2003R0964 — HU — 26.08.2004 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:









▼B

A TANÁCS 964/2003/EK RENDELETE

(2003. június 2.)

a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, valamint aTajvanban feladott (függetlenül attól, hogy tajvani származásúnak nyilvánították-e), vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről







AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre ( 1 ) (továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikkének (2) és (3) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően nyújtott be, mivel:AZ ELŐZŐ VIZSGÁLAT (1) Az 584/96/EK rendelettel ( 2 ) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (továbbiakban: Kína), Horvátországból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények és -illesztések behozatalára. Az említett termékek behozatalára alkalmazott intézkedések értékvámot vetettek ki, kivéve azt a három thaiföldi exportáló termelőt, amelyek kötelezettségvállalását a 96/252/EK rendelettel ( 3 ) elfogadták. 2000 júliusában a fent említett három vállalat egyikének behozatalaira vonatkozó dömpingellenes intézkedést hatályon kívül helyezték, mivel az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján e vállalat kérésére elvégzett időközi felülvizsgálatot követően megállapították, hogy nem történt dömping ( 4 ). (2) Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Kínából származó behozatalra alkalmazott dömpingellenes intézkedéseket az intézkedés kijátszása ellen indított vizsgálatok megállapításai alapján a 763/2000/EK rendelettel ( 5 ) kiterjesztették az érintett termék Taivanban feladott egyes behozatalaira is. A JELENLEGI VIZSGÁLAT (3) A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról szóló közlemény ( 6 ) 2000. szeptemberi közzétételét követően az intézkedések lejártával kapcsolatos felülvizsgálati kérelem érkezett a Bizottsághoz, amelyet a vasból vagy acélból készült csőszerelvények vagy -illesztések közösségi össztermelésének jelentős részét képviselő termelők nevében a Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry (Az EU Tompahegesztéses Acélszerelvény-gyártás Iparágának Védelmi Bizottsága) nyújtotta be. A kérelemben azt állították, hogy az intézkedések lejártát követően valószínűleg megismétlődik a Kínából és Thaiföldről (továbbiakban: az érintett országok) származó káros dömpingelt behozatal. A kérelmet benyújtó közösségi termelők a Horvátországból származó behozatallal kapcsolatban nem kérték a lejárati felülvizsgálat kezdeményezését, mivel a rendelkezésre álló statisztikák világszerte nagyon kis volumenű kivitelre utalnak, így nem áll rendelkezésre megbízható bizonyíték azzal kapcsolatban, hogy a káros dömping megismétlődése várható. Ezért a Horvátországból származó behozatalra alkalmazandó intézkedések 2001. április 4-én hatályukat vesztették. (4) A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat kezdeményezéséhez, s az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálatot ( 7 ) indított. (5) A Bizottság ezzel egyidejűleg – ugyancsak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján hivatalból időközi felülvizsgálatot kezdeményezett annak ellenőrzése érdekében, hogy a Thaiföldről származó behozatalra vonatkozó intézkedések formája megfelelő-e. (6) A dömping és az okozott kár folytatódásával és/vagy megismétlődésével kapcsolatos vizsgálat a 2000. április 1-jétől 2001. március 31-ig tartó időszakra (továbbiakban: VI) terjedt ki. Az okozott kár várható folytatódásának és/vagy megismétlődésének értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata az 1996. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. (7) A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmező közösségi termelőket, a kínai és thaiföldi exportőröket és exportáló termelőket, az importőröket/kereskedőket, az ismert érintett felhasználó iparágakat és felhasználói szövetségeket, valamint a kínai és thaiföldi kormányt a felülvizsgálat kezdeményezéséről. A Bizottság kérdőíveket küldött a fent említett feleknek és azoknak, akik a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság a közvetlenül érintett feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. (8) A következő közösségi termelők válaszoltak a kérdőívre, amelyek telephelyén ellenőrző látogatást tettek: a) Erne Fittings GmbH & Co – Schlins, Ausztria b) Interfit – Maubeuge, Franciaország c) Siekmann Fittings GmbH & Co. KG – Lohne, Németország d) Virgilio CENA & Figli S.p.a. – Brescia, Olaszország. (9) A következő két thaiföldi exportáló termelő válaszolt a kérdőívre, amelyek telephelyén szintén ellenőrző látogatást tettek: a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bangkok b) Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn. (10) A Bizottság 57 független importőrnek/kereskedőnek, 23 felhasználó iparágnak és a felhasználó iparágak 5 szövetségének küldött kérdőíveket. Két importőrtől kapott választ, ezeket a helyszínen utólag ellenőrizték: a) INRABO S.R.L – Bologna, Olaszország b) IRC Spa – Cortemaggiore, Olaszország. MÁS ORSZÁGOKKAL KAPCSOLATBAN FOLYAMATBAN LÉVŐ VIZSGÁLAT (11) A Bizottság a 2001. június 1-jei Hivatalos Lapban közzétett közlemény ( 8 ) alapján vizsgálatot indított ugyanennek a terméknek a Cseh Köztársaságból, a Koreai Köztársaságból, Malajziából, Oroszországból és Szlovákiából származó behozatalával kapcsolatban. Ezt az eljárást a Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry kérelme alapján kezdeményezték, amely meggyőző bizonyítékot tartalmazott a fent említett öt országból származó termékek behozatala által okozott káros dömpinggel kapcsolatban. 2002 augusztusában végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a fent említett országokból származó termékek behozatalára ( 9 ). AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK (12) Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplő termékkel, azaz a jelenleg az ex730793 11 (7307931199 TARIC-kód),ex730793 19 (7307931999 TARIC-kód), ex730799 30 (7307993098 TARIC-kód) és az ex730799 90 (7307999098 TARIC-kód) KN-kód alá sorolt, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült egyes csőszerelvényekkel vagy -illesztésekkkel (az öntöttvas szerelvények, karmantyúk és menetes csőcsatlakozások kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, s amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használják fel (a továbbiakban: érintett termék vagy csőszerelvények vagy -illesztések). (13) A csőszerelvényeket vagy -illesztéseket csövek vagy csővezetékek csatlakoztatására használják, és különféle formákban (könyökdarabok, T-idomok, szűkítő darabok és kupakok), anyagminőségben és méretben fordulnak elő. E jellemzők szerint különféle típusokba sorolhatók. Elsősorban a primer ágazatokban használják, mint például a vegyi anyagok gyártásában, az olajfinomításban, az energiatermelésben, az építőiparban és a hajógyártásban. (14) A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy a Közösségbe exportált, vasból vagy acélból készült csőszerelvények vagy -illesztések ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a kérelmező közösségi termelők által a Közösségben értékesített termékek, így ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinthetők. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE mivel:AZ ELŐZŐ VIZSGÁLATA JELENLEGI VIZSGÁLATMÁS ORSZÁGOKKAL KAPCSOLATBAN FOLYAMATBAN LÉVŐ VIZSGÁLATAZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉKA DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK (15) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint az ilyen jellegű felülvizsgálat célja annak meghatározása, hogy az intézkedések lejárta a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezethet-e. Mivel az érintett termék Kínából vagy Thaiföldről történő behozatala (egy exportáló termelő kivételével, akire már nem vonatkoznak a dömpingellenes intézkedések) a VI alatt nem érte el az alsó küszöbértéket, az elemzés nemcsak a dömping folytatódásának valószínűségére összpontosít, hanem arra is, hogy az intézkedések megszüntetése okozhatja-e a jelentős volumenű dömping megismétlődését. Meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálatban Kína és Thaiföld piaci részesedése 8,5 %, illetve 2,6 % volt. (16) Az a két thaiföldi exportáló termelő működött együtt a vizsgálat során, s válaszolt a Bizottság kérdőíveire, amelyek kötelezettségvállalásai jelenleg érvényben vannak. Egyetlen kínai exportáló termelő sem nyújtott be információkat, ezért a helyzetükre vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatározni. A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt a módszert alkalmazta, mint az eredeti vizsgálatban (lásd a (17)–(31) preambulumbekezdést). A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE Thaiföld Rendes érték (17) A rendes érték meghatározásával kapcsolatban először azt állapították meg, hogy a két együttműködő thaiföldi exportáló termelőnek a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítése a teljes közösségi export értékesítésükkel összehasonlítva jellemző adatnak tekinthető-e. