02014O0015 — HU — 18.06.2018 — 004.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA (2014. április 4.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról (átdolgozás) (EKB/2014/15) (2014/810/EU) (HL L 340, 2014.11.26., 1. o)

Módosította:









▼B

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2014. április 4.)

a monetáris és pénzügyi statisztikákról

(átdolgozás)

(EKB/2014/15)

(2014/810/EU)







1. cikk

Hatály

1. Általános tudnivalók

Ez az iránymutatás meghatározza az NKB-k EKB irányában fennálló adatszolgáltatási kötelezettségeit a monetáris és pénzügyi statisztikák tekintetében.

▼M2

2. Adatszolgáltatási rendszerek, előírások és adattovábbítási időpontok

Az NKB-k a 3–26a. cikkben említett adatokat a II. mellékletben meghatározott rendszerekkel és a III. mellékletben megállapított elektronikus adatszolgáltatási előírásokkal összhangban szolgáltatják. Az EKB minden év szeptember végéig a következő évre vonatkozó adatszolgáltatási naptár formájában tájékoztatja az NKB-kat a pontos adattovábbítási időpontokról.

▼B

3. Visszamenőleges adatszolgáltatási követelmények az euro bevezetése esetén

Az euro bevezetése esetén a következő szabályok alkalmazandók:

a) Az MPI- és PPA-mérlegstatisztikák, valamint a befektetési alapok és PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák tekintetében azon tagállamok NKB-i, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: nem euroövezeti tagállamok), és amelyek az eurót az ezen iránymutatás hatálybalépését követően vezetik be, az Unióhoz történt csatlakozásuktól kezdődően valamennyi referencia-időszakra, és mindenesetre legalább az euroövezethez történő csatlakozásukat megelőző három évre vonatkozóan szolgáltatnak visszamenőleges adatokat az EKB-nak. Az adatokat az NKB-k úgy állítják össze, mintha a szóban forgó tagállam valamennyi referencia-időszak alatt az euroövezet tagja lett volna. E követelmény teljesítése érdekében az Unióhoz csatlakozó országok NKB-i számára ajánlott ezen adatállományok követelményeinek végrehajtása a nem euroövezeti tagállamokra vonatkozó sablonokkal összhangban.

b) Ezen általános követelmény mellett az alábbi követelmények alkalmazandók az MPI mérlegtétel-statisztikák tekintetében:

i. az EKB-vel való eltérő megállapodás hiányában a visszamenőleges adatok kiterjednek a tagállam Unióhoz történt csatlakozását megelőző három évre is;

ii. az EKB-val való eltérő megállapodás hiányában az euroövezeti tagállamok NKB-i az euroövezet bővítését megelőző három évre vonatkozóan jelentik az eurót az ezen iránymutatás hatálybalépését követően bevezető tagállamokkal szembeni pozícióikat. Ez az elv csak az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) összhangban jelentett havi állományokra vonatkozik. Az adatszolgáltatás csak az 50 millió EUR-t meghaladó állományok esetében kötelező, egyébként arra önkéntes alapon kerül sor.

c) Az értékpapír-kibocsátások vonatkozásában az EKB-nak továbbított idősornak 1989 decemberében kell kezdődnie az állományok és 1990 januárjában a folyamatok tekintetében.

d) A pénzforgalmi statisztikák vonatkozásában a legnagyobb gondosság elve alapján a legutóbbi referenciaévet is magában foglaló öt évre vonatkozó adatokat kell szolgáltatni.

▼M4 —————

▼B

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

1. „adatszolgáltató” és „rezidens” : jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében szereplő meghatározással;

2. „eurorendszer” : az euroövezeti tagállamok NKB-i és az EKB;

3. „hitelintézet” : jelentése megegyezik az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 1 ) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában szereplő meghatározással;

4. „egyéb MPI-k” : a központi bankok kivételével valamennyi MPI.

3. cikk

Az MPI-k mérlegtétel-statisztikái

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletében rögzített rendszerekkel összhangban az NKB-k két összevont mérleget készítenek és jelentenek, mindkettőt a bruttó összegekkel: az egyik összevont mérleg a „központi bank” MPI-alszektorra, a másik az „egyéb MPI-k” alszektorra vonatkozik.

Az NKB-k a saját mérlegükre vonatkozóan előírt statisztikai adatokat a számviteli rendszerükből nyerik az EKB honlapján elérhető, erre szolgáló összekötő táblázatok ( 2 ) alapján. A táblázatok szükség szerint az NKB-kkel együttműködésben módosításra kerülnek majd a helyzetek alakulásának figyelembevétele, például az aktualizált számviteli szabályokkal való összhang biztosítása érdekében. Az EKB statisztikai adatszolgáltatási célokra a saját mérlegéből nyeri az NKB-k által saját mérlegükből nyert adatoknak megfelelő adatokat.

Az egyéb MPI-k mérlegére vonatkozóan előírt statisztikai adatokat az NKB-k az egyes rezidens MPI-ktől (a rezidens NKB kivételével) gyűjtött mérlegtétel-adatok összesítéséből nyerik.

Ezek a követelmények a hónap végi és negyedév végi állományokra, valamint a folyamatok miatti kiigazítások havi és negyedéves adataira, illetve a hitelek értékpapírosítási és más hitelátruházási adataira is kiterjednek. A mérleget a hónap/negyedév utolsó naptári napjával kell elkészíteni, a helyi munkaszüneti napok figyelembevétele nélkül; amennyiben ez nem lehetséges, az utolsó munkanapra vonatkozó adatokat kell felhasználni, a nemzeti piaci vagy számviteli szabályoknak megfelelően.

▼M4

Valamennyi tétel kötelező; az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. része 3. és 4. táblázatának a nem euroövezeti tagállamoknak megfelelő cellái tekintetében azonban a (8) bekezdésben foglalt különleges rendelkezések alkalmazandók. Szintén az említett 3. táblázat tekintetében, az Egységes Szanálási Testület (ESZT) 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek ( 3 ) megfelelően 2015-ben történt létrehozása nyomán az NKB-knak az „egyes EU-s intézmények” cella alatt az ESZT-vel szembeni pozíciókat is be kell nyújtaniuk. Továbbá az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 5. része 5. táblázatának az MPI-k által kezelt, értékpapírosított és mérlegből kivezetett hitelek adatszolgáltatási követelményeit illetően az NKB-k az adatszolgáltatási követelményeket kiterjeszthetik az MPI-k által kezelt, egyébként átruházott hitelekre is. Amennyiben e további információkat nem szerepeltetik az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 5. része 5. táblázata szerinti adatszolgáltatásban, azonban azok az NKB-k rendelkezésére állnak, azokat az ezen iránymutatás II. melléklete 1. részének 4. táblázatában kell szerepeltetni. Amennyiben az értékpapírosított vagy egyébként átruházott, nem MPI-k által kezelt hitelekre vonatkozó adatok az NKB-k rendelkezésére állnak (például EPK-któl vagy a hitelek kezelőjeként eljáró, kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetektől), ezeket az adatokat a II. melléklet 1. részének 4. táblázatában kell szerepeltetni. Amennyiben a virtuális számla-összevezetésre vonatkozó statisztikai adatok az NKB-k rendelkezésére állnak, ezeket az adatokat a II. melléklet 1. részének 5. táblázatában kell szerepeltetni.

▼B

Az NKB-k a II. melléklet 1. részével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat a mérlegtételekről.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Az EKB a tranzakciókat úgy számítja ki, hogy megállapítja a hónap végi állományok különbségét, majd ebből a különbségből kiszűri azokat a hatásokat, amelyek az alábbi folyamatok miatti kiigazítások alapján nem tranzakciókból származnak:

i. átsorolások és egyéb kiigazítások, amelyek magukban foglalják a mérleg szerinti állomány minden olyan változását, amelyek az MPI-populáció összetételének és szerkezetének változásából, pénzügyi instrumentumok és szerződő felek besorolásának változásából, a statisztikai meghatározások változásaiból és az adatszolgáltatási hibák (részleges) helyesbítéséből erednek;

ii. átértékelődés miatti, az árváltozásokból eredő kiigazítások, amelyek magukban foglalják az eszközök és kötelezettségek árai mozgásainak hatása következtében az állománypozícióban bekövetkező változásokat és tükrözik a hitelek leírásának vagy leértékelésének hatását; valamint árfolyamváltozások, amelyek magukban foglalják a devizában denominált eszközök és kötelezettségek árfolyammozgásainak hatása miatt az állománypozícióban bekövetkező változásokat.

Az NKB-k az átsorolásokra és egyéb kiigazításokra, valamint az átértékelődés miatti, az árváltozásokból eredő kiigazításokra vonatkozóan az ezen iránymutatás IV. mellékletével összhangban számított, havi és negyedéves adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Általában az EKB számítja ki az átértékelődési miatti, az árfolyamváltozásokból eredő kiigazításokat, azonban amennyiben az NKB-k olyan helyzetben vannak, hogy pontosabb kiigazításokat tudjanak összeállítani, e kiigazításokat közvetlenül is továbbíthatják az EKB-nak.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határidői

Az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe a havi adatokat azon hónap 15. munkanapjának végéig jelentik az EKB-nak, amely azt a hónapot követi, amelyre az adatok vonatkoznak, míg a negyedéves adatokat azon negyedév 28. munkanapjának végéig jelentik, amely azt a negyedévet követi, amelyre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az adott referencia-időszakot megelőző utolsó időszakra vonatkozó adatokat. Ezenkívül a korábbi időszakokra vonatkozó revízió is előfordulhat, amely származhat például hibákból, átsorolásokból, javított adatszolgáltatási eljárásokból stb. Az EKB egyidejűleg folytathat rendkívüli vagy rendes revíziót, illetve dönthet úgy, hogy elhalasztja a rendkívüli revíziókat a monetáris aggregátumok havi előállítási időszaka utánra.

A revíziós politikának meg kell felelnie az EKB „Manual on MPI balance sheet revision” (Az MPI-mérlegstatisztikák revíziójáról szóló kézikönyv) című dokumentuma alapelveinek. A monetáris statisztikák minősége és stabilitása közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében, valamint a havi és a negyedéves statisztikák következetességének javítása céljából a havi adatok rendkívüli revízióját a negyedéves statisztikák továbbításával azonos időben kell jelenteni. Amennyiben a havi adatok revíziójának jelentésére kerül sor, azonban a nemzeti adatelőállítási keret nem teszi lehetővé a megfelelő negyedéves revíziók generálását, az NKB-k a legnagyobb gondosság elve alapján biztosítják a havi és a negyedéves adatok közötti összhang fenntartását, például becslések útján.

4. Az adatok belső következességének nyomon követésére irányuló ellenőrzések

Az adatok EKB-nak történő továbbítása előtt az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe az EKB által meghatározott és fenntartott ellenőrzéseknek megfelelően ellenőrzi az adatok belső következetességét.

5. Bruttósítás

a) A kisebb intézmények csoportjának összetétele

Amennyiben az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint mentesítést adnak a PPA-knak, az NKB-knak biztosítaniuk kell, hogy a PPA-k összevont nemzeti PPA-mérleghez való együttes hozzájárulása ne haladja meg az alábbi értékeket:

i. 10 % minden olyan euroövezeti tagállamban, amelynek nemzeti PPA-mérlege az összesített euroövezeti PPA-mérleg 15 %-ánál nagyobb mértéket tesz ki;

ii. 30 % minden más euroövezeti tagállamban, kivéve azokat, amelyek nemzeti PPA-mérlegének az összesített euroövezeti PPA-mérlegben való részesedése nem éri el az 1 %-ot, amely esetben semmiféle külön korlátozás nem vonatkozik a PPA-k kisebb intézményként történő besorolására.

