02014R0795 — HU — 25.05.2021 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:

▼B

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 795/2014/EU RENDELETE

(2014. július 3.)

a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerekre vonatkozó felvigyázási követelményekről

(EKB/2014/28)

1. cikk

Tárgykör és hatály

▼M2

▼B

▼M1

Az azonosítást évente el kell végezni.

▼M2

amennyiben a fizetési rendszer pusztán azért nem teljesíti a (3) bekezdésben foglalt feltételeket, mert a (3) bekezdés b) pontjában foglalt feltételek egy naptári évnél rövidebb időszakban következnek be, és valószínűsített, hogy a fizetési rendszer a következő ellenőrzési felülvizsgálat keretében történő értékelés során továbbra is teljesíteni fogja a feltételeket.

A (3) bekezdéstől eltérve a Kormányzótanács a (2) bekezdés alapján – észszerű és indokolással alátámasztott mérlegeléssel élve – határozhat úgy is, hogy valamely fizetési rendszert a következő esetek egyikében SIPS-ként kell azonosítani:

▼M2

A (2) bekezdés értelmében elfogadott határozat annak hatályon kívül helyezéséig hatályban marad. A SIPS-ként azonosított fizetési rendszerek ellenőrző felülvizsgálatát évente el kell végezni annak ellenőrzése céljából, hogy a fizetési rendszerek továbbra is megfelelnek-e a SIPS-ként történő azonosításra vonatkozó feltételeknek. A (2) bekezdés értelmében elfogadott határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha:

▼M2

▼M1

A SIPS üzemeltetőknek folyamatosan együtt kell működniük a hatáskörrel rendelkező hatósággal, és biztosítaniuk kell, hogy az általuk üzemeltetett SIPS megfeleljen a 3–21. cikkben foglalt követelményeknek, ideértve a szabályaik, eljárásaik, folyamataik és kereteik általános hatásossága tekintetében is. A SIPS üzemeltetőknek továbbá együtt kell működniük a hatáskörrel rendelkező hatósággal rendszerszinten a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítására irányuló tágabb célkitűzés támogatása érdekében.

▼B

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

▼M2

▼B

„befektetési kockázat” a SIPS üzemeltetője illetve annak résztvevője által elszenvedett veszteség kockázata abban az esetben, amikor a SIPS üzemeltetője a saját, vagy a résztvevői forrásait fekteti be, például fedezetként;

▼M1

▼B

„határon átnyúló fedezet” olyan fedezet, amely vonatkozásában – annak az országnak a szemszögéből, amelyben az eszközt fedezetként fogadják el – legalább az alábbiak egyike külföldinek számít: a) a devizanem; b) az az ország, amelyben az eszközök fellelhetők; vagy c) az ország, amelyben a kibocsátó letelepedett;

„pénzpiaci infrastruktúra” („FMI”) a résztvevő intézmények – ideértve a rendszerüzemeltetőt is – közti olyan többoldalú rendszer, amely a fizetések, értékpapírok, származtatott pénzügyi eszközök és egyéb pénzügyi tranzakciók kiegyenlítését, elszámolását vagy nyilvántartását végzi;

▼M1

▼M1

a közjogi szervek és az állami garanciával rendelkező vállalkozások, valamint a 98/26/EK irányelv 2. cikkének c), d), e) és p) pontjában meghatározott központi partnerek, elszámoló ügynökök, elszámolóházak és rendszerüzemeltetők;

▼B

„fedezet” olyan eszköz vagy harmadik fél általi elköteleződés, amelyet a fedezetet nyújtója használ a fedezet kérővel szembeni kötelezettség biztosítására. A fedezet magában foglalja mind a honos, mind pedig a határon átnyúló fedezeteket is;

▼M1

▼M2

2a. cikk

A fizetési rendszer SIPS-ként történő azonosítására irányuló folyamat megindításáról való írásbeli értesítés

Az EKB értesíti a fizetési rendszer üzemeltetőjét azon szándékáról, hogy az adott fizetési rendszer SIPS-ként történő azonosítása céljából meg kívánja indítani az 1. cikk szerinti folyamatot. Az írásbeli értesítés megjelöli az érintett fizetési rendszer SIPS-ként történő lehetséges azonosítása szempontjából lényeges valamennyi tényt és jogalapot.