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapították, hogy az jellemző adatnak tekinthető. (18) Ezt követően a Bizottság meghatározta azokat az érintett vállalatok által belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók a Közösségbe irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. (19) Azokban az esetekben, amikor az exportáló termelő által értékesített terméktípus belföldi árat nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítása során, mert az adott terméktípust nem értékesítették a hazai piacon, illetve nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették, egy másik módszert kellett alkalmazni. Mivel nem állt rendelkezésre egyéb megbízható módszer, a számítások alapján állapították meg a rendes értéket. (20) Amikor az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint számítások alapján állapítják meg a rendes értéket, akkor az exportált terméktípus gyártási költségéhez hozzáadják az értékesítési, általános és igazgatási költségekre (SGA-költségek) vonatkozó ésszerű százalékos értéket, valamint a méltányos haszonkulcsot. A belföldi haszonkulcsot a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés alapján határozzák meg. Exportár (21) Mivel az érintett termék összes kivitelét közvetlenül független fogyasztóknak értékesítették a Közösségben, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az exportárat. Összehasonlítás (22) Annak érdekében, hogy a gyártelepi ár alapján azonos kereskedelmi szinten megfelelően össze tudják hasonlítani a terméktípusokat, kérésre kellően figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló különbségeket. Ezeket a kiigazításokat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az importterhek, a szállítási, biztosítási és kezelési költségek, valamint a csomagolási és hitelköltségek és a jutalékok figyelembevételével végezték el. (23) Az egyik thaiföldi exportáló termelő a hitelköltségek tekintetében árkiigazítást kért azzal az indokkal, hogy az általános gyakorlat szerint 30–90 napos hitelt nyújtanak az ismert belföldi vevőknek. Ezt a kérelmet elutasították, mert a kérelmező a szerződés bemutatásával vagy a fizetési feltételeknek a számlán való feltüntetésével nem igazolta, hogy ezt a tényezőt figyelembe vették az alkalmazott ár meghatározásakor. (24) Mindkét thaiföldi vállalat kérelmezte az importterhek figyelembevételét. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján ezeket a kéréseket abban az esetben teljesítették, ha bizonyították, hogy a belföldi piacon értékesített érintett termékben ténylegesen feldolgozták azokat az anyagokat, amelyekre behozatali vámot kellett fizetni, továbbá hogy a Közösségbe exportált termék tekintetében a behozatali vámokat nem szedték be, illetve visszatérítették. A két vállalat közül csak az egyik tudta ezt bizonyítani. Dömpingkülönbözet (25) A dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a Bizottság gyártelepi ár alapján, azonos kereskedelmi szinten összehasonlította a súlyozott átlagos rendes értéket a Közösségben alkalmazott átlagos exportárral. Az összehasonlítás mindkét érintett vállalat esetében körülbelül 23–88 %-os dömpingkülönbözetet mutatott ki. Kína Analóg ország (26) Az érvényben lévő intézkedések a Kínából származó csőszerelvények vagy -illesztések Közösségbe irányuló behozatalára az egész országra egységesen alkalmazandó vámot írnak elő. Ennek megfelelően a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) szerzett adatok alapján határozták meg. (27) Az eredeti vizsgálatban Thaiföld szolgált analóg országként. A lejárati felülvizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben ezért azt tervezték, hogy a rendes érték megállapítása céljából ismét Thaiföldet választják analóg országnak. Mivel megállapították, hogy az előző vizsgálat eredményei még mindig érvényesek, azaz hogy az árakat piaci erőviszonyok szabályozzák, számos termelő verseng a thaiföldi piacon, a gyártási technológiák és eljárások pedig nagymértékben hasonlóak Kínában és Thaiföldön, továbbá egyik érintett fél sem tett észrevételt az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban, a thaiföldi exportáló termelők pedig együttműködtek a vizsgálat során, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban megfelelő és ésszerű megoldásnak tekintették, ha Kína tekintetében a rendes érték megállapításához Thaiföldet választják analóg országnak. Rendes érték (28) Mivel Kína nem működött együtt a vizsgálat során, a rendelkezésre álló adatokat kellett használni. Az adott körülmények között nem álltak rendelkezésre információk a kínai kivitel termékösszetételével kapcsolatban, ezért a rendes értéket a vizsgálati időszak alatt az együttműködő thaiföldi exportáló termelőkre megállapított rendes értékek súlyozott átlaga alapján kellett meghatározni. Exportár (29) A Közösségbe irányuló kivitellel kapcsolatban – mivel a kínai exportáló termelők nem működtek együtt – a megállapítások az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelkezésre álló adatokon alapultak. Az exportárat tehát a kínai külkereskedelmi statisztikák alapján határozták meg, mert a tapasztalatok alapján az érintett termékre tekintetében ezek megbízhatóbbnak tűnnek az Eurostat adatainál. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az Eurostat statisztikái az érintett terméket az ex kódok alatt tüntetik fel, így azok nem kizárólag az érintett terméket tartalmazzák, és hogy a kínai adatok inkább a kérelemben megadott adatoknak felelnek meg. Összehasonlítás (30) Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a megfelelő összehasonlítás érdekében kellően kiigazították a szállítási és biztosítási költségeknek azokat a különbségeit, amelyek véleményük szerint befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát. Dömpingkülönbözet (31) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a thaiföldi gyártelepi ár alapján meghatározott súlyozott átlagos rendes értéket hasonlították össze a kínai gyártelepi ár alapján meghatározott súlyozott átlagos exportárral azonos kereskedelmi szinten. Az összehasonlítás jelentős dömpinget mutatott ki. Következtetés (32) A vizsgálat megállapította, hogy ugyan korlátozott mennyiségben importálták az érintett terméket, azonban a behozatal mindkét ország esetében dömpingelt áron történt. A vizsgálat szerint semmi sem utal arra, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megszűnne vagy csökkenne a dömpingelt behozatal. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a dömping valószínűleg folytatódna. Azonban szükségesnek tekintették annak vizsgálatát is, hogy az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kivitel nagyobb volumene mellett megismétlődik-e a dömping. A Közösségbe irányuló dömpingelt kivitel növekedésének valószínűsége (33) Annak vizsgálata érdekében, hogy jelentős mennyiségben megismétlődhet-e a dömping, a következő tényezőket értékelték: az exportkapacitás és/vagy a termelőkapacitás alakulása, az intézkedés kijátszásának háttere Kína esetében, valamint a kínai vállalatoknak a harmadik országok exportpiacain tanúsított magatartása. Thaiföld (34) Az eredeti eljárás keretében a két együttműködő exportáló termelőtől elfogadott kötelezettségvállalások következtében csökkent az említett termelők közösségi piaci értékesítése a vizsgálati időszak alatt. Az említett időszak alatt nem tapasztalták a kötelezettségvállalások megsértését. Exportkapacitás (35) A vizsgálat megállapította, hogy mindkét együttműködő vállalat jelentős mennyiségben kíván exportálni, az érintett termék termelésének több mint 80 %-át exportálták a felülvizsgálati időszak alatt. E vállalatok láthatólag igen rugalmas termelőkapacitással rendelkeznek, amely az EK teljes fogyasztásának mintegy 25 %-át teszi ki. Továbbá a vállalatok exportorientáltsága rámutat arra, hogy valószínűleg átirányítják az export értékesítésüket egy olyan piacra, amelyik az ár és mennyiség tekintetében vonzóbbá válik. A harmadik országokba irányuló thaiföldi kivitel (36) A Közösségbe irányuló behozatal jelenlegi alacsony volumenét figyelembe véve megvizsgálták a thaiföldi exportáló termelők magatartását egyik legfontosabb exportpiacukon, az Amerikai Egyesült Államok piacán. Megállapították, hogy az Egyesült Államok hatóságai 1992-ben, az e vizsgálat érintett termékével jelentős átfedést mutató termékek – a többek között Thaiföldről származó, 360 mm-nél kisebb átmérőjű termékek – behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást követően Thaifölddel kapcsolatban 10,7–50,8 %-os dömpingkülönbözetet mutattak ki. Ennél is fontosabb, hogy 1999 decemberében, a lejárati felülvizsgálat befejezésekor arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések megszüntetése valószínűleg a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet ( 10 ). Kína Termelés és kapacitáskihasználás (37) A kínai exportáló termelők együttműködésének hiányában a Bizottság szolgálatai a rendelkezésükre álló adatokat használták fel. Mivel a kínai iparágról kevés információ áll rendelkezésre, a következő következtetések a kérelem, valamint a kínai külkereskedelmi statisztikák információin alapulnak. A megállapításokat az USA hasonló eljárásainak keretében nyilvánosságra hozott információk is alátámasztották. (38) Az említett források alapján az érintett termék tekintetében a kínai termelőkapacitás körülbelül évi 250 000 tonna. A kérelemben szereplő becslések szerint a jelenlegi kínai termelési volumen körülbelül évi 90 000 tonna. Ez a becslés a kereskedelmi statisztikák adatai szerint az egész világon lebonyolított kínai kivitel volumenén (körülbelül 17 000 tonna/év) és a becslések szerint a közösségi fogyasztással nagyjából megegyező belföldi fogyasztáson (körülbelül 70 000 tonna/év) alapul. (39) Ennek alapján a kínai kapacitáskihasználás 40 % alatti, a kihasználatlan termelőkapacitás pedig nagyobb mint a teljes közösségi fogyasztás. (40) Következésképpen a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelőkapacitás és a nagy kínai hazai piac miatt kínai exportáló termelők rendkívül rugalmasak mind az értékesítési piacok, mind pedig a terméktípusok tekintetében. Ezek a termelők tehát gyorsan tudják növelni termelésüket, és azt át tudják irányítani bármelyik exportpiacra, így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a közösségi piacra is. Az intézkedések kijátszásának háttere (41) Meg kell jegyezni, hogy a kínai exportáló termelők nem csupán rendelkeznek azzal a termelőkapacitással amellyel erőteljesen növelni tudják a Közösségbe irányuló kivitelüket, de ezt meg is kívánják tenni. Ezt bizonyítja az is, hogy az eredeti, 1995. évi intézkedések bevezetése után a Tajvanból érkező éves behozatal átlagosan a négyszeresére nőtt, amíg az intézkedés kijátszása ellen indított vizsgálat ( 11 ) ki nem mutatta, hogy ezeknek a behozataloknak a nagy része ténylegesen Kínából származott, ezért 2000 júniusában a Kínára alkalmazandó intézkedéseket Tajvanra is kiterjesztették (három tajvani termelő kivételével). A harmadik országokba irányuló kínai kivitel (42) Megvizsgálták a kínai termelők más jelentős exportpiacokon tanúsított magatartását is. Ezzel kapcsolatban az USA az elmúlt évtizedben három különböző vizsgálatot indított az e vizsgálat érintett termékével jelentős átfedést mutató termékek – a többek között a Kínából származó, 360 mm-nél kisebb átmérőjű termékek – behozatalára. Az 1992-ben sorra került első vizsgálat rendkívül magas dömpingkülönbözetet (182,9 %-ig) állapított meg, ezért dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a többek között Kínából származó érintett termék behozatalára. Két évvel később, 1994-ben a második vizsgálat megállapította, hogy ezeket a dömpingellenes intézkedéseket úgy játszották ki, hogy Thaiföldön keresztül szállították a terméket. Végül a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések 1999. évi felülvizsgálatát azzal a következtetéssel zárták le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna vagy megismétlődne a káros dömping. (43) Mindez rámutat arra, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai termelők valószínűleg hasonló magatartást tanúsítanának az USA piacával összehasonlítható közösségi piacra irányuló kivitel során. (44) Végül pedig az, hogy a kínai termelők nem működtek együtt a vizsgálat során, arra utal, hogy egyik kínai termelő sem volt hajlandó vagy képes bizonyítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nem történne dömping. Következtetés (45) A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt mind Kína, mind pedig Thaiföld továbbra is dömpingelt áron importált. (46) Mivel Kína rendkívül nagy kihasználatlan termelőkapacitással rendelkezik, és már előfordult, hogy kijátszotta az intézkedéseket, nagyon valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportáló termelők jelentősen növelnék az érintett termék Közösségbe irányuló dömpingelt kivitelét. (47) Thaifölddel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy mivel a thaiföldi vállalatok kifejezetten exportorientáltak, a közösségi piac pedig vonzó számukra, nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezek a vállalatok ismét jelentős mennyiségben, dömpingelt áron exportálnák az érintett terméket a közösségi piacra. (48) Végül meg kell említeni a kínai és thaiföldi exportőrök dömpingelt értékesítését az USA piacán, és azt, hogy az USA 1999-ben meghosszabbította a dömpingellenes intézkedéseit. (49) Összegezve megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett országokból származó, Közösségbe irányuló, dömpingelt áron értékesített kivitel nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben megismétlődik. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA (50) A négy teljes mértékben együttműködő közösségi termelő az érintett termék közösségi termelésének körülbelül a 60 %-át képviselte a vizsgálati időszak alatt, így az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és az 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ez a négy termelő alkotja közösségi iparágat. Meg kell jegyezni, hogy az a három másik termelő, akik szintén benyújtották a felülvizsgálat iránti kérelmet, s a közösségi termelés körülbelül 10 %-át képviselik, a megállapított határidőn belül nem válaszolt a kérdőívre. E gyártók közül kettő támogatja az eljárást, míg a harmadik nem nyilvánított véleményt az eljárással kapcsolatban. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE A KÖZÖSSÉGI FOGYASZTÁS (51) Meg kell jegyezni, hogy az EU termelői a belföldi értékesítésük egy részét olyan szakkereskedőkkel folytatták, amelyek nem működtek együtt a vizsgálat során, s akik ismét Közösségen kívüli országokba exportálták a termékeket. A tényleges közösségi fogyasztást ezért a közösségi iparág és a többi közösségi termelő (a kérelemben megadott információk alapján meghatározott) termelési volumene, valamint az Eurostat által kimutatott közösségi kivitel és behozatal volumene alapján állapították meg. (52) Ezek alapján megállapították, hogy a közösségi fogyasztás az 1996. évi körülbelül 57 000 tonnáról először körülbelül 64 500 tonnára nőtt 1998-ban, majd a VI alatt körülbelül 50 800 tonnára esett vissza. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL ALAKULÁSA A behozatalok volumene és piaci részesedése (53) Az érintett országokból és Tajvanból származó behozatalok volumene és a piaci részesedése a következőképpen alakult:



