2004R1975 — HU — 22.01.2006 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:









▼B

A TANÁCS 1975/2004/EK RENDELETE

(2004. november 15.)

a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Brazíliából és Izraelből szállított poletilén tereftalát (PET) fólia behozatalára (függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e meg) történő kiterjesztéséről







AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, tekintettel a Tanács 1995. december 22-i 384/96/EK rendeletére az olyan országokból származó dömpingelt importtal szembeni védelemről, amelyek nem tagjai az Európai Közösségnek ( 1 ) (az „alaprendelet”) és különösen annak 13. cikkére, tekintettel a Bizottság által a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultáció után benyújtott javaslatra, mivel:ELJÁRÁSMEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK (1) Az 1676/2001/EK rendelettel ( 2 ) („az eredeti rendelet”) a Tanács dömpingellenes vámokat állapított meg a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia („PET-fólia”) behozatalára. A dömpingellenes vámtételek 0 % és 62,6 % között voltak. A 2001/645/EK határozattal ( 3 ) a Bizottság elfogadta öt indiai exportáló gyártó vállalásait. (2) Az Indiából származó PET-fólia behozatalára emellett kiegyenlítő vámot is kivetett a 2597/1999/EK tanácsi rendelet, amelynek mértéke 3,8 % és 19,1 % között van ( 4 ). FOLYAMATBAN LÉVŐ VIZSGÁLATOK (3) 2002. június 28-án a Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelent eljárás megindításáról szóló értesítéssel ( 5 ) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot kezdeményez, a 2026/97/EK tanácsi rendelet ( 6 ) 19. cikke alapján. A kérelem, terjedelmét illetően, az intézkedés formájára korlátozódik, és különösen annak megvizsgálására, hogy a kérelmező által felajánlott vállalás elfogadható-e. Ez a felülvizsgálat még folyamatban van. (4) 2003. november 22-én a Bizottság – az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent – eljárás megindításáról szóló értesítéssel ( 7 ) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot kezdeményez, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint, amely terjedelmében a dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódik. Ez a felülvizsgálat még folyamatban van. (5) 2004. február 19-én a Bizottság – az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent – eljárás megindításáról szóló értesítéssel ( 8 ) bejelentette, hogy részleges közbenső felülvizsgálatot kezdeményez, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint, amely az indiai exportáló gyártó, a Jindal Polyester Limited dömpingjére korlátozódik. Ez a felülvizsgálat még folyamatban van. KÉRELEM (6) 2004. január 6-án a Bizottsághoz kérelem érkezett be az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján („a kérelem”) a DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH és a Nuroll SpA közösségi gyártóktól („a kérelmezők”), hogy vizsgálja ki az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszását. A kérelmezők a PET-fólia közösségi gyártásának jelentős részét képviselik. (7) A kérelmezők azt állították, és elegendő bizonyítékot nyújtottak be annak bemutatására, hogy a többek között Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett intézkedéseket követően lényeges változások voltak a PET-fólia Indiából, Brazíliából és Izraelből a Közösségbe irányuló exportját illetően a kereskedelem szerkezetében. Ezek a változások a kereskedelem szerkezetében állítólag az Indiából származó PET-fólia Brazílián és Izraelen keresztül történő szállításából eredtek. Azt állították, hogy az említett változásokra az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett vámon kívül nincs elegendő ok vagy gazdasági indok. (8) Végül a kérelmezők azt állították, és prima facie bizonyítékot szolgáltattak arra, hogy