2b. cikk

Iratbetekintési jog a fizetési rendszer SIPS-ként történő azonosítására irányuló folyamat során

A 2a. cikkben említett írásbeli értesítés kézhezvételétől a fizetési rendszer üzemeltetője jogosult betekinteni az EKB aktáiba, dokumentumaiba vagy más anyagaiba, amelyek az adott fizetési rendszer SIPS-ként történő azonosításának alapjául szolgálnak. Ez a jog nem terjed ki az EKB, valamely nemzeti központi bank vagy más harmadik felek, köztük más uniós intézmények vagy szervek vonatkozásában bizalmasnak minősülő információkra.

2c. cikk

Meghallgatáshoz való jog a fizetési rendszer SIPS-ként történő azonosítására irányuló folyamat során

2d. cikk

A fizetési rendszer SIPS-ként történő azonosításáról szóló határozat indokolása

▼B

3. cikk

Jogi megalapozottság

4. cikk

Irányítás

▼M1

▼B

c)

c)

a SIPS működéséhez szükséges dokumentált eljárások kialakítása, ideértve a testület tagjai körében felmerült összeférhetetlenség azonosítására, orvoslására és kezelésére vonatkozó szabályokat is;

▼M1

A vezető testület összetételének biztosítania kell az integritást, továbbá az eurorendszer-beli SIPS kivételével a technikai tudás, valamint a SIPS-el és általánosságban a pénzügyi piaccal kapcsolatos ismeretek és gyakorlat megfelelő keverékét annak érdekében, hogy a vezető testület eleget tudjon tenni a feladatainak és felelősségi köreinek. A testület összetételének figyelembe kell vennie a hatáskörök nemzeti jognak megfelelő felosztását is. Az eurorendszer-beli SIPS-ek kivételével, és ha azt a nemzeti jog megengedi, a vezető testület nem ügyvezető beosztású testületi tagokat is magában foglal, ideértve legalább egy független vezetőségi tagot.

▼B

c)

c)

c)

c)

▼M1

A vezető testületnek biztosítania kell, hogy három (működési, kockázatkezelési és belső ellenőrzési) egyértelmű és hathatós védelmi vonal létezzen, amelyek elkülönülnek egymástól, és megfelelő hatáskörrel, függetlenséggel, erőforrásokkal és a vezető testülethez megfelelő hozzáféréssel rendelkezzenek.

▼M1

▼B

5. cikk

Átfogó kockázatkezelési rendszer

c)

c)

▼M1

6. cikk

Hitelkockázat

Azon SIPS üzemeltetőnek, beleértve azt is, amely DNS-rendszert kiegyenlítési garanciával működtet, amely a SISP műveletek során a résztvevőivel szemben hitelkitettséggel szembesül, a valamennyi résztvevővel szembeni hitelkitettségét fedezettel, garanciaalapokkal, tőkeeszközökkel (az általános üzleti kockázat céljára szolgáló összeg levonását követően) vagy egyéb, ezekkel egyenértékű pénzügyi forrásokkal kell fedeznie.

A SIPS üzemeltetőnek, beleértve azt is, amely DNS-rendszert kiegyenlítési garancia nélkül működtet, de amelyben a résztvevők a SIPS fizetési, elszámolási és kiegyenlítési folyamatokból eredően hitelkitettségekkel szembesülnek, ezen résztvevőkre vonatkozóan szabályokkal vagy szerződéses megállapodásokkal kell rendelkeznie. A szabályoknak vagy szerződéses megállapodásoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a résztvevők a (3) bekezdésben említettek szerint elégséges forrásokat bocsássanak rendelkezésre a SIPS fizetési, elszámolási és kiegyenlítési folyamatokból eredő hitelkitettségek fedezésére azon két résztvevő vonatkozásában, amelyek kapcsolt vállalkozásaikkal együttesen a legnagyobb összesített hitelkitettséggel rendelkeznek.

A SIPS üzemeltetőnek az egy vagy több résztvevőnek a SIPS-szel szembeni fizetési kötelezettsége nemteljesítéséből közvetlenül eredő veszteségek kezelésére szolgáló szabályokat és eljárásokat kell elfogadnia. Ezeknek a szabályoknak és eljárásoknak rendelkezniük kell a fedezésre vélhetően nem kerülő veszteségek elosztásáról, ideértve annak a tőkének a visszafizetését is, amelyet egy SIPS üzemeltető esetlegesen likviditás-szolgáltatóktól kölcsönöz. Ezen szabályoknak és eljárásoknak magukban kell foglalniuk a SIPS üzemeltetőnek a SIPS által stresszhelyzetben felhasznált pénzügyi források (3) és (4) bekezdésben foglalt szintig történő feltöltésére vonatkozó szabályait és eljárásait.

