) Minden egyes tagállam meghatározza a mezőgazdasági parcelláknak azt a minimális méretét, amelyre kérelmet lehet benyújtani. Ez a minimális méret azonban nem haladhatja meg a 0,3 hektárt.

15. cikk

Az egységes kérelmek módosításai

(1) Az egységes kérelem benyújtására nyitva álló határidő lejárta után lehetőség van egyes olyan mezőgazdasági parcellák hozzáadására az egységes kérelemhez, adott esetben a kapcsolódó támogatási jogosultságokkal együtt, amelyeket az egységes kérelemben még nem jelentettek be valamely területalapú támogatási rendszer igénybevétele céljából, feltéve hogy az érintett támogatási rendszerek szerinti követelmények teljesülnek.

▼M7

Az egységes kérelemben már bejelentett egyéni mezőgazdasági parcellák vagy kifizetési jogosultságok tekintetében a felhasználást vagy a támogatási rendszert érintő módosítások ugyanezekkel a feltételekkel tehetők meg.

▼M10

Amennyiben az első és a második albekezdésben említett módosítások hatással vannak valamely benyújtandó igazoló okmányra vagy szerződésre, az ilyen okmányok vagy szerződések megfelelő módosítását is engedélyezni kell.

▼M1

(2) Az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Finnország és Svédország által az egységes kérelem benyújtására a 11. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban megállapított határidők sérelme nélkül, az e cikk (1) bekezdésével összhangban megtett módosításokról legkésőbb az adott naptári év május 31-ig – az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság Finnország és Svédország esetében június 15-ig – írásban értesíteni kell az illetékes hatóságot.

▼M16 —————

▼B

(3) Amennyiben az illetékes hatóság már tájékoztatta a mezőgazdasági termelőt az egységes kérelmében található szabálytalanságokról, vagy értesítette helyszíni ellenőrzési szándékáról, és ez a helyszíni ellenőrzés szabálytalanságokat tár fel, az (1) bekezdéssel összhangban lévő módosításokra a szabálytalanságok által érintett mezőgazdasági parcellákkal kapcsolatban nincs lehetőség.

▼M1







Ia.

FEJEZET

ELISMERT TERMELŐI CSOPORTOK KOMLÓRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁSI KÉRELMEI

15a. cikk

Támogatási kérelem

Az 1973/2004/EK bizottsági rendelet ( 22 ) 171. cikkével összhangban a támogatást kérelmező termelői csoport támogatási kérelmének a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmaznia kell, különösen:

a) a termelői csoport meghatározását;

b) az érintett mezőgazdasági parcellák azonosítását lehetővé tevő részleteket;

c) a termelői csoport nyilatkozatát, miszerint ismerik a kérdéses támogatás feltételeit.

A termelői csoport a komló termesztésére használt mezőgazdasági parcellákat jelentheti csak be, és azokat, amelyeket ugyanabban a naptári évben a termelői csoport tagjai a jelen rendelet 14. cikk (1) bekezdése második albekezdésével összhangban bejelentettek.

A tagállamok a kérelmezési eljárást egyszerűsíthetik a termelői csoportnak a jelen rendelet 14. cikk (1) bekezdése második albekezdésével összhangban az erre a célra az egyes tagok által bejelentett valamennyi parcellát felsoroló kérelmezési formanyomtatvány megküldésével.

▼B







II.

FEJEZET

ÁLLATÁLLOMÁNY-ALAPÚ TÁMOGATÁSI KÉRELMEK

16. cikk

Az állatállomány-alapú támogatási kérelmekre vonatkozó követelmények

(1) Az állatállomány-alapú támogatási kérelemnek a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges minden információt tartalmaznia kell, különösen az alábbiakat:

a) a mezőgazdasági termelő személyazonossága;

b) hivatkozás az egységes kérelemre, ha azt már benyújtották;

c) az állatok száma minden olyan fajta esetében, amelyekre vonatkozóan támogatást igényeltek, és a szarvasmarhafélék esetében az állatok azonosítási kódja;

d) adott esetben a mezőgazdasági termelő kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a c) pontban említett állatokat a birtokon tartási időszakban a mezőgazdasági üzemében tartja, valamint információ arról(azokról) a hely(ek)ről, ahol az állatokat az érintett időszak(ok)ban tartják;

e) adott esetben, az érintett állatokra vonatkozó egyéni határérték vagy felső határ;