ennek a vámnak a helyreigazító hatásai mind mennyiségben, mind minőségben gyengülnek. Azt állították, hogy a PET-fólia Brazíliából és Izraelből származó behozatalának jelentős volumenei a jelek szerint az Indiából származó PET-fólia behozatalának helyébe léptek. Ezen felül a kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a Brazíliából és Izraelből importált PET-fólia árai dömpingeltek az Indiából származó PET filmre korábban megállapított normálértékekhez képest. KEZDEMÉNYEZÉS (9) A 284/2004/EK rendelettel ( 9 ) („a kezdeményező rendelet”) a Bizottság vizsgálatot kezdeményezett az Indiából származó PET-fólia behozatalával kapcsolatos dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszásáról a PET-fólia Brazíliából és Izraelből való szállítással történő behozatala révén, akár Brazíliából vagy Izraelből származóként jelentik azt be, akár nem, valamint – az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján – utasította a vámhatóságokat, hogy vezessenek nyilvántartást a Brazíliából és Izraelből szállított PET-fólia behozataláról, akár Brazíliából vagy Izraelből származik, akár nem, 2004. február 20-tól kezdődően. A Bizottság értesítette India, Brazília és Izrael hatóságait a vizsgálat megindításáról. Ezzel egyidejűleg, a 283/2004/EK rendelettel ( 10 ) a Bizottság vizsgálatot kezdeményezett az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett kiegyenlítő intézkedések esetleges kijátszásáról a Brazíliából és Izraelből szállított PET-fólia behozatalával, függetlenül attól, hogy Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték-e azt meg. Ennek a vizsgálatnak a megállapításai a 1976/2004/EK tanácsi rendeletben ( 11 ) szerepelnek. (10) Az indiai hatóságok jelezték, hogy véleményük szerint a kijátszás elleni vizsgálatok nem megengedettek sem az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény 4. cikkének végrehajtásáról szóló egyezmény alapján, sem a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló egyezmény szerint. Ez az állítás el lett utasítva, azon az alapon, hogy az alaprendelet kijátszásellenes rendelkezései nem összeegyeztethetetlenek az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló egyezménnyel és a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló egyezménnyel. Valójában a többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulójának eredményeit megtestesítő záróokmány tartalmaz egy kijátszásellenes határozatot ( 12 ), ami az ügyet a dömpingellenes gyakorlat bizottságának hatáskörébe utalja, amennyiben nincs megállapodás egy konkrét szöveget illetően. Mivel ez a határozat annak ismeretében született, hogy számos WTO tagországnak már vannak saját kijátszásellenes jogszabályai, az Európai Közösség ezt úgy értelmezi, hogy az egyes tagországok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak ezzel kapcsolatos rendelkezéseket, amennyiben a többoldalú megállapodással elért szabályokat betartják. Ugyanezeket az alapelveket kell logikusan a szubvencióellenes vizsgálatokra alkalmazni. VIZSGÁLAT (11) Kérdőíveket küldtek azoknak az exportőröknek/gyártóknak Indiában, Brazíliában és Izraelben, amelyek együttműködtek az eredeti vizsgálatban, megnevezte őket a kérelem, vagy a Bizottság által ezt követően váltak ismertté. Kérdőíveket küldtek azoknak az importőröknek a Közösségben, amelyeket a kérelemben megneveztek, vagy együttműködtek a jelenlegi intézkedésekhez vezető eredeti vizsgálatban. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához vezethet, és olyan megállapításokhoz, amelyek – a rendelkezésre álló tények alapján – esetleg kevésbé kedvezőek, mintha akkor lennének, ha a fél együttműködést tanúsított volna. (12) A kérdőívekre válaszok öt exportőrtől/gyártótól érkeztek Indiából, egy exportőrtől/gyártótól Brazíliából és egy, a PET-fólia vágásába, darabolásába és átalakításába bevont, a Közösségbe exportáló, feldolgozó vállalattól, Izraelből érkeztek. Egy másik vállalat Izraelből jelentkezett, és elmagyarázta, hogy feldolgozott PET-fóliát, de az abból készült termékeket nem azok alatt a KN-kódok alatt exportálták, amely alatt a PET-fólia osztályozása történt. Ennek alapján a vállalat nem nyújtott be választ a kérdőívre. (13) Öt importőr jelentkezett a Közösségből a kérdőívek kézhezvételét követően. Ezek közül három számolt be arról, hogy soha nem importáltak PET-fóliát sem Brazíliából, sem Izraelből. A másik két importőr kijelentette, hogy nem importáltak indiai PET-fóliát Brazíliából vagy Izraelből a vizsgálati időszakban. Ezért ezeknek a vállalatoknak egyike sem nyújtott be választ a kérdőívre. (14) A Bizottság ellenőrző látogatásokat a következő társaságok helyiségeiben végzett: Brazíliai exportáló gyártó: — „Terphane Ltda.” BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho városa, Pernambuco állam, Brazília („Terphane”) Izraeli feldolgozó: — „Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987)”, Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Izrael („Jolybar”) Indiai exportáló gyártó: — „Ester Industries Limited”, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part – I, New Delhi – 110 003, India; — „Flex Industries Limited”, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India; — „Polyplex Corporation Limited”, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India. VIZSGÁLATI IDŐSZAK (15) A vizsgálati időszak a 2003. január 1. és 2003. december 31. közötti időszakra terjedt ki („a VI”). Adatokat 2000-től a VI végéig bezárólag gyűjtöttek a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett állítólagos változás megvizsgálására. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEIAZ EGYÜTTMŰKÖDÉS MÉRTÉKE (16) Ahogyan a (12) preambulumbekezdés megállapítja, Indiában öt exportőr/gyártó tanúsított együttműködést a vizsgálatban, a kérdőívekre adott válaszokkal. Információk beszerzésére egy Brazíliában működő, PET-fóliát exportáló gyártótól és egy Izraelben működő, a PET-fólia vágásába, darabolásába és átalakításába bevont, feldolgozó vállalattól került sor. A VI során ezek a brazil, illetve izraeli vállalatok mind volumenben, mind értékben csak kis mértékben (kevesebb mint 1 %, illetve mintegy 5 %) voltak felelősek a Közösségbe ezekből az országokból irányuló PET-fólia behozatalért, az Eurostat szerint. (17) Az indiai hatóságok írásbeli beadványt tettek a vizsgálat kezdeményezésével kapcsolatban, és statisztikai információkat biztosítottak a PET-fólia exportjáról Indiából, többek között a Közösség felé. A PET-fólia Brazíliából a Közösségbe irányuló exportjával kapcsolatos statisztikai adatok beszerzésére a brazil nemzeti adatbázisból is sor került. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK (18) Az érintett termék, ahogyan azt az eredeti vizsgálat meghatározta, a polietilén-tereftalát (PET) fólia, amely Indiából származik, amelyet rendszerint a korábbi 3920 62 19 és a korábbi 3920 62 90 KN-kódokon jelentenek be („az érintett termék”). (19) A vélemény az, hogy a PET-fólia, amelyet Indiából a Közösségbe exportálnak és az a PET-fólia, amelyet Brazíliából és Izraelből a Közösségbe szállítanak ugyanazokkal az alapjellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkezik. Ezért hasonló termékeknek tekintendők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében. A KERESKEDELEM SZERKEZETÉNEK MEGVÁLTOZÁSA mivel:ELJÁRÁSMEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEKFOLYAMATBAN LÉVŐ VIZSGÁLATOKKÉRELEMKEZDEMÉNYEZÉSVIZSGÁLATVIZSGÁLATI IDŐSZAKA VIZSGÁLAT EREDMÉNYEIAZ EGYÜTTMŰKÖDÉS MÉRTÉKEAZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉKA KERESKEDELEM SZERKEZETÉNEK MEGVÁLTOZÁSA India (20) Az 1999–2003 közötti időszak alatt az érintett termék 96,5 %-át jelentette