1996 1997 1998 1999 2000 VI Thaiföld 111 204 614 740 1 049 1 385 piaci részesedés 0,2 % 0,3 % 1,0 % 1,0 % 2,1 % 2,7 % Kína 316 85 95 78 44 35 piaci részesedés 0,6 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % Tajvan 2 663 5 947 4 434 3 246 1 299 1 259 piaci részesedés 4,7 % 9,7 % 6,9 % 6,2 % 2,6 % 2,5 % (54) A teljes thaiföldi behozatal az 1996. évi körülbelül 100 tonnáról a jelentős mértékben, körülbelül 1 400 tonnára nőtt a VI alatt. A legjelentősebb növekedésre 1999 és 2000 között került sor, ami egybeesik annak a bizottsági határozatnak a hatálybalépésével, amely az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított időközi felülvizsgálat eredményeként hatályon kívül helyezte az egyik thaiföldi exportáló termelőre vonatkozó intézkedéseket. Kizárólag azoknak a vállalatoknak a tekintetében, amelyekre még mindig dömpingellenes vámok vonatkoznak, a volumen növekedése korlátozott maradt, a piaci részesedésük pedig az 1996. évi 0,3 %-ról 0,5 %-ra nőtt a VI alatt. Meg kell jegyezni, hogy az előző vizsgálati időszakban (1993. július 1-je és december 31-e között) a thaiföldi piaci részesedés 2,6 % volt. (55) A Kínából származó behozatal volumene szintén korlátozott maradt a felülvizsgálati időszak alatt. Azonban emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések kijátszása ellen indított vizsgálat során azt a következtetést vonták le, hogy a Tajvanból érkező behozatal jelentős része valójában Kínából származik. E behozatalok 2000. évi jelentős csökkenése egybeesik a kínai behozatalra alkalmazott dömpingellenes intézkedéseknek az egyes Tajvanból érkező behozatalokra történő kiterjesztésével. Az előző vizsgálati időszakban a kínai piaci részesedés elérte a 8,5 %-ot. AZ IMPORTÁRAK ALAKULÁSA (56) A két együttműködő thaiföldi termelő által alkalmazott exportárak 6 %-kal emelkedtek 1996 és a VI között. Azonban a teljes felülvizsgálati időszak alatt nem mutattak egyértelmű tendenciát, az átlagárhoz viszonyítva ± 10 %-ot ingadoztak. (57) Az Eurostat statisztikái alapján összességében 7 %-kal csökkentek a kínai exportárak 1996 és a VI között. A thaiföldi árakhoz hasonlóan ezek sem mutattak egyértelmű tendenciát a felülvizsgálati időszak alatt. A NEM ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL VOLUMENE ÉS PIACI RÉSZESEDÉSE (58) Az ebben az eljárásban nem érintett országokból származó, a következő táblázatban bemutatott behozatal az 1996. évi 4 300 tonnáról jelentős mértékben, 11 700 tonnára nőtt a VI alatt. A piaci részesedésük teljes növekedése 1,5 százalékpont a felülvizsgálati időszak alatt.