Amennyiben az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjának i., ii. vagy iv. alpontja szerint mentesítést adnak a PPA-knak, az NKB-knak biztosítaniuk kell, hogy minden egyes tétel esetében a mentesítéseknek az összevont nemzeti PPA-mérleghez való együttes hozzájárulása ne haladja meg az 5 %-ot. Az NKB-k emellett az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjának iii. alpontjával összhangban mentesítést adhatnak a PPA-knak azon követelmény alól is, hogy az euroövezeti biztosítók szektorával és a nyugdíjpénztárak szektorával szemben fennálló eszköz- és forráspozíciókra vonatkozó adatokat szektoronként külön adják meg. Az NKB-knak meg kell különböztetniük a biztosítókkal és a nyugdíjpénztárakkal szemben fennálló eszköz- és forráspozíciókat, valamint a belföldi intézményekkel és a más euroövezeti tagállamokban rezidens intézményekkel szembeni pozíciókat, majd ezt követően adhatnak mentesítéseket az olyan csoportok tekintetében, amelynek az összevont nemzeti PPA-mérleghez való hozzájárulása nem haladja meg az 5 %-ot.

b) A bruttósítás minimumelőírásai

Ha az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke értelmében mentesítést adnak az MPI-knek, az NKB-k az EKB-nak szolgáltatott havi és negyedéves MPI-mérlegadatok összeállításakor ezen MPI-k lefedettségét 100 %-ra bruttósítják. Az NKB-k a következő minimumelőírások betartása mellett választhatják az adatok 100 %-ra való bruttósításának eljárását.

i. Hiányzó részletező adatok esetében becslést kell végezni a tényleges adatszolgáltatói körnek a kisebb intézmények csoportjánál reprezentatívabbnak tekintett csoportján alapuló arányszámok alkalmazásával, a következők szerint:

— azon tagállamok NKB-i, amelyeknek az euroövezeti MPI-k összevont mérlegfőösszegéhez való hozzájárulása meghaladja a 2 %-ot, úgy határozzák meg ezt a csoportot, hogy a csoportba tartozó szervezetek összevont mérlegfőösszege ne haladja meg az MPI-k nemzeti összevont mérlegének 35 %-át. Ez a követelmény nem érvényesül, ha a mentesítésben részesített intézmények mérlegfőösszege nem éri el a nemzeti MPI-mérlegfőösszeg 1 %-át,

— azon tagállamok NKB-i számára, amelyeknek az euroövezeti MPI-k összevont mérlegfőösszegéhez való hozzájárulása nem éri el a 2 %-ot, ugyanezen szabályok követése ajánlott. Ha azonban mindez jelentős költséggel járna, e tagállamok NKB-i használhatják ehelyett az adatszolgáltatói kör alapján meghatározott arányszámokat.

ii. Az i. pont alkalmazásakor a „kisebb” adatszolgáltatók csoportja, illetve a tényleges adatszolgáltatói kör egyaránt tovább csoportosítható intézménytípus szerint, például PPA-k vagy hitelintézetek.

iii. Amennyiben bármely tagállamban az összes eszközeikről mindössze évi egy alkalommal beszámoló PPA-k hozzájárulása eléri a PPA-k összevont mérlegének 30 %-át, az NKB-k bruttósítják a PPA-k és a hitelintézetek által külön szolgáltatott adatokat az alábbiak szerint:

— ha megfelelő a lefedettség a teljes körű adatszolgáltatónak minősülő PPA-k figyelembevételével, a bruttósítás alapjául ezek összevont mérlegfőösszeget kell használni,

— ha a teljes körű adatszolgáltatónak minősülő PPA-kból elért lefedettség elégtelen vagy nincsenek teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett PPA-k, az NKB-k évente legalább egyszer más adatforrásokból is megbecsülhetik a PPA-szektor mérlegét, és ezt használhatják a bruttósítás alapjául.

iv. Ha a részletes adatok rendelkezésre állnak, de csak nagyobb késedelemmel vagy kisebb gyakorisággal, a jelentett adatokat a következőképpen kell átvinni a kimaradó időszakokra:

— az adatok ismétlésével, amennyiben az eredmények helytállónak bizonyultak, vagy

— megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében.

v. Az arányszámok vagy a bruttósítás végrehajtásához szükséges minden más köztes számítás levezethető a felügyeleti hatóságoktól kapott adatokból, amennyiben megbízható kapcsolat állapítható meg a bruttósítandó statisztikai bontás és az ilyen adatok között.

c) Az EKB tájékoztatása

Az NKB-k tájékoztatják az EKB-t az általuk alkalmazott mentesítésekről, valamint információkkal szolgálnak az új bruttósítási eljárások főbb elemeiről vagy a fennálló eljárások jelentősebb változásairól.

6. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

A központi banki mérleg összeállítása során az NKB-k és az EKB követik a módosított EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott, harmonizált számviteli szabályokat, és alkalmazzák a 3. cikk (1) bekezdésében említett összekötő táblázatokat. Így különösen:

a) amennyiben az NKB-knak és az EKB-nak számviteli célból havonta és nem negyedévente kell átértékelniük az értékpapír-portfóliójukat, ezeket az átértékeléseket a statisztikai mérlegnek havi alapon is tükröznie kell;

b) a 9.5. „egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó)” és a 10.4. „egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó)” számviteli tételek esetében az NKB-k az eszközöket a követelésektől elkülönítve azonosítják, és bruttó összegben jelentik;

c) amennyiben a 14. „átértékelési számlák” számviteli tétel számviteli célokra bruttó összegben kerül jelentésre, azt az NKB-k statisztikai célokra nettó összegben jelentik.

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikke az „egyéb MPI-k” tekintetében rögzíti a vonatkozó számviteli elveket a statisztikai adatszolgáltatás céljára. Így különösen, az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok és nettósítási eljárások sérelme nélkül az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Emellett a betétek és hitelek tekintetében a fennálló tőkeösszeget kell jelenteni, a leírások és leértékelések kizárásával. Az NKB-k kivételesen lehetővé tehetik a hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikkében meghatározott feltételek mellett.

Az egyéb mérlegtételek, különösen a tartott és a kibocsátott értékpapírok értékelését illetően ajánlott, hogy az NKB-k az ESA 2010 követelményeinek megfelelő piaci értékelést alkalmazzanak. Ugyanakkor az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikkében rögzített általános követelmény, amely szerint az MPI-knek az adott ország jogrendszerébe átültetett 86/635/EGK tanácsi irányelvet, valamint bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli előírást kell követniük, arra utal, hogy az értékpapírokra és egyéb eszközökre vonatkozó értékelési gyakorlatok eltérően alakulnak. Ezért a nem szabványosított értékelési szabályok alkalmazása elfogadható, amennyiben a könyv szerinti érték nem tér el jelentősen a piaci értéktől.

7. Magyarázó megjegyzések

Az EKB-nak történő adattovábbítás során az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak a legújabb referencia-időszakhoz kapcsolódó különleges fejleményekről, beleértve az „átsorolásokra és egyéb kiigazításokra”, valamint a korábbi időszakokat érintő releváns revíziókra vonatkozó magyarázatokat. Így különösen, magyarázó megjegyzésekkel kell szolgálni az (abszolút értéken) 5 milliárd EUR-t meghaladó vagy egyébként gazdasági szempontból jelentősnek tekintett fejleményekről, „átsorolásokról és egyéb kiigazításokról” és revíziókról, például akkor, ha a jelentett sorozatban mutatkozó fejlemények az adatszolgáltatási időszak során bekövetkezett nagy tranzakciókhoz kapcsolódnak, vagy ha a revíziók az összevont fejlemények gazdasági értelmezésének jelentős változásait határozzák meg. Az NKB-k és az EKB az EKB kérésére további magyarázatokkal szolgálnak a jelentett adatokra vonatkozóan.

A megjegyzések jelzik azt is, hogy a jelentett sorozatot érintő, azonosított jelentős fejlemények, revíziók vagy „átsorolások és egyéb kiigazítások” véglegesek vagy még vizsgálat alatt állnak.

Az NKB-k a magyarázó megjegyzéseket lehetőleg az adattovábbításkor, és mindenesetre az adatelőállítás lezárása előtt bocsátják rendelkezésre.

Az EKB központilag tárolja az NKB-któl kapott magyarázó megjegyzéseket az adatok nyomon követése és a statisztikák egyértelművé tétele céljából. Az EKB a megjegyzésekben szolgáltatott információkat az alkalmazandó titoktartási rend megfelelő tiszteletben tartásával kezeli.

8. Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. részének 3. és 4. táblázatára vonatkozó különleges rendelkezések

Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy nem kérnek az MPI-ktől teljes adatszolgáltatást az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. része 3. és 4. táblázatának a nem euroövezeti tagállamoknak megfelelő cellái tekintetében, amennyiben a magasabb aggregálási szinten összegyűjtött adatok jelentéktelenek. Az NKB-k rendszeresen, legalább évente egyszer felülvizsgálják, hogy e rendelkezések továbbra is alkalmazandók-e. E mentesítések megadása esetén az NKB-k az alábbi szempontoknak megfelelően készített negyedéves becsléseket jelentenek:

a) a negyedéves adatok becslése az MPI-k által kisebb gyakorisággal szolgáltatott adatok alapján történik; ezeket az adatokat át lehet vinni a hiányzó időszak(ok)ra azok megismétlésével vagy az adatok alakulására, illetve a szezonális hatások jelzésére alkalmas statisztikai technikák alkalmazásával;

b) a negyedéves számadatok becslése az MPI-k által aggregáltabb alapon szolgáltatott adatok vagy az NKB-k által jelentőségteljesnek tartott egyedi bontások alapján történik;

c) a negyedéves adatok becslése az adatszolgáltatási mentesítést alkalmazó országokkal fennálló szerződések legalább 80 %-áért felelős, nagy MPI-k által szolgáltatott negyedéves adatok alapján történik;

d) a negyedéves adatok becslése alternatív adatforrások, mint például a Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS), vagy fizetésimérleg-adatok alapján történik, az ilyen alternatív forrásokban használt és a monetáris és bankstatisztika fogalmaitól és meghatározásaitól eltérő fogalmak és meghatározások miatt szükséges kiigazítások elvégzését követően; vagy

e) a negyedéves adatok becslése az adatszolgáltatási mentesítést alkalmazó országokra vonatkozó, az MPI-k által negyedévente végösszegként jelentett adatok alapján történik.

4. cikk

Az NKB statisztikai mérlege és számviteli mérlege közötti összhang ellenőrzése

1. Az ellenőrzés köre

Az NKB-k és az EKB figyelemmel kísérik az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján, statisztikai célokra szolgáltatott hó végi összevont mérlegük és a módosított EKB/2002/20 iránymutatás alapján az eurorendszer heti pénzügyi kimutatásai számára szolgáltatott számviteli tételeik közötti összhangot.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k az I. melléklet 2. részében szereplő sablonnal összhangban ellenőrzéseket végeznek a havi adatok minden tételén. Az ellenőrzéseket a megfelelő negyedéves adatokkal együtt, a 3. cikk (2) bekezdésében a negyedéves adatokra vonatkozóan meghatározottal azonos határidővel továbbítják az EKB-nak.

Az olyan adatszolgáltatási időszakok esetében, amelyekben nem esik egybe az eurorendszerbeli statisztikai célú, hó végi összevont mérlegük és az eurorendszer heti pénzügyi kimutatása céljából szolgáltatott számviteli tételek jelentésének napja, az NKB-k a statisztikai adatokat összehasonlíthatják a hónap utolsó munkanapjára készített napi mérleggel. Saját mérlege összeállítójaként az EKB ugyanezen eljárást követi.

3. EKB általi ellenőrzés

Az EKB figyelemmel kíséri az összhangra vonatkozó ellenőrzések eredményeit, és kötelezheti az NKB-ket, hogy intézkedjenek a vonatkozó eltéréseket illetően.

5. cikk

Az elektronikus pénzre vonatkozó statisztikák

a) Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben nem részesített MPI-k által kibocsátott elektronikus pénzre vonatkozó havi vagy negyedéves adatszolgáltatási kötelezettségek

1. Az adatszolgáltatás köre

Az EKB az NKB-kkal együttműködve évente azonosítja és nyilvántartja az Európai Unióban alkalmazott elektronikuspénz-rendszerek jellemzőit, az azokra vonatkozó statisztikai adatok elérhetőségét és az azokhoz kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. Az ezen iránymutatás II. melléklete 2. részének 1. táblázatában meghatározott tételek listája alapján az NKB-k statisztikai információkat szolgáltatnak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben nem részesített valamennyi MPI által kibocsátott elektronikus pénzről.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Havi adatokat kell szolgáltatni az EKB-nak, a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott, az MPI-k mérlegtétel-statisztikáira vonatkozó havi adattovábbítással együtt. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

b) Az összes nem hitelintézet elektronikuspénz-kibocsátó vagy az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben részesített kisebb MPI által kibocsátott elektronikus pénzre vonatkozó éves statisztikai adatszolgáltatási követelmények

1. Az adatszolgáltatás köre

Ez az adatszolgáltatás kiterjed a főtevékenységként elektronikuspénz-kibocsátás formájában pénzügyi közvetítéssel foglalkozó azon elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek így megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, valamint azokra az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítéssel nem főtevékenységként foglalkoznak, és így nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának. Ez az adatszolgáltatás magában foglalja az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben részesített kisebb MPI-k adatszolgáltatását is, tekintet nélkül arra, hogy hitelintézetek-e vagy sem.