az Indiából származó behozatalnak a tárgyhoz tartozó KN-kódszám alatt. Ezért az Eurostat adatait felhasználva a KN-kódok szintjére vonatkozó piackutatásokat hajtottak végre. Meg kell jegyeznünk, hogy 1999-ben egyenlítő vámok kivetésére került sor az Indiából származó PET-fóliának a Közösségbe irányuló behozatalára, ami már csökkenést eredményezett ennek a behozatalnak a volumenében. Ezt követte a dömpingellenes intézkedések meghozatala 2001-ben, ami további csökkenést eredményezett. A dömpingellenes intézkedések Indiával kapcsolatban áralapú vállalási megállapodásokat jelentenek öt egyéni exportáló gyártóval és egy vállalattal, amelynél 0 %-os a dömpingellenes vámtétel. Ennek eredményeként lényegében nem kell dömpingellenes vámokat fizetni az indiai gyártók többségétől származó behozatalra. Egy maradványjellegű 53,3 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó minden más exportáló gyártótól származó behozatalra. 2000-ben a PET-fólia Indiából származó behozatala a Közösségbe 11 600 tonnát tett ki. Ez a behozatal eredetileg 6 100 tonnára csökkent 2001-ben, de aztán 7 700 tonnára nőtt 2002-ben, és tovább növekedett a VI során, 11 500 tonnára. Az együttműködést tanúsító indiai exportáló gyártók által benyújtott adatok hasonló tendenciákat mutattak – egy mintegy 1 300 tonnás növekedést 2001-ről 2002-re, és a további, mintegy 3 400 tonnás növekedést 2002-ről 2003-ra. Nem szabad azonban elfeledkeznünk arról, hogy nem minden indiai gyártó tanúsított együttműködést a vizsgálatban. Ezen túlmenően, ami a volumenek 2000 és 2003 közötti változását illeti, figyelembe kell venni, hogy ekkor a behozatal nagymértékben növekedett azoktól az exportőröktől, akikre a legalacsonyabb szintű intézkedések érvényesülnek. (21) A fenti mintával kapcsolatban megjegyzendő, hogy egy vállalatnál a halmozott vámtétel ( 13 ) lényegesen alacsonyabb volt, mint a többi gyártónál. Ennek a vállalatnak a kereskedelmi szerkezete markánsan különböző tendenciát követett a több gyártóhoz képest, melynek során óriási mértékben megnövelte az érintett terméknek a Közösségbe történő összes értékesítésében képviselt részarányát 2000 és 2003 között (a VI). Ezzel ellentétben a többi indiai gyártó által a Közösségbe exportált érintett termék részaránya rendkívüli mértékben csökkent. Leszámítva ezt a szabálytalan tendenciát, az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának teljes volumene jóval a dömpingellenes intézkedések kivetése előtti szint alatt maradt. (22) Az indiai hatóságok statisztikai adatokat nyújtottak be a kivitelről többek között a Bizottságnak. Jelezték, hogy véleményük szerint a hivatalos indiai statisztikák nem utalnak a jelenlegi antidömping intézkedéseinek kijátszására a PET-fólia indiai gyártói részéről. A hivatkozott adat azonban nem áll összhangban az együttműködő indiai exportőrök által benyújtott exportadatokkal, legalábbis az Izraelbe irányuló exportot illetően, ahol ezek az adatok világosan az Izraelbe irányuló kivitel növekedését mutatják az intézkedések kivetését követően (mintegy 40 tonnáról 2000-ben mintegy 800 tonnára a VI során). Ami Brazíliát illeti, a hivatalos indiai exportadatok a Brazíliába irányuló közvetlen exportra csak elhanyagolható növekedést mutatnak ebben az időszakban, de ez nem tartalmazza a közvetett eladásokat más közvetítő országokon keresztül. Valójában a PET-fólia egyetlen ismert brazil gyártója együttműködést tanúsított a vizsgálat során és exportja a Közösségbe csak elhanyagolható részt (0,5 %-ot) képvisel a Brazíliából a Közösségbe irányuló exporton belül. Brazília (23) A PET-fólia Brazíliából a Közösségbe irányuló exportja, ahogyan arról az Eurostat KN-szinten beszámolt, mínusz az együttműködő vállalat által termelt áruk behozatala a 2000. évi mintegy 650 tonnáról (a teljes behozatal 0,6 %-a) 1 200 tonnára (1,4 %-ra) nőtt 