1996 1997 1998 1999 2000 VI Nem érintett országok 4 271 5 922 7 510 4 169 10 821 11 686 piaci részesedés 7,5 % 9,6 % 1,6 % 8,0 % 21,3 % 23,0 % A KÖZÖSSÉGI IPARÁG GAZDASÁGI HELYZETE A KÖZÖSSÉGI IPARÁG GAZDASÁGI HELYZETE ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK (59) A következő gazdasági mutatók pozitív fejlődést mutatnak 1996 és 1998 között, ezt követően romlott a közösségi iparág általános gazdasági helyzete. E fejlemény értékelésekor figyelembe kell venni a végleges dömpingellenes intézkedések 1995. évi bevezetését, az intézkedések kijátszását és ezzel kapcsolatban az intézkedéseknek a Tajvanból származó behozatalokra való kiterjesztését 2000-ben, végül pedig a külön eljárásokban szabályozott, más országokból származó dömpingelt behozatalok növekvő volumenét.



Termelés Termelés 1996 1997 1998 1999 2000 VI Tonna 42 455 44 771 46 499 43 009 43 903 46 905 (60) A közösségi iparág termelése 1996 és 1998 között előbb 10 %-kal nőtt, majd visszaesett az 1996-os szintre, ezt követően pedig visszatért az 1998-ban elért szintre.