▼M7

f) adott esetben, az egyéni tejreferencia-mennyiség, amely a mezőgazdasági termelő rendelkezésére áll az érintett naptári év március 31-én, illetve, ha az érintett tagállam az 1973/2004/EK rendelet 130. cikkében előírt eltérés alkalmazása mellett dönt, április 1-jén; ha ez a mennyiség a kérelem benyújtásának időpontjában nem ismert, erről az illetékes hatóságot a lehető leghamarabb tájékoztatni kell;

▼B

g) a mezőgazdasági termelő nyilatkozata arról, hogy tudatában van a szóban forgó támogatásra vonatkozó feltételeknek.

Amennyiben az állat tartási helyét a birtokon tartási időszak alatt megváltoztatják, a mezőgazdasági termelőnek erről előzetesen írásban értesítenie kell az illetékes hatóságot.

(2) A tagállamok minden állattartó számára biztosítják a jogot, hogy a róla és állatairól a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisban tárolt adatokról korlátozás nélkül, ésszerű időközönként és túlzott késedelem nélkül az illetékes hatóságoktól tájékoztatást kapjon. A támogatási kérelem benyújtásakor a mezőgazdasági termelőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a szóban forgó adatok helyesek és teljes körűek, ellenkező esetben a téves adatokat helyesbítenie, a hiányzó adatokat pedig pótolnia kell.

(3) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatási kérelemnek az (1) bekezdésben említett információk egy részét nem kell tartalmaznia, ha azokat már közölték az illetékes hatósággal.

A tagállamok különösen olyan eljárásokat vezethetnek be, amelyek révén a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisban tárolt adatokat a támogatási kérelem céljából fel lehet használni, feltéve hogy a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázis a biztonság és alkalmazás tekintetében rendelkezik az érintett támogatási rendszerek megfelelő működtetéséhez szükséges színvonallal. Az ilyen eljárások állhatnak egy olyan rendszerből, amely szerint a mezőgazdasági termelő támogatás iránti kérelmet nyújthat be az összes olyan állat tekintetében, amelyek a tagállam által meghatározandó időpontban a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisban szereplő adatok alapján támogatásra jogosultak. Ebben az esetben a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy:

a) a szóban forgó támogatási rendszerre alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban a vonatkozó birtokon tartási időszakok kezdő- és zárónapja egyértelműen meghatározott és ismert legyen a mezőgazdasági termelő előtt;

b) a mezőgazdasági termelő tudatában legyen annak, hogy a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerben nem megfelelően azonosított vagy nyilvántartott állat az 59. cikk értelmében szabálytalannak talált állatnak minősül. Az 1782/2003/EK rendelet 125. cikkével összhangban lévő, anyatehénre vonatkozó támogatás esetében a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer tekintetében felfedett szabálytalanságokat arányosan felosztják a támogatás elnyeréséhez szükséges számú állat, és a szóban forgó rendelet 125. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a tej vagy tejtermékek leszállításához szükséges számú állat között. Azonban az ilyen szabálytalanságokat először a 125. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és a 126. cikkben említett egyéni határértékek vagy felső határok keretében nem szükséges számú állatra tudják be.

(4) A tagállamok előírhatják, hogy az (1) bekezdésben említett információk egy részét az általuk jóváhagyott szerven/szerveken keresztül lehessen vagy kelljen továbbítani. A szolgáltatott információkért azonban a mezőgazdasági termelő továbbra is felelős marad.







III.

FEJEZET

A TEJTÁMOGATÁS ÉS A KIEGÉSZÍTŐ TÁMOGATÁSOK IRÁNTI KÉRELEM

17. cikk

A tejtámogatás és a kiegészítő támogatások iránti kérelmekre vonatkozó követelmények

Minden egyes tejtermelőnek, aki az 1782/2003/EK rendelet IV. címe 7. fejezetében előírt tejtámogatást és kiegészítő támogatásokat igényel, támogatási kérelmet kell benyújtania, amely tartalmazza a támogatási jogosultság megállapításához szükséges összes információt, különösen az alábbiakat:

a) mezőgazdasági termelő személyazonossága;

b) a mezőgazdasági termelő nyilatkozata arról, hogy tudatában van a szóban forgó támogatásra vonatkozó feltételeknek.