Az NKB-k az ezen iránymutatás II. melléklete 2. részének 2. táblázatában meghatározott tételek listája alapján szolgáltatják a statisztikai adatokat. Azon elektronikuspénz-kibocsátók adatait, amelyek nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának és amelyek emiatt nem tartoznak a rendszeres mérlegtétel-statisztikai adatszolgáltatási követelmények hatálya alá, annyiban kell jelenteni, amennyiben az NKB-k azokat a megfelelő felügyeleti hatóságoktól vagy más alkalmas forrásból be tudják szerezni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatsorokat évente kell az EKB-nak jelenteni, a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

6. cikk

A POGI-kra és a központi kormányzatra vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a POGI-kra vonatkozó statisztikai adatokat az 1074/2013/EU rendelettel (EKB/2013/39) összhangban gyűjtik. A követelmények kiterjednek az euroövezetben rezidens nem monetáris pénzügyi intézményekkel szemben fennálló monetáris kötelezettségekre, vagyis a monetáris pénzügyi intézmények betéti forrásainak közeli helyettesítőire, valamint a készpénzállományra és az euroövezeti MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományára. Ezeket az adatokat az NKB-k a II. melléklet 3. részével összhangban jelentik az EKB-nak.

Az NKB-k emellett a II. melléklet 3. része szerinti adatszolgáltatásban szerepeltetik a központi kormányzat monetáris kötelezettségeit és készpénzállományát, valamint az euroövezeti MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományát. A de minimis elv értelmében e tételeket nem kell jelenteni, amennyiben az ilyen eszközök és kötelezettségek nem léteznek vagy jelentéktelenek.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A sorozatokat havonta kell jelenteni, a havi mérlegtétel-statisztikákra vonatkozóan a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontokban.

7. cikk

Tájékoztató adatok

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az adatok hozzáférhetősége által megengedett mértékben, a legjobb becslés módszerét is beleértve, az NKB-k a II. melléklet 4. részében felsorolt tájékoztató adatoknak megfelelően további statisztikai adatokat szolgáltatnak a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott mérlegtétel-statisztikák kiegészítéseként és az azokkal megegyező gyakorisággal és időben. Az EKB az NKB-kkal együttműködve megállapítja és nyilvántartja a szóban forgó statisztikai adatok hozzáférhetőségét és az azokhoz kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. E tájékoztató adatok jelentik az euroövezet monetáris aggregátumai, az MPI kamatláb-statisztikák és a monetáris unió pénzügyi elszámolásai összeállításához szükséges információkat, és ezek – a táblázatokban szereplő eltérő jelölés hiányában – kiemelt prioritást élveznek. Az EKB és az NKB közötti megállapodás esetén a II. melléklet 4. része 1. szakaszának 2. táblázatában a hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott MPI-értékpapíroknak a tulajdonos rezidensi jogállása szerinti bontásához kapcsolódó tételeket az NKB-nak nem kell közölnie, amennyiben az EKB alternatív adatforrásokat használ.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Tranzakciós adatokat az EKB és az érintett NKB közötti kétoldalú megállapodás alapján lehet szolgáltatni. A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A II. melléklet 4. részének 1. és 2. szakaszában szereplő tételek sorozatait havonta, a II. melléklet 4. részének 3. szakaszában szereplő tételekét pedig negyedévente szolgáltatni, az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) összhangban szolgáltatott kötelező havi és negyedéves MPI mérlegstatisztikákkal megegyező időben.

3. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

Az ebben a cikkben előírt tájékoztató adatokat az 1071/2013/EU rendeletnek (EKB/2013/33) megfelelően szolgáltatott adatokra vonatkozó azonos értékelési és számviteli szabályok szerint kell bejelenteni.

8. cikk

Tartalékalap-statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az összevont tartalékalapra vonatkozó, forrástípusok szerint lebontott havi statisztikákat az 1745/2003/EK rendeletnek (EKB/2003/9) és az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) meghatározott kategóriáknak megfelelően, hónap végi állományként kell kiszámítani. A II. melléklet 5. részével összhangban a statisztikák elkészítéséhez szükséges adatok a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek által az NKB-knak benyújtott adatokból származnak.

▼M4

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A hitelintézetek tartalékalap-statisztikája hónap végi állományadatokból álló hat idősort foglal magában, amelyeket legkésőbb a tartalékolási időszak kezdete előtti utolsó NKB-munkanapig kell a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) adatcsererendszerén keresztül az EKB-nak továbbítani. A kisebb hitelintézetek negyedévente egyszerűsített bontásban szolgáltatnak adatokat az NKB-knak. E kisebb hitelintézetek esetében egyszerűsített tartalékalap-statisztikát kell alkalmazni a három tartalékolási időszakra vonatkozóan. Az NKB-k a kisebb hitelintézetek tartalékalapra vonatkozó negyedéves adatait az azok kibocsátását követő három adattovábbítás során használják fel az EKB-nak jelentett havi számadatokhoz.

▼B

3. Revíziós politika

Az adatszolgáltató intézmények által a tartalékolási időszak kezdete után elvégzett, a tartalékalapra és/vagy a tartalékképzési követelményekre irányuló revíziók nem vonhatják maguk után a tartalékalapra és a tartalékképzési követelményekre vonatkozó statisztikák revízióját.

9. cikk

Makroarányszám-statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az EKB a hitelintézetek által az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) összhangban az NKB-knak szolgáltatott hónap végi statisztikai adatok felhasználásával havonta ellenőrzi a hitelintézetek által a legfeljebb kétéves megállapodás szerinti futamidővel kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjaik állományára alkalmazható, a tartalékalapból történő szabványosított levonások pontosságát. Az NKB-k a szükséges aggregátumokat a II. melléklet 6. részével összhangban állítják össze és jelentik az EKB-nak.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

▼M4

A hitelintézetekre vonatkozó, hónap végi állományadatokból álló három idősort legkésőbb a tartalékolási időszak kezdete előtti NKB munkanapig kell továbbítani az EKB-nak.

▼B

Ezeket az idősorokat akkor is továbbítani kell, ha a kapcsolódó mérlegtételek az adott tagállamra nem vonatkoznak.

10. cikk

A PPA-k mérlegstatisztikája

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 7. része 1. és 2. táblázatának megfelelően külön mérlegtételadatokat szolgáltatnak az EKB-nak a PPA-szektorra vonatkozóan. Az EKB az adatokat a PPA- és hitelintézeti mérlegstatisztikák összeállításához egyaránt felhasználja. Mivel az adatokat a teljes MPI-szektor vonatkozásában az 1071/2013/EU rendeletnek (EKB/2013/33) megfelelően már jelentik, az ebben a cikkben meghatározott követelmények csak a PPA-kra vonatkoznak. Annak ellenére, hogy egyes tagállamokban néhány egyéb intézményt MPI-ként sorolnak be, mennyiségi megközelítésben ezek jelentéktelennek tekintendők.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

A II. melléklet 7. részének 2. táblázatában említett átsorolásokat és átértékelési kiigazításokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell jelenteni, figyelembe véve az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (2) bekezdése szerint adott mentesítéseket. Amennyiben az átértékelési kiigazítások jelentésére az NKB-k által a PPA-knak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) értelmében engedélyezett eltérés vonatkozik, az NKB-k az adatokat a legjobb elérhető adatok alapján jelentik azon tételekre vonatkozóan, amelyek esetében az átértékelési kiigazítás jelentős lehet.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatokat negyedévente, a referencia-időszak végét követő 28 munkanapon belül kell szolgáltatni.

3. Bruttósítás

A hitelintézetek mérlegei tekintetében szolgáltatott adatoknak le kell fedniük az e szektorba besorolt intézetek 100 %-át. Ahol a kisebb hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettség alóli mentesítése következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.

4. Revíziós politika

A PPA-adatok revíziójának meg kell felelnie a megfelelő negyedév végi egyéb MPI-adatoknak. Abban az esetben, ha az új vagy korrigált PPA-adatok más megfelelő MPI-referencia-időszakok adatainak változásával járnak, továbbítani kell az egyéb MPI-adatok szükséges revízióját is.

11. cikk

Strukturális pénzügyi mutatók

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 8. részével összhangban adatokat szolgáltatnak az egyéb strukturális pénzügyi mutatókról.

Az NKB-k a II. melléklet 8. részében előírt mutatók tekintetében szolgáltatnak adatot, az ott megállapított fogalmi és módszertani szabályokkal összhangban. A mérlegtétel-statisztikák összeállítására vonatkozó statisztikai elveket kell követni, nevezetesen:

i. az adatokat összesíteni, és nem konszolidálni kell;

ii. a rezidensi elvnek a „fogadó ország szerinti megközelítést” kell követnie;

iii. a mérlegadatokat bruttó értéken kell jelenteni.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A hitelintézetekre vonatkozó strukturális pénzügyi mutatók kiszámításához szükséges adatokat minden év márciusának végéig kell jelenteni az előző évre vonatkozóan. A „hitelintézetek által foglalkoztatottak létszáma” mutatót lehetőség szerint minden év májusának végéig kell szolgáltatni az előző évre vonatkozóan.

3. Revíziós politika

A szolgáltatott adatok revíziójánál az NKB-k a következő általános elveket alkalmazzák:

a) a rendszeres évi adattovábbításkor az utolsó év adatai mellett mind az előző év adatainak rendes revíziói, mind rendkívüli revíziók küldhetők;

b) év közben küldhetők olyan rendkívüli revíziók, amelyek jelentősen javítják az adatok minőségét.

4. Bruttósítás

Az összegyűjtött adatoknak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 1. cikkével összhangban hitelintézetként meghatározott intézmények 100 %-át le kell fedniük. Ahol a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.

5. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a fenti meghatározásoktól és szabályoktól való összes eltérést, a nemzeti gyakorlat ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

▼M3

12. cikk

Konszolidált banki adatok

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k a II. melléklet 9. részével összhangban konszolidált banki adatokat szolgáltatnak, és ezen adatszolgáltatás során az ott megállapított fogalmi és módszertani szabályokat követik.

Az NKB-k a konszolidált banki adatokat az Európai Bankhatóság (EBH) által kidolgozott, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel ( 4 ) bevezetett végrehajtás-technikai standardokkal, és adott esetben a nemzeti adatszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban szolgáltatják. Az NKB-k tényleges adatokat szolgáltatnak, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, az NKB-k nemzeti becsléseket szolgáltatnak, módszertani megjegyzésekkel együtt. Ha a szolgáltatandó adatok nem állnak teljes mértékben összhangban az EBH végrehajtás-technikai adatszolgáltatási standardjaival vagy a nemzeti adatszolgáltatási követelményekkel, az NKB-k módszertani megjegyzéseket szolgáltatnak azon területekre vonatkozóan, ahol a standardoknak nem felelnek meg teljes mértékben.

A lehető legnagyobb mértékű lefedettségre törekedve az NKB-k megjelölik az adatszolgáltatói körből esetlegesen kizárt hitelintézeteket és magyarázattal szolgálnak a kizárásuk okairól. A pénzügyi stabilitás szempontjából releváns nagyobb hitelintézetek vagy intézménycsoportok nem zárhatók ki az adatszolgáltatói körből.

A gyűjtött adatokat határokon átnyúlóan és szektorok között teljes mértékben konszolidálni kell, e tekintetben a „határokon átnyúló” a belföldi bankoknak a belföldi piacon kívül található, az anyaintézmény által jelentett adatokban szereplő fióktelepeire és leányvállalataira utal, a „szektorok között” pedig magában foglalja a bankok egyéb pénzügyi intézménynek minősíthető fióktelepeit és leányvállalatait. A konszolidált adatok nem tartalmazzák a biztosítókat.