Kapacitás és kapacitáskihasználás Kapacitás 1996 1997 1998 1999 2000 VI Tonna 88 400 88 400 88 400 87 300 87 900 87 900 Kihasználtság 48 % 51 % 53 % 49 % 50 % 53 % (61) A közösségi iparág teljes termelőkapacitása viszonylag állandó volt az egész felülvizsgálati időszak alatt, így a kapacitáskihasználás a termelési volumenéhez hasonló tendenciát követett.



Az érintett termék értékesítése az EU-ban történő felhasználás céljából Értékesítés volumen az EK-ban 1996 1997 1998 1999 2000 VI Tonna 30 147 30 038 32 897 28 470 24 893 24 313 (62) Kizárólag az EU-ban történő fogyasztásra szánt értékesítést vették figyelembe. Ennek alapján a Közösség értékesítési volumene az 1996. évi körülbelül 30 100 tonnáról a VI alatti körülbelül 24 300 tonnára, azaz körülbelül 19 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszak alatt. Fontos azonban megjegyezni, hogy 1996 és 1998 között 9 %-kal nőtt az értékesítési volumen, majd 1998-ban elérte körülbelül a 33 000 tonnát, ezt követően pedig körülbelül 24 300 tonnára esett vissza a vizsgálati időszakban.



Készletek Zárókészletek 1996 1997 1998 1999 2000 VI Tonna 5 629 5 920 6 022 6 109 5 571 5 401 (63) A készletek mintegy 4 %-kal csökkentek 1996 és a VI között. Míg a felülvizsgálati időszak első négy évében többé-kevésbé állandóak maradtak, 1999 után jelentősen csökkenni kezdtek.



Piaci részesedés Piaci részesedés 1996 1997 1998 1999 2000 VI Közösségi iparág 52,8 % 48,9 % 50,9 % 54,7 % 49,0 % 47,9 % (64) A közösségi iparág piaci részesedése 4,9 százalékponttal csökkent 1996 és a VI között. 1996 és 1999 között azonban 1,9 százalékponttal nőtt a piaci részesedés, ami a jelenleg felülvizsgálandó intézkedések bevezetésének eredménye. A közösségi iparág piaci helyzete tehát romlott.



A közösségi iparág értékesítési árai Az EK-beli értékesítés egységára 1996 1997 1998 1999 2000 VI EUR/tonna 1 812 1 686 1 595 1 515 1 437 1 413 (65) A közösségi iparág átlagos nettó értékesítési egységára az 1996-os 1 812 euróról a VI alatti 1 413 euróra csökkent, ami 22 %-os csökkenésnek felel meg. Az értékesítési árak minden egyes évben körülbelül 5 %-kal csökkentek.



Nyereségesség és a beruházások megtérülése Nyereségesség 1996 1997 1998 1999 2000 VI Nettó forgalom az EK-ban 3,1 % 5,2 % 3,3 % –2,4 % –4,2 % –3,5 % A beruházások megtérülése 7,5 % 17,7 % 17,6 % –1,0 % –6,2 % –3,7 % (66) A közösségi iparág az 1996-os 3,1 %-ról 5,2 %-ra tudta növelni nyereségességét 1997-ben. Ezt követően azonban folyamatosan csökkent a nyereségesség, a VI alatt pedig egyértelműen negatív lett (–3,5 %). Meg kell jegyezni, hogy a közösségi iparág forgalma körülbelül –7 %-os veszteséget ért el az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (1993 júliusától decemberéig). (67) A beruházások megtérülése nagyjából a nyereségesség tendenciáinak megfelelően alakult a felülvizsgálati időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy figyelembe vették a közvetlen befektetéseket és az érintett termék gyártásával kapcsolatos közvetett befektetések arányát is.