A támogatás iránti kérelmet az egyes tagállamok által meghatározandó időpontig kell benyújtani, amely nem lehet később május 15-nél, illetve Finnország és Svédország esetében június 15-nél.

▼M8







IIIa.

FEJEZET

▼M11

A CUKORRÉPA- ÉS CUKORNÁDTERMELŐK KÖZÖSSÉGI TÁMOGATÁSA, AZ ELKÜLÖNÍTETT CUKORTÁMOGATÁS ÉS AZ ELKÜLÖNÍTETT GYÜMÖLCS- ÉS ZÖLDSÉGTÁMOGATÁS

▼M8

17a. cikk

►M11 A cukorrépa- és cukornádtermelők közösségi támogatására, az elkülönített cukortámogatásra és az elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatásra vonatkozó támogatási kérelem követelményei ◄

(1) ►M11 Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10f. fejezetében meghatározottak szerint a cukorrépa- és cukornádtermelők közösségi támogatásáért vagy az említett rendelet 143ba. cikkében meghatározott elkülönített cukortámogatásért vagy az említett rendelet 143bb. cikkében meghatározott elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatásért folyamodó mezőgazdasági termelők olyan támogatási kérelmet nyújtanak be, amely a támogathatóság megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmazza, különösen az alábbiakat: ◄

a) a mezőgazdasági termelő személyazonossága;

b) a mezőgazdasági termelő nyilatkozata arról, hogy tudatában van a szóban forgó támogatás feltételeinek.

A cukorrépa- és cukornádtermelők közösségi támogatására irányuló kérelemhez csatolni kell az 1782/2003/EK rendelet 110r. cikkében említett szállítási szerződés másolatát is.

▼M11

(2) A cukorrépa- és cukornádtermelők közösségi támogatása, az elkülönített cukortámogatás vagy elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás iránti kérelmet az egyes tagállamok által meghatározandó időpontig kell benyújtani, amely nem lehet később, mint május 15., illetve Észtország, Lettország és Litvánia esetében június 15.

▼M16

A tagállamok előírhatják, hogy az (1) bekezdés második albekezdésében említett szállítási szerződés másolata egy későbbi időpontig, de legkésőbb a kérelem benyújtásának évében december 1-jéig külön is benyújtható legyen.

▼B







IV.

FEJEZET

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Eljárások egyszerűsítése

(1) E rendelet vagy az 1782/2003/EK rendelet bármely speciális rendelkezésének sérelme nélkül, a tagállamok megengedhetik vagy előírhatják, hogy e rendelet szerinti bármely, mind a mezőgazdasági termelőtől a hatóságok felé irányuló, mind az ellentétes irányú közléseket elektronikus úton továbbítsák. Ebben az esetben meg kell tenni a megfelelő intézkedéseket különösen annak biztosítására, hogy:

a) a mezőgazdasági termelőt egyértelműen azonosítsák;

b) a mezőgazdasági termelő az érintett támogatási rendszer összes követelményének megfelel;

c) a továbbított adatok a szóban forgó támogatási rendszer megfelelő igazgatása tekintetében megbízhatóak; ha a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázis adatai felhasználásra kerülnek, az adatbázis a biztonság és alkalmazás tekintetében rendelkezik az érintett támogatási rendszerek megfelelő működtetéséhez szükséges színvonallal;

d) amennyiben a kísérő dokumentumok elektronikus úton nem továbbíthatók, az illetékes hatóság az ilyen dokumentumokat a nem elektronikus adattovábbításra vonatkozó határidőig megkapja;

e) a hagyományos benyújtási módot, illetve az elektronikus továbbítás lehetőségét választó mezőgazdasági termelők között semmilyen megkülönböztetés se legyen.