Külön kell jelenteni az alábbiakra vonatkozó konszolidált banki adatokat:

— kis belföldi bankcsoportok és önálló hitelintézetek,

— közepes méretű belföldi bankcsoportok és önálló hitelintézetek,

— nagy belföldi bankcsoportok és önálló hitelintézetek,

— külföldi (Európai Unión kívüli) irányítású leányvállalatok,

— külföldi (Európai Unión kívüli) irányítású fióktelepek,

— külföldi (Európai Unió) irányítású leányvállalatok,

— külföldi (Európai Unió) irányítású fióktelepek,

— külföldi (euroövezeti) irányítású leányvállalatok,

— külföldi (euroövezeti) irányítású fióktelepek,

— SSM szerinti jelentős bankok,

— SSM szerinti kevésbé jelentősnek minősülő bankok.

Az SSM szerinti jelentős bankok és az SSM szerinti kevésbé jelentősnek minősülő bankok a mechanizmusban részt vevő tagállamokban letelepedett hitelintézetek és a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban letelepedett hitelintézetek által a mechanizmusban részt vevő tagállamokban létrehozott fióktelepek. A jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek közötti megkülönböztetést az 1024/2013/EU tanácsi rendelet ( 5 ) 6. cikkének (4) bekezdése és a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) ( 6 ) IV. része rögzíti.

E cikk alkalmazásában a bankok akkor minősülnek nagy bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik meghaladják az európai unióbeli bankok teljes konszolidált eszközeinek 0,5 %-át; közepes méretű bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik e teljes konszolidált eszközök 0,5 %-a és 0,005 %-a közé esnek; és kis bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik e teljes konszolidált eszközök 0,005 %-a alatt vannak.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k a konszolidált banki adatokat évente négyszer jelentik.

Az év végi adatok vonatkozásában teljes adatállományt kell jelenteni. Az ezen éves adatokra vonatkozó első adattovábbítás, amelyet az azon évet követő év április közepéig kell teljesíteni, amelyre az adatok vonatkoznak, a II. melléklet 9. részében (Konszolidált banki adatok éves) *-gal jelölt tételeket tartalmazza. Ugyanakkor a teljes éves adatállomány is jelenthető április közepéig, ha az adatok már rendelkezésre állnak. Egyébként a teljes éves adatállományt az azon évet követő év május közepéig kell jelenteni, amelyre az adatok vonatkoznak.

A március végi, június végi és szeptember végi adatokat július, október és január elején kell jelenteni a negyedéves adatszolgáltatási sablon használatával, és azoknak a teljes éves sablon adatainak egy részét kell tartalmazniuk. Ezt az adatsort a II. melléklet 9. részével (konszolidált banki adatok negyedéves) összhangban kell jelenteni.

3. Revíziós politika

Az NKB-k a szolgáltatott adatokat a következő általános elveknek megfelelően vizsgálják felül:

a) a rendszeres évi és negyedéves adattovábbításkor az aktuális időszakra vonatkozó adatok mellett az előző időszak adatainak rendes revíziói, valamint rendkívüli és jelentős revíziói küldhetők;

b) jelentős revíziók esetén magyarázó megjegyzésekkel kell szolgálni az EKB részére.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k jelentik az EKB-nak az (1), (2) és (3) bekezdésben szereplő meghatározásoktól és szabályoktól való összes eltérést a nemzeti gyakorlatok értékelésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k az ilyen eltérések okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

▼M3 —————

▼B

14. cikk

Az IMF céljaira szolgáltatandó adatok

1. Az adatszolgáltatás köre

Az IMF-fel szembeni jogszabályi kötelezettségeik sérelme nélkül az NKB-k kiegészítő MPI mérlegtétel-statisztikákat küldhetnek az IMF-nek az EKB-n keresztül a következő technikai rendelkezésekkel összhangban.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A II. melléklet 10. része szerinti MPI-mérlegtételeket az NKB-k a mérlegtétel-adatok rendszeres havi küldésének keretében továbbítják az EKB-nak. Az adatszolgáltatás gyakorisága és időpontja egybeesik 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a mérlegtétel-adatok EKB-nak való rendszeres jelentésével.

15. cikk

Az EPK-kra vonatkozó statisztikák (a PKV-k kivételével)

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 11. részével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat az EPK-król (a PKV-k kivételével). A következő EPK-alkategóriákra vonatkozóan külön kell adatot szolgáltatni: i. értékpapírokkal és derivatívákkal foglalkozó ügynökök; ii. hitelnyújtással foglalkozó pénzügyi vállalatok; és iii. egyéb EPK-k.

Az EPK-kra vonatkozó adatok szolgáltatásakor a nemzeti szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, nemzeti becsléseket kell jelenteni. Abban az esetben, ha az adatok alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de azt statisztikailag nem kísérik figyelemmel, és ezért nemzeti becslések sem nyújthatók, az NKB-k választhatnak, hogy egyáltalán nem, vagy hiányzó adatként jelentik ezeket az idősorokat. Minden nem jelentett idősort tehát „létező, de nem gyűjtött” adatként kell értelmezni, és az EKB feltételezéseket és becsléseket készíthet az euroövezeti aggregátumok összeállításának céljából. A referencia-adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamokban rezidens minden típusú EPK-t (a PKV-k kivételével) magában foglal: a területen belül található intézményeket, beleértve a területen kívül található anyavállalatok leányvállalatait és az ezen a területen kívüli vállalatközponttal rendelkező intézmények rezidens fióktelepeit.

A következő kulcsfontosságú mutatókat és kiegészítő információkat kell jelenteni:

— az euroövezet aggregátumainak összeállításához szükséges, kulcsfontosságú mutatók: minden euroövezeti tagállamnak szolgáltatnia kell e részletezett adatokat, amikor a tényleges adatok rendelkezésre állnak. Ha a tényleges adatok az előírt bontásban vagy a megállapodás szerinti gyakorisággal, határidőre vagy időtartamra nem állnak rendelkezésre, lehetőség szerint becsléseket kell nyújtani,

— „tájékoztató adatok” formájában szolgáltatandó kiegészítő információk: ezen adatokat azon országoknak kell szolgáltatniuk, ahol azok az információk rendelkezésre állnak.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Folyamatok miatti kiigazító adatokat az állományadatokban bekövetkező jelentős törések, illetve átsorolások és egyéb kiigazítások esetén lehet jelenteni. Folyamatok miatti kiigazító adatokat lehet szolgáltatni a legnagyobb gondosság elve alapján például különösen az ESA 2010 keretrendszer végrehajtásával kapcsolatos átsorolások miatt.

Az átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatokat negyedévente kell jelenteni az EKB-nak. Az EPK-statisztikákat legkésőbb a referencia-időszak végét követő harmadik hónap utolsó naptári napjáig, illetve – ha a hónap utolsó naptári napja az NKB-ban nem munkanap – az NKB ezt megelőző munkanapjáig kell továbbítani az EKB-nak. A pontos adatközlési időpontokat az EKB előzetesen, adatszolgáltatási naptár formájában közli az NKB-kkel minden év szeptemberéig.

3. Revíziós politika

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az előző negyedévben továbbított adatokat. Ezen kívül sor kerülhet a korábbi negyedévekben jelentett adatok revíziójára is.

A következő általános elvek érvényesülnek:

a) a rendszeres negyedéves adattovábbítás során a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokon kívül csak „rendes” revíziók – azaz az előző negyedévben továbbított adatok revíziójának – adatai küldhetők;

b) a rendkívüli revíziók korlátozott mértékűek és azok jelentése a rendszeres adatszolgáltatástól eltérő időpontban történik. Az adatok kisebb mértékű, rutinszerű visszamenőleges revízióját évente csak egyszer kell továbbítani, a negyedik negyedéves adatok jelentésével együtt;

c) az adatok minőségét jelentősen javító rendkívüli revíziók év közben megküldhetők a rendszeres jelentési időszakokon kívül.

4. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

Az EPK-k által az elszámolásaik készítése során követett számviteli szabályoknak meg kell felelniük a 86/635/EGK irányelv nemzeti jogba átültetett rendelkezéseinek és bármely egyéb alkalmazandó nemzetközi standardnak. A tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok sérelme nélkül, statisztikai célokra az összes eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Az értékelési módszerek a vonatkozó kategóriákban kerülnek feltüntetésre.

5. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a II. melléklet 11. részének 3. szakaszával összhangban nyújtanak magyarázó megjegyzéseket az EKB-nak. Az NKB-k magyarázó megjegyzéseket adnak a jelentősebb revíziók esetén.

16. cikk

Az értékpapír-kibocsátásra vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k a II. melléklet 12. részével összhangban statisztikai adatokat szolgáltatnak az euroövezet rezidenseinek bármely – akár belföldi, akár külföldi – pénznemben történő valamennyi értékpapír-kibocsátásáról.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatokat havonta kell jelenteni az EKB-nak. Az értékpapír-kibocsátási statisztikákat azon hónap végét követő öt héten belül kell továbbítani az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak. Az EKB adatszolgáltatási naptár formájában előzetesen értesíti az NKB-kat a pontos adattovábbítási időpontokról.

3. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a II. melléklet 12. részének 3. szakaszával összhangban nyújtanak magyarázó megjegyzéseket az EKB-nak.

17. cikk

Az MPI-kamatlábakra vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az MPI-kamatlábra vonatkozó statisztikák céljából az NKB-k az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) I. mellékletének 1. és 2. függelékében meghatározott állományokra és új szerződésekre vonatkozó, nemzeti szinten összesített, havi statisztikai információt szolgáltatnak. Emellett az NKB-k a II. melléklet 13. részében meghatározottak szerint jelentik az új szerződésekre vonatkozó összesített nemzeti havi statisztikai adatokat.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

E statisztikai információk jelentése az EKB által meghatározott és az NKB-khoz minden év szeptemberének végéig eljuttatott éves naptárral összhangban történik.

3. Eltérések

Az NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, fedezettel/garanciával rendelkező hitelekre alkalmazott kamatlábakra és e szerződések nagyságrendjére, az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) I. melléklete 2. függeléke 3. és 4. táblázatának 62–82. mutatóira vonatkozó adatszolgáltatás tekintetében. Ezek az eltérések akkor engedélyezhetők, ha a megfelelő tételek (37–54. mutató) összes hitelt magában foglaló, nemzeti összevont nagyságrendje kevesebb, mint az azonos méretkategóriába tartozó összes hitel összege nemzeti összevont nagyságrendjének 10 %-a, és kevesebb, mint euroövezeti szinten az azonos méretre és azonos induláskori kamatlábrögzítési kategóriára vonatkozó szerződések nagyságrendjének 2 %-a. Eltérések engedélyezése esetén ezeket a küszöböket évente ellenőrizni kell.

4. Az adatszolgáltatói kör kiválasztása és bruttósítás

Azokban az esetekben, amikor mintavétel alkalmazása miatt az MPI-kamatlábakra vonatkozó tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-k a II. melléklet 14. részében foglaltaknak megfelelően kiválasztják és karbantartják a mintát, és a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítják az új szerződések nagyságrendjére vonatkozó adatokat. Az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) 4. cikke vagy az e cikk (3) bekezdése szerinti eltérés engedélyezése esetén a negyedévente jelentett adatokat át kell vinni a hiányzó havi időszakokra a megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával, az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében.

5. Revíziós politika

Az NKB-k szükség esetén felülvizsgálhatják az előző referenciahónap értékeit. Előfordulhatnak például olyan revíziók is, amelyek az előző referenciahónap előtti adatokra alkalmazott hibákból, átsorolásokból, fejlettebb adatszolgáltatási eljárásokból stb. származnak.

A következő általános elvek érvényesülnek:

a) amennyiben az előző referenciahónap előtti időszak adatait vizsgálják felül, az NKB-knak magyarázó megjegyzéseket kell benyújtaniuk az EKB-nak;

b) az NKB-k emellett magyarázó megjegyzéseket adnak a jelentősebb revíziók esetén;

c) a felülvizsgálta adatok benyújtásánál az NKB-k figyelembe veszik az MPI-kamatlábakra vonatkozó statisztikák rendszeres szolgáltatására megállapított határidőit. A rendkívüli revíziókat a havi jelentéstételi időszakon kívül kell jelenteni.