2001-ben, és valamivel több, mint 2 500 tonnára (3,2 %-ra) 2002-ben, a dömpingellenes intézkedések kivetését követő évben, míg a VI során valamivel 2 000 tonna felett maradt (a PET-fólia teljes behozatalának 2,4 %-a). (24) Az egyetlen, együttműködést tanúsító vállalat Brazíliában, a Terphane, ahogyan a fentiekben megjegyeztük ((22) preambulumbekezdés), a PET-fólia egyetlen ismert gyártója Brazíliában. Ez a vállalat csak egyetlen, 10,6 tonnás PET-fólia szállítmányt exportált a Közösségbe a VI folyamán. Leszámítva a 2002-ben értékesített mintát, ez volt a vállalat első exportja PET-fóliából a Közösségbe. A vállalat ezért nem tűnik felelősnek a Közösségbe Brazíliából érkező PET-fólia volumeneiért a 2000 és 2003 közötti időszakban ((23) preambulumbekezdés). Azt a fóliát, amelyet a Közösségbe szállít, a vállalat olyan létesítményekben gyártja, amelyeket az indiai PET-fóliával kapcsolatos intézkedések hatálybalépése előtt hoztak létre. Ily módon a kereskedelem szerkezetében nem találtak változást ennél a vállalatnál. Izrael (25) A PET-fólia Izraelből a Közösségbe irányuló exportja, ahogyan arról az Eurostat KN-szinten beszámolt, mínusz az együttműködő vállalat által termelt áruk behozatala a 2000. évi mintegy 3 000 tonnáról (a teljes behozatal 3,7 %-a) 3 400 tonnára (4,1 %-ra) nőtt 2001-ben. A volumenek tovább emelkedtek valamivel 4 200 tonna fölé 2002-ben (a behozatal 5,1 %-a) és 4 400 tonna fölé 2003-ban (a behozatal 5,3 %-a). Izraelben kis számban találhatóak PET-fólia feldolgozók, de határidőn belül kapott információk azt jelzik, hogy akár halmozottan is, nem valószínű, hogy elegendő kapacitással rendelkeznének ahhoz, hogy ők legyenek felelősek a Közösségbe Izraelből bekerülő fólia-mennyiségekért a 2000 és 2003 közötti időszakban. (26) A hivatalos indiai exportadatok egyre növekvő exportot mutatnak Izraelbe Indiából. 81 tonnát exportáltak 2000-ben, 395 tonnát 2001-ben, 132 tonnát 2002-ben és 2 453 tonnát a VI folyamán. (27) Az egyetlen, együttműködést tanúsító vállalat Izraelben, a Jolybar, vásárolt PET-fóliát vág, darabol és alakít át, és azt ugyanazon KN-kódszám szerinti termékekként értékesíti, mint az érintett terméké, de az általában nem indiai eredetű, és ezért nem tekinthető az érintett terméknek. A vállalat PET-fóliát a Közösségbe a 90-es évek óta szállít. A Jolybar által a Közösségbe exportált PET-fólia mennyisége 1999 és 2003 között (a VI alatt) megduplázódott. Azt a fóliát, amelyet a Közösségbe szállítanak, olyan létesítményekben gyártják, amelyeket az indiai PET-fóliával kapcsolatos intézkedések hatályba lépése előtt hoztak létre. Függetlenül attól, hogy az export ilyetén alakulása változást jelez-e a vállalat kereskedelmi szerkezetében, ezt a kérdést tovább nem vizsgálták, mivel mindenképpen volt világos gazdasági indok erre a magatartásra, ahogyan azt az alábbi (31) preambulumbekezdés ismerteti. (28) A fentiekre való tekintettel, és különösen a Brazíliából és Izraelből származó behozatal növekedésének egybeesése, és az Indiából származó PET-fóliára kivetett dömpingellenes intézkedések 2001. évi hatálybalépése miatt megállapítást nyert, hogy megváltozott a kereskedelem szerkezete a PET-fóliának Indiából, Izraelből és Brazíliából származó exportjában. A MEGFELELŐ MAGYARÁZAT VAGY GAZDASÁGI INDOK HIÁNYA A MEGFELELŐ MAGYARÁZAT VAGY GAZDASÁGI INDOK HIÁNYA Brazília (29) Bármely más együttműködés hiányában, illetve mivel a fent említett változás a kereskedelem szerkezetében Brazília esetében közvetlenül azt követően következett be, hogy a dömpingellenes vámok kivetése megtörtént, azt a következtetést kell levonni – a rendelkezésre álló információk alapján és más magyarázat hiányában –, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás a vám kivetéséből, nem pedig valamely más kellő okból vagy gazdasági indokból