(2) A támogatási kérelmek benyújtása tekintetében a tagállamok – az (1) bekezdés a)–e) pontjában előírt feltételek szerint – előírhatnak egyszerűsített eljárásokat, amennyiben az adatok már az illetékes hatóságok rendelkezésére állnak, különösen, ha a szóban forgó támogatási rendszer keretében legutoljára benyújtott támogatási kérelemhez képest nem változott a helyzet.

19. cikk

A nyilvánvaló hibák helyesbítése

A 11–18. cikk sérelme nélkül, a támogatási kérelem a benyújtása után bármikor helyesbíthető azokban az esetekben, amikor az illetékes hatóság nyilvánvaló hibákat észlel.

▼M16

20. cikk

Eltérés a támogatási kérelmek, igazoló okmányok, szerződések és nyilatkozatok benyújtásának határnapja, valamint az egységes kérelem legkésőbbi módosításának időpontja tekintetében

Az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet ( 23 ) 5. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, amennyiben a támogatási kérelem vagy bármely igazoló okmány, szerződés vagy nyilatkozat benyújtásának e cím szerinti határnapja, vagy az egységes kérelem legkésőbbi módosításának időpontja munkaszüneti napra, szombatra vagy vasárnapra esik, úgy kell tekinteni, mintha az az ezt követő első munkanapra esne.

Az első bekezdés a mezőgazdasági termelők az egységes támogatási rendszer kérelmeinek tekintetében is alkalmazandó, a 73/2009/EK rendelet 56. cikkével összhangban.

▼B

21. cikk

Késedelmes benyújtás

(1) A vis maior eseteinek és a 72. cikkben említett rendkívüli körülmények kivételével az e rendelet szerinti támogatás iránti kérelmeknek a vonatkozó határidőt követő benyújtása munkanaponként 1 %-os csökkenést eredményez abból az összegből, amelyre a mezőgazdasági termelők a határidőig benyújtott kérelmek alapján jogosultak lettek volna.

A hatékony ellenőrzések ütemezésének és végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamok által az igazoló okmányok kellő időben történő benyújtása tekintetében meghozandó bármely intézkedés sérelme nélkül, az első bekezdést alkalmazni kell a 12. és a 13. cikkel összhangban az illetékes hatóságnak benyújtandó okmányok, szerződések vagy nyilatkozatok esetében is, amennyiben az ilyen okmányok, szerződések vagy nyilatkozatok a szóban forgó támogatásra való jogosultságot megalapozó jelleggel bírnak. Ebben az esetben a csökkentést a szóban forgó támogatásként kifizetendő összegre kell alkalmazni.

Amennyiben a késedelem meghaladja a 25 naptári napot, a kérelmet elfogadhatatlannak nyilvánítják.

(2) Az egységes kérelem módosításának a 15. cikk (2) bekezdésében előírt határnapot követő benyújtása az érintett mezőgazdasági parcella tényleges használatára vonatkozó támogatási összeg munkanaponkénti 1 %-os csökkentését eredményezi.

Az egységes kérelem módosításai csak addig az időpontig fogadhatók el, ameddig az egységes kérelem késedelmes benyújtása az (1) bekezdés harmadik albekezdése értelmében elfogadható. Amennyiben azonban ez az időpont megegyezik a 15. cikk (2) bekezdésében említett határnappal, vagy annál korábbi, az egységes kérelem módosításait a 14. cikk (2) bekezdésében előírt időpontot követően elfogadhatatlannak nyilvánítják.

▼M10 —————

▼M1

21a. cikk

Az egységes támogatási rendszer kérelmeinek késedelmes benyújtása

A vis maior eseteinek és a 73/2009/EK rendelet 56. cikke (2) bekezdésében említett rendkívüli körülmények kivételével és a jelen rendelet 21. cikkétől eltérve a 73/2009/EK rendelet III. címének 3. fejezetével összhangban az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében, amennyiben az érintett tagállamban a rendelet 56. cikke (1) bekezdésével összhangban a jogosultságok elosztásának kérelmét és az arra az évre szóló egységes kérelmet a mezőgazdasági termelőnek együtt kell benyújtania, a szóban forgó kérelmek határidőn túli benyújtása az említett évben munkanaponként 4 %-os csökkenést eredményez a mezőgazdasági termelő részére juttatandó támogatási jogosultságok tekintetében.