▼M3

17a. cikk

Az egyedi MPI-k mérlegtétel- és kamatláb-statisztikái

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k egyes kiválasztott euroövezeti hitelintézetre vonatkozóan az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) és az 1072/2013/EU rendelettel (EKB/2013/34) összhangban gyűjtött, egyedi mérlegtétel-statisztikákat és MPI-kamatlábakra vonatkozó statisztikákat jelentenek a II. melléklet 15a. részének 1., 2. és 3. táblázatával összhangban. Az adatszolgáltatás hatálya alá tartozó euroövezeti hitelintézetek paneljének összetételéről a Kormányzótanács dönt, és azt közlik az adatszolgáltató NKB-kkal. A panel magában foglalja a homogén hitelintézeti csoportokat (például hitelszövetkezetek vagy takarékbankok) is, amelyekre vonatkozóan az adatokat aggregált alapon kell továbbítani. Az EKB ezeket az adatokat a 2533/98/EK rendelettel összhangban megoszthatja az eurorendszeren belül.

A Kormányzótanács a Statisztikai Bizottságnak az adatszolgáltatás statisztikai és adminisztratív hatására vonatkozó tanácsa alapján dönt az adatcsere bármely módosításáról, a panel összetételének módosítását is beleértve. E döntéseket közlik az adatszolgáltató NKB-kkal.

A panel tagsága kevésbé jelentős mértékben is módosítható a következő eseményekkel összefüggésben:

a) az euroövezet bővítése, az új euroövezeti tagállamokban rezidens hitelintézetek felvétele érdekében;

b) az MPI-populáció változásai például a szektort elhagyó intézmények, egyesülések és befolyásszerzések és egyéb vállalati átszervezések következtében; és

c) a mérlegtétel-statisztikák és az MPI-kamatlábstatisztikák tényleges adatszolgáltatói körének változásai az NKB-k által alkalmazott eltérések vagy mintavételi rendszerek következtében.

A Kormányzótanács ezúton átruházza az Igazgatóságra a panel összetétele ezen kevésbé jelentős módosításairól való döntésre vonatkozó hatáskört. Az Igazgatóság e hatáskört továbbruházhatja valamely tagjára. Az e kevésbé jelentős módosításokról való döntésnek az EKB-nek az érintett NKB-kkel kapcsolatot tartó Statisztikai Főigazgatósága tanácsán kell alapulnia. A Kormányzótanácsot az ilyen módosításokról rendszeresen tájékoztatni kell.

▼M4

Amennyiben a panel tagsága érintett, az NKB-k elvégzik a RIAD-ban rögzített információk szükséges módosításait.

▼M3

Az egyedi mérlegtétel-statisztikákra vonatkozó adatszolgáltatási rendszer kiterjed a hó végi és a negyedév végi állományokra, valamint egyes kiválasztott mutatók esetében az állományokban bekövetkező, nem tranzakciókból eredő törésekről szóló további sorozatokra vonatkozó információkra (a továbbiakban: kiegészítő adatsorok). A hitelek esetében az értékpapírosított vagy egyébként átruházott hitelek nettó folyamataira vonatkozó további információkat is kell jelenteni. Az egyedi MPI-kamatlábstatisztikák tekintetében az adattovábbítás az állományokat, valamint az új szerződéseket terhelő havi kamatlábakra terjed ki, a megfelelő új szerződések nagyságrendjével együtt. A követelmények az euroövezetben rezidens háztartások és nem pénzügyi vállalatok euróban denominált betéteire és hiteleire vonatkoznak. Az adatszolgáltatási követelményekkel kapcsolatos bővebb információkért lásd a II. melléklet 15a. részét.

A hitelintézeti csoportokkal kapcsolatos adatok jelentésére az alábbi rendelkezések alkalmazandók:

a) az állományokra vonatkozó mérlegtétel-mutatókat és a kiegészítő adatsorokat a csoport tagjai egyedi pozícióinak összegeként kell kiszámítani;

b) a kamatlábakat súlyozott átlagként, a csoportok nagyságrendjét pedig az egyedi nagyságrendek összegeként kell kiszámítani. Ha az NKB a csoportadatokat intézményenkénti alapon gyűjti, a kamatlábak átlagai csak azon intézményeket foglalják magukban, amelyek szerepelnek a nemzeti MPI-kamatlábstatisztikai mintában és nem állnak eltérés hatálya alatt; ugyanez a megközelítés alkalmazandó a csoportok nagyságrendjei esetében.

Minden tétel kötelező, noha a II. melléklet 15a. részében leírtaknak megfelelően különleges rendelkezések vonatkoznak a kiegészítő adatsorok jelentésére.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k e statisztikai információkat az EKB által meghatározott és az NKB-khoz minden év szeptemberének végéig eljuttatott éves naptárral összhangban jelentik.

3. Revíziós politika

Az egyedi mérlegtétel-statisztikák és MPI-kamatlábstatisztikák keretében revíziók benyújtása során az NKB-k az aggregált adatok továbbítása során követett, az ezen iránymutatás 3. cikkének (3) bekezdésében és 17. cikkének (5) bekezdésében rögzített megközelítéssel azonos megközelítést alkalmaznak.

4. Az adatok belső következességének nyomon követésére irányuló ellenőrzések

Az adatok EKB-nak történő továbbítása előtt az NKB-k az EKB által meghatározott és fenntartott ellenőrzéseknek megfelelően ellenőrzik az adatok belső következetességét.

5. A nemzeti sajátosságokra vonatkozó információk és a különleges adatfejlemények jelentése

Az NKB-k minden olyan információt jelentenek, amely a szolgáltatott adatok érvényesítésének megkönnyítéséhez és elemzésének elősegítéséhez szükséges. Az NKB-k információkkal szolgálnak különösen:

a) a nemzeti panelben szereplő hitelintézetek azon sajátosságairól, amelyek: i. az eltérésekhez, mintavételhez és csoport-adatszolgáltatás alkalmazásához; ii. az üzleti modellhez, például short ügyletek alkalmazásához; és iii. a mérleg struktúrájához, például az egyéb eszközök vagy források alatti tételek jelentőségéhez kapcsolódnak;

b) az egyedi mérlegtétel-statisztikákra vonatkozó kiegészítő adatsorokhoz kapcsolódó adatszolgáltatási gyakorlatokról;

c) a panel hitelintézeteit érintő egyesülésekről és befolyásszerzésekről vagy más vállalati átszervezésekről és nagy egyszeri műveletekről.

Az NKB-k az információkat lehetőleg az adattovábbításkor, és mindenesetre az adatelőállítás lezárása előtt bocsátják rendelkezésre. Az EKB az információkat az alkalmazandó titoktartási rend megfelelő figyelembevételével kezeli.

▼B

18. cikk

Pénzforgalmi statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k az 1409/2013/EU rendelet (EKB/2013/43) III. mellékletével és ezen iránymutatás II. mellékletének 16. részével összhangban a pénzforgalmi statisztikákra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Ez többek között az alábbiakat foglalja magában:

a) az intézmények, a pénzforgalmi számlák, a fizetési kártyák, a terminálok és a fizetési rendszerek résztvevőinek számára, valamint egyes mérlegtételekre vonatkozó adatokat a rendelet III. melléklete 1., 2., 3. és 6. táblázatában és a II. melléklet 16. részének 1., 2. és 5. táblázatában szereplő valamennyi tétel esetében jelenteni kell. Ezen állományadatok az időszak végi számadatokra vonatkoznak, kivéve a II. melléklet 16. része 1. táblázatának azon tételét, amely „az utolsó tartalékolási időszak átlagára” vonatkozik;

b) a rendelet III. mellékletének 4., 5. és 7. táblázatában és a II. melléklet 16. részének 3., 4., 6. és 7. táblázatában szereplő, fizetési műveletekre vonatkozó, eszközök, terminálok és/vagy rendszerek szerinti adatokat bruttó folyamatokként, azaz az időszakra vonatkozó összesített adatokként kell jelenteni.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

A sorozatot évente, minden év májusának végéig kell jelenteni az EKB-nak az előző naptári évre vonatkozóan. Az 1409/2013/EU rendeletben (EKB/2013/43) foglalt mutatókat évente kell jelenteni. A II. melléklet 16. részében előírt további adatokat havonta, negyedévente vagy évente lehet jelenteni, a megfelelő táblázatban foglaltakkal összhangban.

Az ezen iránymutatásban szereplő táblázatok tekintetében és tényleges adatok hiányában az NKB-k vagy releváns kiegészítő információkat kérnek az adatszolgáltatóktól, vagy becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak. Az e becslésekre vonatkozó módszertant az egyes NKB-k határozzák meg az adott ország jellemzőitől függően. Az NKB-k adott esetben magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az alkalmazott megközelítés magyarázata érdekében.

3. Revíziós politika

A szolgáltatott adatok revíziójánál az NKB-k a következő általános elveket alkalmazzák:

a) a rendszeres évi adattovábbításkor az utolsó időszak adatai mellett mind az előző év adatainak rendes revíziói, mind rendkívüli revíziók küldhetők;

b) az EKB általi jóváhagyást követően év közben küldhetők olyan rendkívüli revíziók, amelyek jelentősen javítják az adatok minőségét.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak EKB részére, amelyekben részletesen kifejtik az adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket és a szerkezeti töréseket, azoknak az adatokra való hatását is beleértve.

19. cikk

A befektetési alapok eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 17. részével összhangban statisztikai adatokat szolgáltatnak a befektetési alapok eszközeiről és forrásairól a következő, a befektetés jellege szerint meghatározott alszektorok vonatkozásában: részvényalapok, kötvényalapok, vegyes alapok, ingatlanalapok, fedezeti alapok és egyéb alapok. Ezeket az alszektorokat a befektetési alap típusa szerint nyíltvégű és zártvégű alapokra kell bontani. A befektetés jellege szerint meghatározott befektetési alapok osztályozása céljából a főként befektetési alapok befektetési jegyeibe vagy egységeibe befektető befektetési alapok (vagyis az átfogó alapok) besorolásához azon alap kategóriáját kell alkalmazni, amelybe elsődlegesen befektetnek.

Ezek a követelmények a hó végi és negyedév végi állományokra, a havi és negyedéves folyamatok miatti kiigazítások adataira, valamint a befektetési alapok befektetési jegyei/egységei új kibocsátására/értékesítésére és visszaváltására vonatkozó havi adatokra is kiterjednek.

▼M4

Valamennyi hónap végi állományadatot és havi folyamatok miatti kiigazítást, valamint a befektetési alapok jegyei/egységei új kibocsátására/értékesítésére és visszaváltására vonatkozó havi információkat jelenteni kell i. a tőzsdén kereskedett alapok (ETF-ek) alszektora tekintetében, az „alapok összesen” alatti „ebből” tételként, és ii. a 2018. decemberi referencia-időszakkal kezdődően külön az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (ÁÉKBV) befektetési alapokra és a nem-ÁÉKBV befektetési alapokra vonatkozóan is minden egyes befektetési alap alszektor tekintetében, a befektetés jellege szerint. Az ÁÉKBV és a nem-ÁÉKBV befektetési alapokra vonatkozó adatok esetében az NKB-k az adatszolgáltatás első évében, vagyis a 2018. decemberi referencia-időszaktól a 2019. decemberi referencia-időszakig jelenthetnek becsléseket a legnagyobb gondosság elve alapján.

Az adatok rendelkezésre állásának függvényében, a legjobb becslés módszerét is beleértve, a negyedév végi állományokat és a negyedéves folyamatok miatti kiigazításokat, valamint a befektetési alapok jegyei/egységei új kibocsátására/értékesítésére és visszaváltására vonatkozó havi információkat a magántőkealapok (a kockázatitőke-alapokat is beleértve) alszektora tekintetében is jelenteni kell az „alapok összesen” alatti „ebből” tételként.

▼B

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Az NKB-k a IV. melléklettel összhangban és a II. melléklet 17. részében előírt módon külön adatokat szolgáltatnak az EKB-nak az árváltozásokból és az árfolyamváltozásokból eredő átértékelések miatti kiigazításokról, valamint az átsorolási kiigazításokról.