▼B

7. cikk

Fedezet

A SIPS üzemeltetője kizárólag az alábbi eszközöket fogadhatja el fedezetként: a) készpénz; és b) alacsony hitel-, likviditási- és piaci kockázatú eszközök, azaz az olyan eszközök, amelyek vonatkozásában a SIPS üzemeltetője megfelelő belső elemzés alapján be tudja mutatni a hatáskörrel rendelkező hatóság számára azt, hogy azok valamennyi alábbi feltételnek megfelelnek:

Az i–vi. pontokban foglaltak belső elemzése során a SIPS üzemeltetőjének egy objektív módszert kell meghatároznia, dokumentálnia és alkalmaznia.

A SIPS üzemeltetőjének minden, fedezetként elfogadott eszköz hitelminősége, piaci likviditása és árfolyam-ingadozása figyelemmel kísérése érdekében politikákat és eljárásokat kell meghatároznia és alkalmaznia. A SIPS üzemeltetőjének rendszeresen, de legalább évente figyelemmel kell kísérnie az értékelési politikái és eljárásai megfelelőségét. Az ilyen felülvizsgálatot abban az esetben is el kell végezni, amikor olyan anyagi változás következik be, amely hatást gyakorol a SIPS kockázati kitettségére. A SIPS üzemeltetőjének legalább naponta meg kell határoznia a fedezetének piaci értékét.

▼M1

8. cikk

Likviditási kockázat

A SIPS üzemeltetőnek a pénzügyi kötelezettségek létrejöttének pillanatától kezdődően mindenkor elegendő likvid forrásokkal kell rendelkeznie, illetve biztosítania kell, hogy a résztvevői rendelkeznek azokkal, minden olyan pénznemben, amelyben működik, a pénzügyi kötelezettségek aznapi kiegyenlítésének a lehetséges stresszforgatókönyvek széles körének keretében történő teljesítése érdekében. Adott esetben ez a napközbeni, illetve a többnapos kiegyenlítésre is vonatkozik. A stresszforgatókönyveknek a következőket kell tartalmazniuk: a) az olyan résztvevő rendkívüli, de valószerűnek tekinthető piaci feltételek között történő nemteljesítése, amely kapcsolt vállalkozásaival együtt a legnagyobb összevont pénzügyi kötelezettséggel rendelkezik; és b) a (11) bekezdésben foglaltaknak megfelelő egyéb forgatókönyvek.

az eurorendszer (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatásban (EKB/2014/60) ( 5 ) és az EKB/2014/31 európai központi bank iránymutatásban ( 6 ) rögzített fedezeti keretszabályozásában meghatározott elfogadható fedezetben, feltéve, hogy a SIPS üzemeltető igazolni tudja, hogy az említett fedezet közvetlenül hozzáférhető, és aznap készpénzre váltható előre meghatározott és rendkívül megbízható finanszírozási megállapodás használatával, stresszhelyzeti piaci körülmények esetében is.

c)

c)

Az egyoldalú fizetéseket euróban elszámoló SIPS üzemeltetőnek rendelkeznie kell, illetve biztosítania kell azt, hogy a résztvevők a (3) bekezdés b) pontjában foglaltakkal összhangban további likvid forrásokkal rendelkezzenek a (4) bekezdésben említettek szerint, illetve egy hitelképes kereskedelmi bankkal az alábbi eszközök egyikében vagy azok közül többen is:

Mindezen eszközöknek lehetővé kell tenniük a készpénz olyan időben történő rendelkezésre állását, hogy az aznapi kiegyenlítés befejezhető legyen. A SIPS üzemeltetőnek különösen képesnek kell lennie annak igazolására, hogy a nem készpénz alapú eszközök közvetlenül hozzáférhetőek és aznap készpénzre válthatóak előre meghatározott és rendkívül megbízható finanszírozási megállapodás használatával, stresszhelyzeti piaci körülmények esetében is.

A SIPS üzemeltetőnek készen kell állnia arra, hogy megfelelő belső elemzés alapján bemutassa a hatáskörrel rendelkező hatóság számára azt, hogy a kereskedelmi bank hitelképes.