Készpénzforgalom Készpénzforgalom 1996 1997 1998 1999 2000 VI 1 000 EUR 3 009 5 393 4 939 1 773 638 281 (68) Az érintett termék értékesítése által termelt készpénzforgalom körülbelül 65 %-kal nőtt 1996 és 1998 között, majd drasztikus mértékben, 281 000 euróra csökkent a VI alatt. Tőkeszerzési lehetőségek (69) Egyik vállalat sem említette, hogy jelenleg tőkeszerzési nehézségei lennének. Azonban a készpénzforgalom további romlása esetén megváltozna ez a helyzet.



Foglalkoztatás és bérek Foglalkoztatás és bérek 1996 1997 1998 1999 2000 VI Az összes foglalkoztatott 547 548 580 555 535 580 Egy foglalkoztatottra eső átlagbér (1 000 euró) 33,4 33,6 35,1 34,5 35,1 35,9 (70) A közösségi iparág foglalkoztatási helyzete nem mutat egyértelmű tendenciát. 1996 és 1998 között 547 főről 580 főre emelkedett a foglalkoztatottak száma, majd ezt követően csökkent, a VI alatt viszont visszatért az 1998. évi szintre. A VI alatti növekedés a termelés ugyanezen időszak alatti növekedésével van összefüggésben. (71) Az egy foglalkoztatottra eső átlagbér viszonylag állandó maradt 1996-ban és 1997-ben, ezt követően pedig fokozatosan emelkedett. 1996 és a VI között a teljes növekedés körülbelül 7 %-os volt.



Termelékenység Termelékenység 1996 1997 1998 1999 2000 VI Termelékenység (termelés tonnában, egy foglalkoztatottra vetítve) 77,6 81,7 80,2 77,5 82,1 80,9 (72) A termelékenység az egy foglalkoztatottra eső 77,6 tonnáról 80,2 tonnára, azaz 3 %-kal nőtt 1996 és 1998 között. Ezt követően csökkent, azonban a VI alatt visszatért az 1998. évi szintre.