A pénzügyi tranzakciókat, és ezáltal a kiigazításokat, az ESA 2010-zel összhangban kell levezetni, és erre a levezetésre az ESA 2010 módszerként kell hivatkozni. Az 1073/2013/EU rendelettel (EBK/2013/38) összhangban az NKB-k a különböző nemzeti gyakorlatok miatt eltérhetnek az ESA 2010-től. Amennyiben értékpapíronkénti állományadatok rendelkezésre állnak, az átértékelési kiigazításokat a közös eurorendszerbeli módszerrel, azaz a IV. melléklet 4. részében leírt forgalomlevezetési módszerrel összhangban lehet levezetni.

c) Bemutatóra szóló befektetési jegyek

Ha az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) I. mellékletével összhangban a befektetési alapok, MPI-k és/vagy EPK-k által a bemutatóra szóló befektetési jegyekről szolgáltatott adatok nem teljesek vagy még nem hozzáférhetőek, az NKB-k a II. melléklet 17. részének 1. táblázatában található földrajzi és szektor szerinti bontással összhangban, a legjobb becslés módszere alapján szolgáltatnak adatot a bemutatóra szóló befektetési jegyekről.

d) A „biztosítók és nyugdíjpénztárak” ügyfélszektor két elkülönülő „biztosítókra” és „nyugdíjpénztárakra” ügyfélszektorra történő felosztása

Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak (beleértve a legjobb becslés alapján), és nem tekintendők jelentéktelennek, az NKB-k a II. melléklet 17. részének 1. táblázatával összhangban negyedévente külön adatokat szolgáltatnak a biztosítók és a nyugdíjpénztárak ügyfélszektorokra vonatkozóan.

e) Az ETF-ek szintetikus és fizikai ETF-ek szerinti bontása

Az ETF-ekre vonatkozó hó végi állományadatokat és havi folyamatok miatt kiigazításokat szintetikus és fizikai ETF-ek szerinti bontásban kell szolgáltatni, amint e bontáshoz megfelelő meghatározás áll rendelkezésre az Európai Értékpapír-piaci Hatóságtól (ESMA). Az EKB rendszeresen ellenőrzi, hogy elérhető-e ez a meghatározás, és adott esetben kiadja a szükséges adatszolgáltatási rendszereket.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatokat annak a hónapnak/negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

A havi és negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

a) a revíziókat abból a célból végzik, hogy a havi és negyedéves adatok összhangban legyenek;

b) a rendszeres adatszolgáltatási időszakok során – azaz a referenciahónap/-negyedév végét követő 28. munkanaptól addig a napig, amíg az NKB-khoz visszajutnak az adatok – az NKB-k felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévre, az azt megelőző két hónapra és az azt követő hónapokra vonatkozó adatokat;

c) a rendszeres jelentéstételi időszakokon kívül az NKB-k többek között hibák, átsorolások vagy javított adatszolgáltatási eljárások esetén felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévet megelőző két hónap előtti referencia-időszakokra vonatkozó adatokat.

4. Eltérések és bruttósítás

Az euroövezet befektetésialap-statisztikái minőségének biztosítása érdekében, amennyiben az NKB-k az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 8. cikke (1) bekezdésének értelmében eltérést engedélyeznek a legkisebb befektetési alapoknak, az EKB-nak szolgáltatott, a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatok összeállításakor az NKB-knak az említett befektetési alapok tekintetében a lefedettséget 100 %-ra kell bruttósítaniuk.

A következő minimális követelmények teljesülésekor választhatják az NKB-k az adatok 100 %-ra történő bruttósításának eljárását:

a) a hiányzó részletezett adatok esetében a becsléseket a megfelelő befektetésialap-alszektoron alapuló arányszámok alkalmazásával kell levezetni, például ha egy nyíltvégű kötvényalap a kisebb intézmények csoportjába kerül, és csak a befektetési alapok befektetési jegyeire/egységeire vonatkozó adatokat gyűjtik, a hiányzó részletezett adatokat a nyíltvégű kötvényalapok kategóriaszerkezetének alkalmazásával kell levezetni;

b) egyik befektetésialap-alszektor (például nyíltvégű ingatlanalapok, zártvégű ingatlanalapok stb.) sincs teljesen kizárva.

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban eltérés engedélyezhető azoknak a befektetési alapoknak, amelyek a nemzeti számviteli szabályok miatt negyedéves gyakoriságnál ritkábban értékelik az eszközeiket. Az ilyen eltérések ellenére az NKB-által az EKB-nak szolgáltatott, a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatoknak mindig tartalmazniuk kell az ezekre a befektetési alapokra vonatkozó adatokat.

5. Az aggregált adatok levezetése

Az NKB-k a befektetésialap-alszektorok aggregált negyedéves eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat a II. melléklet 14. részének 1. táblázatával összhangban, a következőképpen vezetik le:

a) A nyilvánosan elérhető azonosító kódokkal rendelkező értékpapírok vonatkozásában az NKB-k megfeleltetik az értékpapíronkénti alapon szolgáltatott információkat a Központi Értékpapír-adatbázisból (CSDB) mint fő referencia-adatbázisból származó információknak. A megfeleltetett értékpapíronkénti információk alapján állítják össze az eszközök és kötelezettségek értékét euróban, és vezetik le az adott befektetési alap minden egyes értékpapírjára vonatkozó részletezéseket. Ha az értékpapír-azonosító nem található meg a CSDB-ben, vagy a II. melléklet 17. részének 1. táblázatával összhangban az eszközök és kötelezettségek összeállításához szükséges információ nem elérhető a CSDB-ből, az NKB-k becslik a hiányzó adatokat Az NKB-k a belső értékpapír-azonosítók használatával is gyűjthetnek értékpapíronkénti információkat a nyilvánosan elérhető azonosítókódokkal nem rendelkező értékpapírokról.

b) Az NKB-k az a) pont szerint levezetett, értékpapírokra vonatkozó adatokat aggregálják, és hozzáadják a nyilvánosan elérhető azonosító kódokkal nem rendelkező értékpapírokról szolgáltatott információkhoz, hogy aggregált adatokat nyerjenek a következőkről: i. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok futamidő, pénzem és szerződő felek szerinti részletezésben; ii. részvények és befektetési alapok befektetési jegyei instrumentum és szerződő felek szerinti részletezésben; és iii. a befektetési alapok által kibocsátott összes befektetési jegy/egység.

c) Az NKB-k a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó szükséges statisztikai információkat a b) pont szerint levezetett értékpapírok adatainak és a rezidens befektetési alapoktól összegyűjtött, nem értékpapír eszközök és kötelezettségek összeadásával vezetik le.

d) Az NKB-k az összes, a tagállamban rezidens és azonos alszektorba tartozó befektetési alap eszközeit és kötelezettségeit aggregálják.

A fentiek akkor is alkalmazandók, ha az NKB-k az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban havonta gyűjtik össze a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó adatokat.

6. A havi adatok becslése

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az NKB-k havonta gyűjtenek adatot a befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyekről/egységekről. Amennyiben az adatokat nem az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott módon, havonta gyűjtik, a nem negyedév végi referenciahónapok tekintetében az NKB-k az összegyűjtött havi és negyedéves adatok alapján megbecslik a befektetési alapok által kibocsátott jegyek/egységek kivételével a befektetési alapok eszközeinek és kötelezettségeinek havi adatait.

Ahol lehetséges, az NKB-k az egyes alapok szintjén készítik a becsléseket. Ugyanakkor az NKB a befektetésialap-alszektor vonatkozásában is elkészítheti a becsléseket, vagy felkérheti erre az EKB-t. Az utóbbi esetben az EKB kiegészítő információkat, például alaponkénti vagy értékpapíronkénti adatokat is kérhet.

7. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

Az 1073/2013/EU rendeletben (EKB/2013/38) meghatározott értékelési és/vagy számviteli szabályok is alkalmazandóak, amikor az NKB-k a befektetési alapokra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Az olyan tételek vonatkozásában azonban, amelyeken felhalmozott kamat van, a következő szabályok alkalmazandóak:

a) a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” tartalmazzák a felhalmozott kamatot;

b) a „betétek és hitelkövetelések” és a „kapott betétek és hitelek” nem tartalmazzák a felhalmozott kamatot, amely az egyéb eszközök/források alatt kerül rögzítésre.

8. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be. Az NKB-k emellett az átsorolási kiigazításokra vonatkozóan is magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az EKB részére. Az NKB-k továbbá a 19. cikk (3) bekezdésének c) pontjában leírt revíziókra vonatkozó magyarázó megjegyzéseket is küldenek.

9. Csoportos adatszolgáltatás

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 4. cikke (3) bekezdésével összhangban az NKB-k engedélyezhetik, hogy a befektetési alapok csoportként szolgáltassanak adatokat az eszközeikről és kötelezettségeikről, feltéve, ha ennek az eredménye hasonló lesz az alaponkénti adatszolgáltatás eredményeihez. A csoportként adatokat szolgáltató befektetési alapoknak ugyanahhoz az alszektorhoz kell tartozniuk, például a zártvégű ingatlanalapokhoz vagy a nyíltvégű ingatlanalapokhoz.

20. cikk

A PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

A II. melléklet 18. részével összhangban az NKB-k külön összesített statisztikai információkat állítanak össze és szolgáltatnak a PKV-k eszközeiről és forrásairól. A következő négy alkategória vonatkozásában kell adatot szolgáltatni: a) a hagyományos értékpapírosításban részt vevő PKV-k; b) a szintetikus értékpapírosításban részt vevő PKV-k; c) a biztosításhoz kapcsolódó értékpapírosításban részt vevő PKV-k; és d) egyéb PKV-k.

Ezek a követelmények az állományokra, a pénzügyi tranzakciókra és a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó, negyedévente jelentett adatokra is kiterjednek.

Az NKB-k a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó, előírt adatokat az EKB felé a legnagyobb gondosság elve alapján jelenthetik.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k a negyedéves PKV-állományokra, pénzügyi tranzakciókra és leírásokra/leértékelésekre vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

A negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

a) a rendszeres adatszolgáltatási időszakok során – azaz a referencia-negyedév végét követő 28. munkanaptól addig a napig, amíg az NKB-khoz visszajutnak az adatok – az NKB-k felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévre vonatkozó adatokat;

b) a rendszeres adatszolgáltatási időszakokon kívül az NKB-k többek között hibák, átsorolások vagy javított adatszolgáltatási eljárások esetén felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévet megelőző referencia-időszakokra vonatkozó adatokat is;

c) az euroövezeti MPI-k által kezdeményezett és kezelt hitelekre vonatkozó, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján jelentett adatokra vonatkozó revíziókat az a) és b) pontok szerint a PKV-statisztikákba kell foglalni.

4. Összeállítási módszerek

Az azon statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében, amelyek alól a PKV-k az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján mentesülnek, az NKB-k az EKB-val való konzultációt követően döntenek a PKV-k eszközeiről és forrásairól szóló adatok összeállításának legalkalmasabb módjáról, az adott piacok szervezetétől és az egyéb vonatkozó statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti információktól függően.

5. Adatforrások és adatminőségi előírások

Amennyiben az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat egyéb statisztikai adatforrásból, nyilvános forrásokból (mint az eladás előtti jelentések vagy befektetői értesítések) vagy felügyeleti adatforrásokból vezetik le, az alábbiakban meghatározott adatminőségi előírások alkalmazandók.

Az ezen iránymutatás II. mellékletének 18. részében horgonyszerepet betöltő adatként azonosított adatokra magas minőségi előírások vonatkoznak, amelyek hasonlóak a PKV-k által az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) I. mellékletével összhangban közvetlenül jelentett adatokra vonatkozó minőségi elvárásokhoz. Az ezen iránymutatás II. mellékletének 18. részében horgonyszerepet nem betöltő adatként azonosított adatok értéke kevésbé szigorúbb minőségi előírások alapján becsülhető meg, például interpolációk és extrapolációk felhasználásával, amennyiben az adatokat nyilvános vagy felügyeleti adatforrásokból, negyedévesnél alacsonyabb gyakorisággal gyűjtik, és a referencia-időszakot követő 28. munkanapnál hosszabb határidővel.

Amennyiben az adatokat nem közvetlenül a PKV-k jelentik az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján, az NKB-k ellenőrzik az adatok minőségét az éves pénzügyi beszámolókból rendelkezésre álló információk alapján. A minőségellenőrzések eredményét az NKB-k minden évben szeptember végéig vagy ezt követően a legkorábbi időpontban bocsátják az EKB rendelkezésére, a PKV rezidens státusza szerinti tagállam alkalmazandó nemzeti jogi gyakorlatának megfelelően. Amennyiben a negyedévente beszerzett adatok és az éves pénzügyi jelentések közötti keresztellenőrzések azt mutatják, hogy a magas adatminőségi előírások nem teljesülnek, az NKB-k megteszik az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy az adatok megfeleljenek a szükséges minőségi előírásoknak, beleértve az adatok esetleges közvetlen gyűjtését az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) alapján.