Amennyiben a (3) bekezdésben hivatkozott forrásokat a SIPS üzemeltető egyéb eszközökkel egészíti ki, ezen eszközöknek vélhetően piacképesnek, illetve fedezetként elfogadhatónak kell lenniük (például hitelkeretek, swapok illetve repók) eseti alapon nemteljesítés bekövetkeztét követően, még akkor is, ha ezt nem lehet megbízhatóan előre elrendezni, illetve garantálni a rendkívüli, de valószerűnek tekinthető piaci feltételek között. Amennyiben a résztvevők a (3) bekezdésben hivatkozott forrásokat egyéb eszközökkel egészítik ki, a SIPS üzemeltetőnek biztosítania kell azt, hogy ezen egyéb eszközök az e bekezdés első mondatában foglalt követelményeknek megfelelnek. Az eszközöket vélhetően piacképesnek, illetve fedezetként elfogadhatónak kell tekinteni, amennyiben a SIPS üzemeltető figyelembe vette az érintett központi banknak a fedezetek elfogadhatóságára vonatkozó szabályait és gyakorlatát.

A SIPS üzemeltetőnek szigorú stressztesztek révén meg kell határoznia likvid forrásainak a (3) és a (4) bekezdésben foglalt követelmények teljesítéséhez szükséges összegét és rendszeresen vizsgálnia kell az arra való elégségességét. A stresszteszt elvégzésekor a SIPS üzemeltetőnek a releváns forgatókönyvek széles körét vizsgálnia kell, ideértve egy vagy több résztvevő ugyanazon a napon és két vagy több egymást követő napon történő nemteljesítését is.

Az ilyen forgatókönyvek vizsgálatakor figyelembe kell venni a SIPS felépítését és működését, és meg kell vizsgálni minden olyan jogalanyt, amely esetlegesen érdemi likviditási kockázatot jelenthet a SIPS számára, beleértve a kiegyenlítő bankokat, a nostro ügynököket, a letétkezelő bankokat, a likviditás-szolgáltatókat és a kapcsolt FMI-ket. Adott esetben a forgatókönyveknek többnapos időszakra kell vonatkozniuk.

c)

c)

▼B

9. cikk

Végső kiegyenlítés

A SIPS üzemeltetőjének olyan szabályokat és eljárásokat kell életbe léptetnie, amelyek lehetővé teszik a végső kiegyenlítést legkésőbb a kiegyenlítés tervezett napja végéig.

10. cikk

Pénzben történő kiegyenlítés

▼M1

Az egyoldalú fizetéseket euróban kiegyenlítő SIPS üzemeltetőnek biztosítania kell azt, hogy a végső kiegyenlítés központi banki pénzben történjen meg. A más SIPS számára fizetéseket kiegyenlítő SIPS üzemeltetőnek törekednie kell arra, hogy e más SIPS még vészhelyzetekben is képes legyen a kiegyenlítésre.

▼B

c)

c)

11. cikk

Fizetés fizetés ellenében

A fizetés fizetés ellenében módszert alkalmazó SIPS-nek annak biztosításával kell elhárítania az elsődleges kockázatot, hogy egy kötelezettség végső kiegyenlítésére kizárólag abban az esetben történik meg, amennyiben a kapcsolt kötelezettség végső elszámolása szintén megtörténik. Ezt a szabályt arra való tekintet nélkül kell követni, hogy a kiegyenlítés bruttó vagy nettó alapú-e, és hogy a véglegesség mikor következik be.

12. cikk

A résztvevők nemteljesítésére vonatkozó szabályok és eljárások

az érintett felek szerepei, kötelezettségei és felelősségei, ideértve a nemteljesítéssel nem érintett résztvevőket is;

c)

c)

(3)

A SIPS üzemeltetőjének fel kell készülnie a nemteljesítési szabályai és eljárásai alkalmazására, ideértve a szabályokban foglalt minden megfelelő mérlegelési eljárást is. A SIPS üzemeltetőjének többek között biztosítania kell azt, hogy: a) működési kapacitással rendelkezik – ideértve az elegendő számú megfelelően képzett személyzetet is – a (2) bekezdésben körülírt eljárások időben történő elvégzésére; és b) a SIPS szabályzatai és eljárásai rendelkeznek a dokumentációs, információs és kommunikációs szükségletekről, és, amennyiben egynél több FMI vagy hatóság is érintett, a koordinációról.