◄

Amennyiben ez a késedelem meghaladja a 25 naptári napot, a kérelmet nem elfogadhatónak minősítik és a mezőgazdasági termelő nem kap támogatási jogosultságot.

(2) Ahol a kérdéses tagállamban az egységes támogatási rendszer kérelmét és az egységes igénylést egymástól függetlenül kell benyújtani, az egységes igénylés benyújtásának tekintetében a 21. cikk alkalmazandó.

▼M16

Ebben az esetben a vis maior esetek és a 73/2009/EK rendelet 56. cikke (2) bekezdésében említett rendkívüli körülmények sérelme nélkül, az említett cikknek megfelelően az egységes támogatási rendszer szerinti kérelem határidőn túli benyújtása az egységes támogatási rendszer szerinti kérelem első évében fizetendő összeg munkanaponként 3 %-os csökkenését eredményezi a mezőgazdasági termelő részére kiosztandó támogatási jogosultságok tekintetében.

▼M1

Amennyiben a késedelem meghaladja a 25 naptári napot, a kérelmet elfogadhatatlannak minősítik és a mezőgazdasági termelő nem kap támogatási jogosultságot.

▼M7

(3) Az (1) és (2) bekezdés az új ágazatok egységes támogatási rendszerbe történő felvételének első évében, a mezőgazdasági termelők ilyen ágazatokban való részvételét érintő kérelmek tekintetében is alkalmazandó.

▼M16

Az első albekezdésben említett részvételi kérelmet az egyes tagállamok által megállapítandó időpontig kell benyújtani, amely legkésőbb a szóban forgó év május 15-e lehet.

▼B

22. cikk

A támogatási kérelmek visszavonása

(1) A támogatási kérelmet részben vagy egészben bármikor vissza lehet – írásban – vonni.

Abban az esetben, ha valamely tagállam él a 16. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott lehetőségekkel, az adott tagállam rendelkezhet úgy, hogy a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázisba a mezőgazdasági üzemet elhagyó állatról küldött értesítés helyettesítheti az írásos visszavonást.

Amennyiben azonban az illetékes hatóság már tájékoztatta a mezőgazdasági termelőt a támogatási kérelemben lévő szabálytalanságokról, vagy értesítette helyszíni ellenőrzési szándékáról, és ez a helyszíni ellenőrzés szabálytalanságokat tár fel, a támogatási kérelemnek a szabálytalanságok által érintett részeit nem lehet visszavonni.

(2) Az (1) bekezdéssel összhangban történő visszavonást követően a kérelmező ugyanolyan helyzetbe kerül, mint amilyenben a támogatási kérelemnek, vagy a kérelem szóban forgó részének benyújtása előtt volt.







III.

CÍM

ELLENŐRZÉSEK







I.

FEJEZET

KÖZÖS SZABÁLYOK

23. cikk

Általános elvek

(1) Az e rendelet által előírt adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket olyan módon kell elvégezni, hogy biztosítsák a támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek, valamint a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek és előírásainak való megfelelés hatékony ellenőrzését.

(2) Az érintett támogatási kérelmet elutasítják, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását.

▼M11

23a. cikk

(1) A helyszíni ellenőrzések előre bejelenthetők, feltéve hogy ez nem veszélyezteti az ellenőrzés célját. A bejelentés megtételét szigorúan az ellenőrzést megelőző szükséges legrövidebb időtartamra kell korlátozni, amely nem haladhatja meg a 14 napot.

Az állatállomány-alapú támogatás iránti kérelmekkel kapcsolatos helyszíni ellenőrzéseknél azonban az első albekezdésben említett bejelentés – a kellően indokolt esetek kivételével – legfeljebb 48 órával az ellenőrzés előtt tehető meg. Ezenkívül, amennyiben a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos jogi aktusokra és előírásokra vonatkozó szabályozás úgy rendelkezik, hogy a helyszíni ellenőr