Amennyiben az NKB-k felügyeleti adatforrásokból vezetnek le a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat, az NKB-k biztosítják, hogy ezeket a forrásokat megfelelően összhangba hozzák a PKV-kra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények szerinti statisztikai fogalmakkal és meghatározásokkal. Ugyanez vonatkozik az egyéb statisztikai adatforrásokból levezetett adatokra.

Amennyiben a PKV hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátására vonatkozó adatok tekintetében a CSDB-t vagy másik értékpapír-adatbázist alkalmaznak adatforrásként, az NKB-k évente ellenőrzik a lefedettséget és az adatok minőségét. A minőségellenőrzések eredményét az NKB-k minden évben február végéig bocsátják az EKB rendelkezésére úgy, hogy referenciának az előző év december végi adatai tekintendők. Amennyiben a lefedettség és minőségi mutatók azt mutatják, hogy a magas adatminőségi előírások nem teljesülnek, az NKB-k megteszik az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy az adatok megfeleljenek a szükséges minőségi előírásoknak, beleértve az adatok esetleges közvetlen gyűjtését az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) alapján.

▼M4 —————

▼B

7. Eltérések és bruttósítás

▼M4

Amennyiben az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat közvetlenül a PKV-ktől és adott esetben a belföldi MPI-k által az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján jelentett adatokból vezetik le, és ha az NKB-k az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdése b) pontjával összhangban mentesítésben részesítik a PKV-kat, az NKB-k 100 %-ra bruttósítják a lefedettséget valamennyi PKV tekintetében, amikor a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó negyedéves adatokat jelentik az EKB számára az állományok, pénzügyi tranzakciók és leírások/leértékelések tekintetében.

▼B

Amikor az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat egyéb statisztikai, nyilvános és/vagy felügyeleti forrásokból vezetik le, összeállításukat a PKV-k mintájára is alapozhatják, ameddig ezek a PKV-k a szóban forgó tagállamban a PKV-k jegyzékének megfelelően a PKV referencia-adatszolgáltatói kör teljes fennálló eszközeinek legalább 95 %-át teszik ki. Az NKB-k 100 %-ra bruttósítják a lefedettséget az állományok, a pénzügyi tranzakciók és a leírások/leértékelések tekintetében az EKB felé jelentett, a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó negyedéves adatok összeállításakor.

8. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a rendkívüli revíziók és a 20. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB számára.

21. cikk

A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott MPI-hitelekre vonatkozó statisztikák tevékenységi kör szerinti bontásban

1. Az adatszolgáltatás köre

Ha az adatok rendelkezésre állnak, az NKB-k jelentik az EKB-nak a belföldi nem pénzügyi vállalatoknak, valamint a más euroövezeti tagállamok nem pénzügyi vállalatainak nyújtott MPI-hitelek adatait tevékenységi kör szerinti bontásban, az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2) megfelelően, a II. melléklet 19. részével összhangban.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k az adatokat negyedévente, annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

a) ha szükséges, az előző referencia-időszakra vonatkozó revíziókat az egyes rendes adatszolgáltatásokon túlmenően kell megküldeni;

b) az olyan rendkívüli revíziókat, amelyek lényegesen javítják az adatminőséget, elkészültük után azonnal meg lehet küldeni.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a használt nemzeti fogalommeghatározások és besorolások minden jelentős változását, és adott esetben magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be a jelentős revíziók okairól. Emellett az NKB-k adatokat szolgáltatnak az MPI-szektor főbb átsorolásairól, valamint a nem pénzügyi vállalatok NACE Rev. 2 szerinti, megküldött besorolásához képest történt főbb átsorolásokról.

22. cikk

Az MPI-hitelkeretekre vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

Az NKB-k aggregált statisztikai adatokat állítanak össze és jelentenek a belföldi rezidenseknek nyújtott MPI-hitelkeretekre és az egyéb euroövezeti nem belföldi rezidenseknek nyújtott MPI-hitelkeretekre vonatkozóan, a II. melléklet 20. részével összhangban, gazdasági szektor szerinti bontásban.

Az MPI-hitelkeretek jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően „közepes kockázati kategóriába”, „közepes/alacsony kockázati kategóriába” és „alacsony kockázati kategóriába” besorolt „le nem hívott hitelkeretek” jelentésével. Az NKB-k ezt a meghatározást a legnagyobb gondosság elve alapján alkalmazzák, és amennyiben a hitelkeretekre eltérő nemzeti meghatározás vonatkozik, szolgáltathatnak adatot a nemzeti meghatározás használatával, azonban törekedniük kell az MPI-hitelkeretekre vonatkozó adatok összeállításának harmonizálására annak érdekében, hogy hosszabb távon fokozzák az országok közötti összehasonlíthatóságot.

Az NKB-k szektor szerinti bontásokat számítanak ki és küldenek meg az EKB-nak. Amennyiben ezeket a szektor szerinti bontásokat nemzeti szinten nem gyűjtik, az NKB-k kérhetik e kiegészítő adatokat az adatszolgáltatóktól, vagy a nemzeti szinten más forrásokból rendelkezésre álló információk alapján megbecsülhetik a szektor szerinti bontásokat.

Az NKB-k a statisztikai átsorolásokra vonatkozó adatokat az EKB felé a legnagyobb gondosság elve alapján jelentik.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k az adatokat negyedévente jelentik az EKB-nak. A negyedéves állományokra és átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig kell jelenteni az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak.

3. Revíziós politika

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

a) ha szükséges, az előző referencia-negyedévre vonatkozó revíziókat az egyes rendes adatszolgáltatásokon túlmenően kell megküldeni;

b) az olyan rendkívüli revíziókat, amelyek lényegesen javítják az adatminőséget, elkészültük után azonnal meg lehet küldeni.

4. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB-nak.

23. cikk

A központi szerződő felek eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

A II. melléklet 21. részével összhangban az NKB-k külön összesített statisztikai információkat állítanak össze és szolgáltatnak a központi szerződő felek eszközeiről és forrásairól.

E statisztikai adatszolgáltatás céljára központi szerződő félnek minősülnek az ESMA által központi szerződő félként azonosított szervezetek, amelyek a gazdasági szektoroknak az ESA 2010 23. fejezetében rögzített osztályozása szerinti „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” (S.125) vagy „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek” (S.126).

Az ESMA által azonosított azon központi szerződő felek, amelyek az ESA 2010 szerinti „monetáris pénzügyi intézmények (MFI-k)” gazdasági szektorhoz tartoznak, nem képezik e statisztikai adatszolgáltatás részét.

2. A kötelező adatszolgáltatás minimális küszöbe

Az NKB-k kötelező jelleggel adatokat szolgáltatnak az EKB-nak, az alábbi küszöbökre tekintettel:

a) a visszavásárlási megállapodásokhoz kapcsolódó, a II. melléklet 21. részében „R”-rel jelölt cellák esetében a kötelező adatszolgáltatás akkor alkalmazandó, ha e cellák bármelyike mérleg szerinti állományának összege meghaladja a 10 milliárd EUR-t, az MPI-kkel szembeni pozíciókra hivatkozó cellák kivételével.

Ha egy vagy több „R”-rel jelölt cella eléri a küszöböt, akkor valamennyi „R”-rel jelölt cellát jelenteni kell, függetlenül a tényleges mérleg szerinti értéküktől;

b) a visszavásárlási megállapodásokhoz nem kapcsolódó, a II. melléklet 21. részében „NR”-rel jelölt cellák esetében a kötelező adatszolgáltatás akkor alkalmazandó, ha az az a) pont alapján szükséges, vagy ha e cellák bármelyike mérleg szerinti állományának összege meghaladja a 10 milliárd EUR-t.

Ha egy vagy több „NR”-rel jelölt cella eléri a küszöböt, akkor valamennyi „NR”-rel jelölt cellát jelenteni kell, függetlenül a tényleges mérleg szerinti értéküktől.

Ha a vonatkozó értékek sem az a), sem a b) pont szerinti küszöböt nem érik el, az NKB-k önkéntes alapon szolgáltatnak adatot az EKB részére a központi szerződő felek mérlegéről. Amennyiben az NKB-k úgy döntenek, hogy önkéntes alapon nem szolgáltatnak adatot, legalább évente ellenőrzik, hogy a vonatkozó értékek nem érik-e el ezeket a küszöböket.

3. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k az adatokat negyedévente jelentik az EKB-nak. A negyedéves állományokra és átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig kell jelenteni az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

4. Revíziós politika

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

a) ha szükséges, az előző referencia-negyedévre vonatkozó revíziókat az egyes rendes adatszolgáltatásokon túlmenően kell megküldeni;

b) az olyan rendkívüli revíziókat, amelyek lényegesen javítják az adatminőséget, elkészültük után azonnal meg lehet küldeni.

5. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB-nak.

▼M4 —————

▼B

26. cikk

A nyugdíjpénztárakra vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 22. részével összhangban adatokat szolgáltatnak az EKB-nak a nyugdíjpénztárakról. A nyugdíjpénztárakra vonatkozó adatok szolgáltatásakor a nemzeti szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, a legnagyobb gondosság elve alapján becsléseket kell jelenteni.

Az adatszolgáltatói kör az ESA 2010 szerinti (a 2.105 és 2.106 pontban szereplő) meghatározás értelmében vett nyugdíjpénztárakat foglalja magában, és az euroövezeti tagállamokban rezidens valamennyi nyugdíjpénztárra kiterjed.

b) Állományok és pénzügyi tranzakciók

Az NKB-k a referencia-időszak végi állományokat és a negyedév során megvalósult – az ESA 2010-zel összhangban levezetendő – pénzügyi tranzakciókat jelentik.

▼M2

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az adatokat negyedévente kell jelenteni az EKB-nak. Az (1) bekezdés a) pontja szerinti nyugdíjpénztár-statisztikákat legkésőbb a referencia-negyedév végét követő 80. naptári napig kell továbbítani az EKB-nak. A pontos adattovábbítási időpontokat az EKB előzetesen, adatszolgáltatási naptár formájában közli az NKB-kkel minden év szeptemberéig.

▼B

3. Revíziós politika

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az előző negyedévben továbbított adatokat. Ezen kívül sor kerülhet a korábbi negyedévekben jelentett adatok revíziójára is.

A következő általános elvek érvényesülnek:

a) minden rendszeres negyedéves adattovábbítás alkalmával a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokon kívül csak a „rendes” revízió – azaz az előző negyedévben továbbított adatok revíziójának – adatai küldhetők;

b) a rendkívüli revíziók korlátozott mértékűek és azok jelentése a rendszeres adatszolgáltatástól eltérő időpontban történik. Az adatok kisebb rutinszerű visszamenőleges revízióját évente csak egyszer kell továbbítani, a negyedik negyedéves adatok jelentésével együtt;

c) az adatok minőségét jelentősen javító rendkívüli revíziók év közben megküldhetők a rendszeres jelentési időszakokon kívül.

4. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

A tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok sérelme nélkül, statisztikai célokra az összes eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Az értékelési módszereknek összhangban kell állniuk az ESA 2010-zel. Főszabály szerint az eszközöket és kötelezettségeket az azon időpontban érvényes folyó piaci árak alapján kell értékelni, amely időpontra a mérleg vonatkozik. A betéti kötelezettségeket és a hitelek tőkeösszegét negyedév végi állományként kell jelenteni.

5. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az EKB-nak többek között az adatforrásokra, adatgyűjtési rendszerekre, az összeállítási eljárásokra, a jogi keretekre, az EKB adatszolgáltatási utasításaitól való eltérésekre és az adatszolgáltatók körére vonatkozóan. Az NKB-k magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak a jelentősebb revíziók, és különösen a történeti sorozatokban bekövetkező törések esetén.