származott, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt értelmezés szerint. Izrael Nem együttműködő exportáló gyártók (30) Az együttműködés hiányában, illetve mivel a fent említett változás a kereskedelem szerkezetében közvetlenül azt követően következett be, hogy a dömpingellenes vámok kivetése megtörtént, azt a következtetést kell levonni – a rendelkezésre álló információk alapján és más magyarázat hiányában –, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás a vám kivetéséből, nem pedig valamely más kellő okból vagy gazdasági indokból származott, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt értelmezés szerint. Együttműködő exportáló gyártók (31) A vizsgálat megállapította, hogy a Jolybar exportértékesítése a Közösségbe hosszú ideje fennáll, és azt a fóliát, amelyet a Közösségbe szállítanak, a vállalat olyan létesítményekben gyártja, amelyeket az indiai PET-fóliával kapcsolatos intézkedések hatálybalépése előtt hoztak létre. A vállalat elmagyarázta, hogy általában nem szállít indiai fóliát a közösségi ügyfeleknek, mivel az utóbbiak előnyben részesítik az európai fóliát, mint alapanyagot, a Jolybar által elvégzett munkálatokhoz. Kivételképpen a VI folyamán mintegy egy tonna indiai fóliát szállítottak egy közösségi ügyfélnek egy nagyobb szállítmány részeként, amelyet az ügyfél sürgősséggel kért. Ezért annak a következtetésnek a levonására került sor, hogy kellő gazdasági indok van a Jolybar exportjának növelésére, amely megfelel a közösségi piacon végzett tevékenységeinek az általuk gyártott PET-fólia tekintetében. A VÁM ELLENSÚLYOZÓ HATÁSAINAK ALÁÁSÁSA A HASONLÓ TERMÉK ÁRÁNAK ÉS/VAGY MENNYISÉGÉNEK SZEMPONTJÁBÓL A VÁM ELLENSÚLYOZÓ HATÁSAINAK ALÁÁSÁSA A HASONLÓ TERMÉK ÁRÁNAK ÉS/VAGY MENNYISÉGÉNEK SZEMPONTJÁBÓL Nem együttműködő exportáló gyártók (32) A (20)–(28) preambulumbekezdésekben szereplő számok azt jelzik, hogy az érintett termék közösségi behozatalában az intézkedések 2001-ben történt meghozatala óta nyilvánvaló mennyiségi változás következett be. Jelentős, 5 500 tonnás csökkenés következett be a Közösségbe irányuló indiai behozatalban az intézkedések meghozatalakor, miközben ennek megfelelő növekedés volt az érintett terméknek a Közösségbe irányuló, Brazíliából és Izraelből származó exportjában. Az Eurostat adatai azt jelzik, hogy 2000-től a VI végéig a Közösségbe irányuló behozatal növekedése 1 376 tonna volt Brazíliából és 1 392 tonna Izraelből. Ezzel párhuzamosan az Indiából származó export csökkenése – figyelmen kívül hagyva azt az importot, amelyre az intézkedések legalacsonyabb szintje vonatkozik – 5 653 tonna volt. Ezért ezt úgy kell tekinteni, hogy az Indiából származó exportértékesítést Brazílián és Izraelen keresztül történő exportértékesítés váltotta fel, ami így aláásta az intézkedések ellensúlyozó hatásait a közösségi piacra importált mennyiség szempontjából. (33) A Brazíliából és Izraelből szállított érintett termékek árait illetően – az alacsony szintű együttműködési készség miatt – az Eurostat adatait kellett használni, amelyek a legjobb rendelkezésre álló bizonyítékot jelentik. (34) A Brazíliából érkező PET-fólia átlagos ára a VI folyamán, az importot követő költségekkel történő kiigazítás után mintegy 50 %-át képviseli a kárt megszüntető szintnek annak a vizsgálatnak a megállapítása szerint, amely a jelenlegi dömpingellenes intézkedések kivetéséhez vezetett. Ezen az alapon, bizonyíték van arra, hogy a Brazíliából szállított PET-fóliák aláásták a kivetett vám ellensúlyozó hatását az árak szempontjából is. (35) Az Izraelből érkező PET-fólia átlagos ára a VI folyamán, az importot követő költségekkel történő kiigazítás után mintegy 55 %-át képviselte a kárt megszüntető szintnek az eredeti dömpingellenes vizsgálat megállapítása szerint. Ezen az alapon bizonyíték van arra, hogy az Izraelből származó behozatal aláásta a