▼M2

26a. cikk

A biztosítókra vonatkozó statisztikák

1. Az adatszolgáltatás köre

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k a II. melléklet 23. részével összhangban a biztosítók eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikai adatokat, valamint a biztosítási díjakra, a kárigényekre és a jutalékokra vonatkozó információkat szolgáltatnak. A biztosítók következő típusaira vonatkozóan kell adatot szolgáltatni: életbiztosítás, nem-életbiztosítás, kompozit és viszontbiztosítás. Ezek a követelmények a biztosítók eszközei és forrásai tekintetében a negyedév végi állományokra és a negyedéves folyamatok miatti kiigazításokra terjednek ki, valamint a biztosítási díjakra, a kárigényekre és a jutalékokra vonatkozó éves információkra.

Tájékoztató adatként a II. melléklet 23. részével összhangban országonkénti kiegészítő információkat kell továbbítani azon országok vonatkozásában, ahol ezek az információk rendelkezésre állnak, beleértve a legjobb becslés módszere alapján.

b) Folyamatok miatti kiigazítások

Az NKB-k a IV. melléklettel összhangban és a II. melléklet 23. részében előírt módon külön adatokat szolgáltatnak az EKB-nak az (árváltozásokra és az árfolyamváltozásokra egyaránt kiterjedő) átértékelési kiigazításokról, valamint az átsorolási kiigazításokról.

A pénzügyi tranzakciókat, a kiigazításokat is beleértve, az ESA 2010-zel összhangban kell levezetni.

Az NKB-k a különböző nemzeti gyakorlatok miatt az 1374/2014/EU rendelettel (EBK/2014/50) összhangban eltérhetnek az ESA 2010-től. Amennyiben rendelkezésre állnak eszközönként információk, az átértékelési kiigazítások levezethetők egy közös eurorendszerbeli módszerrel, vagyis a IV. melléklet 6. részében említett forgalomlevezetési módszerrel.

A forrásokkal kapcsolatos pénzügyi tranzakciókra vonatkozó közelítések levezethetők a IV. melléklet 6. részének megfelelően.

2. Az adatszolgáltatás gyakorisága és határideje

Az NKB-k a biztosítókra vonatkozó negyedéves adatokat az 1374/2014/EU rendelet (EKB/2014/50) 8. cikkében a negyedéves adatokra vonatkozóan meghatározott határidő lejártát követő 10. munkanap végéig jelentik az EKB-nak. Egy 2016 első három negyedévére vonatkozó adatszolgáltatásra kiterjedő átmeneti időszakra ez a határidő meghosszabbításra kerül a fent említett határidő lejártát követő 30. munkanapig a 2016. első negyedévi referencia-időszak esetében, az annak lejártát követő 25. munkanapig a 2016. második negyedévi referencia-időszak esetében, és az annak lejártát követő 20. munkanapig a 2016 harmadik negyedévi referencia-időszak esetében.

Az NKB-k a biztosítókra vonatkozó éves adatokat az 1374/2014/EU rendelet (EKB/2014/50) 8. cikkében az éves adatokra vonatkozóan meghatározott határidő lejártát követő 10. munkanap végéig jelentik az EKB-nak.

A pontos adatközlési időpontokat az EKB előzetesen, adatszolgáltatási naptár formájában közli az NKB-kkel minden év szeptemberéig.

A biztosítókra vonatkozó negyedéves adatokra vonatkozó első adatszolgáltatás során az NKB-knek a kinnlévő állományokra vonatkozó adatokat kell benyújtaniuk. A folyamatok miatti kiigazításokat a legnagyobb gondosság elve alapján kell továbbítani.

3. Revíziós politika

A negyedéves és éves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

a) a rendszeres negyedéves jelentéstételi időszakok során, vagyis egy adott referencia-időszak esetében a (2) bekezdésben meghatározott határidőtől addig a napig, amikor az NKB-khoz visszajutnak az adatok, az NKB-k felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévre vonatkozó adatokat;

b) a rendszeres éves jelentéstételi időszakok során, vagyis egy adott referencia-év esetében a (2) bekezdésben meghatározott határidőtől addig a napig, amikor az NKB-khoz visszajutnak az adatok, az NKB-k felülvizsgálhatják az előző referencia-évre vonatkozó adatokat;

c) az NKB-k a rendszeres jelentéstételi időszakokon kívül is felülvizsgálhatják a korábbi referencia-időszakokra vonatkozó adatokat.

4. Eltérések és bruttósítás

Az euroövezet biztosítókra vonatkozó statisztikái minőségének biztosítása érdekében, amennyiben az NKB-k az 1374/2014/EU rendelet (EKB/2014/50) 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében eltérést engedélyeznek a legkisebb biztosítóknak, az EKB-nak szolgáltatott, a biztosítókra vonatkozó negyedéves adatokat 100 %-os lefedettségre bruttósítják.

Az NKB-k az 1374/2014/EU rendelet (EKB/2014/50) 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megfelelően gyűjtött adatok alapján megválaszthatják a 100 %-ra történő bruttósításra vonatkozó eljárást, feltéve, hogy a becslések a biztosítók megfelelő típusán (élet, nem-élet, viszontbiztosítás, kompozit) alapulnak.

Az NKB-k biztosítják továbbá, hogy a 2016 referencia-negyedéveire vonatkozóan az EKB-nak jelentett adatok az adatszolgáltatói kör 100 %-ának felelnek meg. Azon NKB-k, amelyek az 1374/2014/EU rendelet (EKB/2014/50) 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján eltérést kívánnak engedélyezni a legkisebb biztosítóknak, minden szükséges információt összegyűjtenek annak biztosítása érdekében, hogy az EKB-nek továbbított adatok jó minőségűek legyenek. Azok az NKB-k, amelyek az előírt adatokat a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 7 ) alapján felügyeleti célokra gyűjtött adatokból vezetik le, ennek érdekében i. kibővíthetik a 2016. január 1-jei referencia-időpontra mint kezdő időpontra vonatkozóan gyűjtött adatokat (lásd az (5) bekezdést); ii. növelhetik az első referencia-negyedév(ek) adatszolgáltatói körének lefedettségét; vagy iii. használhatnak olyan alternatív adatforrásokat, amelyekből ugyanolyan magas minőségű bruttósított adatok vezethetők le.

5. Egyszeri adatszolgáltatás a 2015. negyedik negyedévi referencia-időszakra vonatkozóan

Az NKB-k a II. melléklet 23. részében meghatározott főbb aggregátumokra vonatkozóan 2015 végi állományadatokat továbbítanak az EKB-nek, amelyek szükség esetén tartalmazhatnak közelítéseket is. Az NKB-k erre a célra a 2016. január 1-jére vonatkozó,a 2009/138/EK irányelv alapján felügyeleti célokra gyűjtött adatokat is felhasználhatják. Ezeket az adatokat a 2016. első negyedévre vonatkozó adatokkal együtt kell továbbítani az EKB-nek.

6. Az értékpapírokra vonatkozó aggregált adatok levezetése

Az NKB-k a biztosítók egyes típusainak eszközeire és forrásaira vonatkozó aggregált negyedéves adatokat a II. melléklet 23. részének 2a. és 2b. táblázatával összhangban, a következőképpen vezetik le:

a) Az ISIN-kódokkal rendelkező értékpapírok vonatkozásában az NKB-k megfeleltetik az értékpapíronkénti alapon szolgáltatott információkat a Központi Értékpapír-adatbázisból (CSDB) mint referencia-adatbázisból származó információknak. A megfeleltetett értékpapíronkénti információk alapján állítják össze az eszközök és források értékét euróban, és vezetik le az adott biztosító által tartott vagy kibocsátott minden egyes értékpapírra vonatkozó részletezéseket. Ha az értékpapír-azonosító nem található meg a CSDB-ben, illetve az eszközök és források II. melléklet 23. részének 2a. és 2b. táblázatával összhangban történő összeállításához szükséges információk nem érhetők el a CSDB-ből, az NKB-k becslik a hiányzó adatokat.

b) Az NKB-k az a) pont szerint levezetett, értékpapírokra vonatkozó adatokat aggregálják, és hozzáadják az ISIN-kódokkal nem rendelkező értékpapírokról szolgáltatott információhoz, hogy aggregált adatokat a nyerjenek a következőkről: i. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok futamidő (eredeti és hátralevő) és szerződő felek szerinti részletezésben; ii. részvények instrumentum és szerződő felek (szektor és rezidens státus) szerinti részletezésben; és iii. a befektetési alapok befektetési jegyei/egységei a befektetési alap típusa és a szerződő fél rezidens státusa szerinti részletezésben.

7. Befektetési jegyek/egységek állományainak a fő befektetési cél szerinti részletezése

Az NKB-k legjobb becsléseket továbbítanak az EKB-nak a biztosítók befektetési jegyei/egységei állományairól a fő befektetési cél szerinti részletezésben (vagyis kötvényalapok, részvényalapok, vegyes alapok, ingatlanalapok, fedezeti alapok és egyéb alapok). Ezek az adatok levezethetők az 1374/2014/EU rendeletnek (EKB/2014/50) megfelelően értékpapíronkénti alapon szolgáltatott információknak a CSDB-ből mint referencia-adatbázisból levezetett információknak való megfeleltetése útján.

Amennyiben a tartott befektetési jegyek/egységek nem találhatók meg a CSDB-ben, az NKB-k becsülik a hiányzó adatokat, vagy alternatív forrásokat használnak az adatok levezetéséhez.

Átmeneti intézkedésként az NKB-k ezeket az adatokat továbbíthatják az EKB-nek először a 2016. második negyedévre vonatkozó, a 2016 első negyedévére is kiterjedő adatok továbbításával együtt.

8. A nem-életbiztosítási technikai tartalékokra vonatkozó negyedéves adatok becslése

Az 1374/2014/EU rendelet (EKB/2014/50) 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban az NKB-k évente gyűjtenek adatot a nem-életbiztosítási technikai tartalékokról üzletág és földrajzi terület szerinti bontásban. Az NKB-k negyedéves adatokat továbbítanak az EKB-nak, amelyek becsülhetők az évente gyűjtött adatok alapján.

9. Értékelési módszerek és/vagy számviteli szabályok

Az 1374/2014/EU rendeletben (EKB/2014/50) meghatározott értékelési és/vagy számviteli szabályok is alkalmazandóak, amikor az NKB-k a biztosítókra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az EKB-nak.

10. Magyarázó megjegyzések

Az NKB-k a jelentősebb revíziók és a 26a. cikk (3) bekezdése c) pontjával összhangban a rendszeres jelentési időszakokon kívül benyújtott revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be. Az NKB-k emellett az átsorolási kiigazításokra vonatkozóan is magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az EKB részére.

11. Összeállítási módszer

Az NKB-k az 1374/2014/EU rendelet (EKB/2014/50) 2. cikke (1) bekezdésével összhangban gyűjthetnek adatokat az országban rezidens összes biztosítótól (fogadó ország szerinti megközelítés), vagy levezethetik a KBER céljaira szükséges adatokat a 2009/138/EK irányelv alapján felügyeleti célokra gyűjtött adatokból, az 1374/2014/EU irányelv (EKB/2014/50) 2. cikke (2) bekezdésével összhangban (származási ország szerinti megközelítés).

Főszabály szerint az ezen iránymutatással összhangban az EKB részére továbbított adatoknak a fogadó ország szerinti megközelítést kell követniük. Ugyanakkor azok az NKB-k, amelyek a KBER céljára szükséges adatokat a felügyeleti adatgyűjtésből vezetik le, a származási ország szerinti megközelítést követve továbbíthatják az adatokat, amíg a fogadó ország szerinti megközelítés adatai és a származási ország szerinti megközelítés adatai közötti különbség nem minősül jelentősnek.

Azt, hogy a fogadó ország szerinti és a származási ország szerinti megközelítés közötti különbség jelentős-e, az ezen iránymutatás II. melléklete 23. részének 3. táblázatának megfelelően jelentett biztosítási díjak alapján kell értékelni. Ezen értékelést követően az EKB az NKB-kkel szoros együttműködésben meg fogja határozni a fogadó ország szerinti megközelítés adatainak az EKB részére történő továbbítását illetően követendő megközelítést. E megközelítés meghatározásáig az NKB-k mentesülnek az adataik kiigazítása alól.

Azon NKB-k, amelyek ki kívánják igazítani az adataikat, önkéntes alapon és a legnagyobb gondosság elve alapján levezethetik a fogadó ország szerinti megközelítés adatait a származási ország szerinti megközelítésnek megfelelően gyűjtött adatokból. E célból az érintett NKB-k közötti kétoldal