kivetett vám ellensúlyozó hatását az árak szempontjából is. (36) Ezért annak a következtetésnek a levonására került sor, hogy a PET-fóliának Brazíliából és Izraelből történő behozatala aláásta a dömpingellenes intézkedések ellensúlyozó hatásait mind a mennyiségek, mind az árak tekintetében. A DÖMPING BIZONYÍTÁSA A HASONLÓ TERMÉKEKRE ELŐZETESEN MEGÁLLAPÍTOTT RENDES ÉRTÉKEKKEL KAPCSOLATBAN A DÖMPING BIZONYÍTÁSA A HASONLÓ TERMÉKEKRE ELŐZETESEN MEGÁLLAPÍTOTT RENDES ÉRTÉKEKKEL KAPCSOLATBAN Nem együttműködő exportáló gyártók (37) Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, megvizsgálásra került, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az ugyanolyan vagy hasonló termékekre előzőleg megállapított normálértékhez viszonyítva. Ahogyan azt az előzőekben megmagyaráztuk (ld. fenti (16) preambulumbekezdés), a korlátozott együttműködés miatt, annak megállapítása érdekében, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a Közösségbe a VI folyamán Brazíliából és Izraelből érkező export esetében, az Eurostat adatai kerültek felhasználásra, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően, a Közösségbe irányuló exportárak megállapításának alapjaként. Hasonlóképpen, az exportár és a normál érték összehasonlítására az a feltételezés tűnt helyénvalónak, hogy a Brazíliából és Izraelből szállított áruk termékösszetétele a VI folyamán ugyanaz volt, mint az Indiából szállított, az eredeti vizsgálatban. (38) A normálérték és az exportár közötti valós összehasonlítás érdekében korrekciók formájában kellő hangsúlyt kaptak az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek. Ezeket a korrekciókat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban végezték el. (39) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével és 2. cikkének (12) bekezdésével összhangban az eredeti vizsgálat által megállapított normál érték súlyozott átlagát a VI átlagos, a 34. és 35. preambulumbekezdésben jelzett exportáraival hasonlították össze. Ezek az összehasonlítások a hozzávetőleges dömpingkülönbözeteket – a közösségi CIF határparitáson, vám nélkül – 17,5 %-nak mutatták ki Brazília és 14,5 %-nak Izrael esetében. MENTESSÉGI KÉRELMEK A VÁM FELJEGYZÉSE VAGY KITERJESZTÉSE ÜGYÉBEN (40) A Bizottsághoz a feljegyzés és az intézkedések alóli mentesítés iránti kérelem érkezett be a Terphane-tól és a Jolybartól. Ahogyan a (24) és a (27) preambulumbekezdés megállapítja, ezek a vállalatok együttműködést tanúsítottak a vizsgálat során, oly módon, hogy válaszokat nyújtottak be a kérdőívre és beleegyeztek egy ellenőrző látogatásba. A 2004. október 21-i 1830/2004/EK rendelettel ( 14 ) a Bizottság módosította a kezdeményező rendeletet, hogy megszüntesse a PET-fólia behozatalának feljegyzését a Terphane-tól és a Jolybartól, amelyeknél megállapítást nyert, hogy nem játsszák ki a dömpingellenes vámokat. (41) A fenti, arra vonatkozó megállapításokkal összhangban, hogy a Terphane és a Jolybar esetében megállapítást nyert, hogy nem játszották ki a hatályos dömpingellenes intézkedéseket, ezek a vállalatok mentességet kapnak a tervezett intézkedések kiterjesztése alól is. INTÉZKEDÉSEK (42) A fenti megállapításokra való tekintettel megállapítást nyert, hogy a kijátszásra az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmezésében került sor. Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének első mondatával összhangban, a meglévő dömpingellenes intézkedések az érintett termék behozatalával kapcsolatban (vagyis az Indiából származó PET-fóliával kapcsolatban), kiterjesztendőek a Brazíliából vagy Izraelből szállított PET-fóliára, akár Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték meg ezeket, akár nem, kivéve ha azokat a Terphane és a Jolybar gyártotta. (43) Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban, amely úgy rendelkezik, hogy intézkedéseket kell alkalmazni a feljegyzett behozatallal szemben, a feljegyzés időpontjától kezdődően a dömpingellenes vám beszedendő a Brazíliából szállított és az Izraelből szállított PET-fólia behozatalára, amely a Közösségbe a kezdeményező rendelet által kiszabott feljegyzésbevétel szerint lépett be, kivéve a PET-fólia Brazíliából szállított és a Terphane által gyártott, valamint Izraelből szállított és a Jolybar által gyártott PET-fóliát. (44) A kiterjesztett intézkedések alóli mentességek, amelyeket a Jolybar és a Terphane által gyártott PET-fóliákra adtak meg, az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint érvényben maradnak, azzal a követelménnyel, hogy nem derül ki az, hogy a mentesség megadására az érintett vállalatok által adott hamis vagy félrevezető tájékoztatás nyomán került sor. Ha egyértelmű bizonyítékok utalnak erre, a Bizottság vizsgálatot kezdeményezhet annak megállapítására, hogy indokolt-e a mentesség visszavonása. (45) Azt, hogy a vámok nem terjednek ki a PET-fóliának a Terphane-tól és a Jolybartól való behozatalára, a jelen vizsgálat megállapításai alapján határozták el. A kiterjesztés elmaradása így kizárólag a Brazíliából illetve Izraelből szállított PET-fóliára vonatkozik, és arra, amelyet ez a két konkrét jogalany gyártott. Az importált PET-fólia, amelyet bármely olyan más vállalat gyártott vagy szállított, amely külön említésre nem került ennek a rendeletnek a rendelkező részében, nevével és címével együtt, nem részesedhet a mentességben, és vonatkozik rá az 1676/2001/EK rendelettel kivetett maradványvám. ELJÁRÁS (46) Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és megállapításokról, amelyekkel kapcsolatban a Tanács a hatályos végleges dömpingellenes vámokat ki kívánja terjeszteni, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére és a meghallgatásra. Az izraeli hatóságok megismételték az indiai kormány által tett észrevételeket, amelyek a (10) preambulumbekezdésben szerepelnek. Ezenkívül benyújtották azon izraeli PET-fólia- feldolgozók listáját, amelyek 2003–2004 folyamán exportáltak a Közösségbe. Mivel azonban ezek a vállalatok a megadott határidőn belül nem mutattak együtműködést, nem lehetett megállapítani, hogy az intézkedéseket nem játszották-e ki. Ezért az Izraelre kiterjesztett intézkedések alól nem menthetők fel, MENTESSÉGI KÉRELMEK A VÁM FELJEGYZÉSE VAGY KITERJESZTÉSE ÜGYÉBENINTÉZKEDÉSEKELJÁRÁS ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







1. cikk

▼M1

(1) Az 1676/2001/EK rendelettel kivetett, 53,3 %-os végleges dömpingellenes vám az Indiából származó, az ex392062 19 és ex392062 90 KN-kódszámok alá tartozó polietilén-tereftalát-fólia behozatalára kiterjesztésre kerül ugyanennek a politetilén-tereftalát-fóliának Brazíliából és Izraelből történő szállításaira (akár Brazíliából vagy Izraelből származóként jelölték meg ezeket, akár nem), (TARIC-kódok: 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), kivéve azokat, amelyeket aTerphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco állam, Brazília (kiegészítő TARIC-kód: A569), aJolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (kiegészítő TARIC-kód: A570) és aHanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (kiegészítő TARIC-kód: A691) gyártott.

▼B

(2) Az ennek a cikknek az (1) bekezdése által kiterjesztett vámot be kell szedni arra a behozatalra, amelynek feljegyzése a 284/2004/EK rendelet 2. cikkével és a 384/96/EK rendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban megtörtént, kivéve aTerphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco állam, Brazília és aJolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Izrael által gyártottat.

(3) A vámtételekre vonatkozó érvényes rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele utáni napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.