Beruházások Beruházás 1996 1997 1998 1999 2000 VI 1000 EUR 2 738 2 222 2 441 3 094 2 781 2 529 (73) Az új beruházások viszonylag állandóak maradtak a felülvizsgálati időszak alatt. Ezek a beruházások elsősorban a meglévő berendezések felújítását és továbbfejlesztését szolgálták, és nem kapcsolódtak a kapacitás növeléséhez. Növekedés (74) A közösségi iparág ki tudta használni a piac növekedését 1996 és 1998 között, s nőtt az értékesítési volumene és piaci részesedése. Ezt követően azonban csökkent a közösségi fogyasztás, és az érintett országokból érkező behozatal volumenének csökkenése ellenére (amit a Tajvanon keresztül történő szállítással játszottak ki) csökkent a közösségi iparág értékesítési volumene és piaci részesedése. A dömpingkülönbözet mértéke (75) A VI alatt az érintett országokból származó behozatal alacsony volumenét figyelembe véve a megállapított dömpingkülönbözet mértéke várhatóan negatív hatással fog járni, különösen akkor, ha az érintett behozatal volumene növekedni fog. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell az E.4. pont következtetéseire, amely szerint nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett országokból származó, Közösségbe irányuló kivitel jelentős mennyiségben, dömpingelt áron megismétlődik. A közösségi iparág felépülése a dömping hatása alól (76) A legtöbb mutató pozitív alakulása arra utal, hogy 1996 és 1998 között a közösségi iparág felépült az érintett két országból származó dömpingelt behozatal káros hatásai alól. Ezt követően a másik három országból származó megnövekedett behozatal következtében (lásd a C. szakaszt) a helyzete ismét romlott. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETÉRE VONATKOZÓ ELEMZÉS KÖVETKEZTETÉSE (77) A Kínával és Thaifölddel szemben bevezetett intézkedések a bevezetésük előtti időszakkal összehasonlítva egyértelműen pozitívan befolyásolták a közösségi iparág gazdasági helyzetét. A kármutatók többsége a helyzet pozitív alakulását mutatta 1996 és 1998 között. A termelés, a kapacitáskihasználás és az értékesítési volumen nőtt, amelynek következtében növekedett a piaci részesedés és a foglalkoztatás. A jövedelmezőségi mutatók, mint például a forgalom jövedelmezősége, a beruházások megtérülése és a készpénzforgalom szintén kedvezően alakultak. Amennyiben a Tajvanban feladott behozatalokkal nem játszották volna ki az intézkedéseket, a helyzet még kedvezőbben alakult volna. 1998 után viszont a közösségi iparág gazdasági helyzete általánosan romlott: az értékesítés volumene, a piaci részesedés és a termelés, valamint a nyereségesség és az árak is csökkentek. Ebben az időszakban a Cseh Köztársaságból, Malajziából, Oroszországból, a Koreai Köztársaságból és Szlovákiából származó dömpingelt behozatal okozott kárt a közösségi iparágnak, ezért 2002 augusztusában végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be ( 12 ) ezekkel az országokkal szemben. AZ OKOZOTT KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE (78) Annak érdekében, hogy a hatályban lévő intézkedések lejártának várható hatását értékeljék, a következő szempontokat vették figyelembe: a) A (33)–(44) preambulumbekezdés alapján: — egyértelmű jelek utalnak arra, hogy a kínai és thaiföldi termelők növelni tudják a kivitelük volumenét és/vagy annak jelentős részét át tudják irányítani a közösségi piacra. — a kínai és thaiföldi exportőrök által az USA-ban alkalmazott exportárak arra utalnak, hogy a dömpingellenes intézkedések nélkül az érintett országok termelői a közösségi piacon is dömpingelt árakat alkalmaznának. Összességében az ezeken exportpiacokon alkalmazott árak még akkor is alacsonyabbak a közösségi iparág árainál, ha a számos terméktípus és ennek következtében a pontos ár-összehasonlítás kivitelezhetetlensége miatt nem lehetett részletes elemzést végezni. b) Az összehasonlítható terméktípusok alapján a vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő thaiföldi exportáló termelők a közösségi iparág árainál lényegesen alacsonyabb áron értékesítették az érintett terméket. Mivel Kína nem működött együtt a vizsgálat során, s számos terméktípust gyárt, ennek következtében pedig sokféle importárat alkalmaz, nem lehetett elvégezni a terméktípusonkénti ár-összehasonlítást. A rendelkezésre álló adatok azonban arra utalnak, hogy az átlagos kínai importár lényegesen alacsonyabb mint a thaiföldi termelők által alkalmazott ár. Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó érintett termékek értékesítési árai és a közösségi iparág értékesítési árai közötti különbség – a dömpingellenes vámok nélkül – legalább olyan jelentős, mint a Thaiföldről származó behozatal esetén. c) Az érintett országok valószínűleg továbbra is ezeket az alacsony árakat alkalmazzák, már csak azért is, hogy visszaszerezzék elvesztett piaci részesedésüket. Az alkalmazott árak, valamint az, hogy Kína és Thaiföld jelentős mennyiséget képes szállítani az érintett termékből a közösségi piacra, minden valószínűséggel ahhoz vezet, hogy a piacon erősödik az árak csökkenésének tendenciája, ami negatívan hat a közösségi iparág gazdasági helyzetére. (79) A Kínából származó behozatallal szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése egyben az érintett termék Tajvanból érkező behozatala tekintetében a vámok kijátszása ellen bevezetett intézkedések megszűnését is jelentené. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy – ahogy arra a (41) preambulumbekezdés rámutatott –a kínai behozatallal szemben bevezetett intézkedéseket kijátszották, ezért azokat Tajvanra is kiterjesztették. Amennyiben a Tajvannal szemben hozott intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az intézkedéseket valószínűleg ismét kijátszanák. (80) A fent említettek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Kínából és Thaiföldről származó behozatal által okozott kár megismétlődne. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK AZ OKOZOTT KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGEA KÖZÖSSÉGI ÉRDEK ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK (81) Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes-e a Közösség egészének érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes érintett érdek, azaz a közösségi iparág, az importőrök/kereskedők, valamint az érintett termék felhasználói érdekének mérlegelésén alapult. (82) Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban az intézkedések elfogadását nem tekintettél ellentétesnek a közösségi érdekkel. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak érvényben, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt indokolatlanul hátrányos hatását is. (83) Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az adott sajátos esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel. A közösségi iparág érdeke (84) A közösségi iparág bebizonyította, hogy strukturális szempontból életképes iparág. Ezt megerősíti az is, hogy gazdasági helyzete pozitívan alakult, amikor a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetésével helyreállították a hatékony versenyt. Az eredeti vizsgálat idején ésszerűnek ítélték meg azt a nyereséget, amit két évvel az intézkedések bevezetése után a közösségi iparág el tudott érni, figyelembe véve azt a szintet, amit a dömpingelt behozatal nélkül elérhetett volna. (85) Várható tehát, hogy a közösségi iparág továbbra is ki tudja használni a jelenleg bevezetett intézkedéseket. Amennyiben az intézkedéseket nem tartják fenn, akkor a közösségi iparágnak okozott kár megismétlődése várható, még akkor is, ha fellépnek a dömpingelt áron importáló egyéb országokkal szemben. A független importőrök/kereskedők érdeke (86) A Bizottság 57 független importőrnek/kereskedőnek küldött ki kérdőívet. Csak két importőr válaszolt a kérdőívre. Az egyik importőr korábban Kínából vásárolta az érintett terméket, azonban az intézkedések bevezetése után más beszállítót választott. Ennek megfelelően azt állította, hogy nem érinti az intézkedéseket fenntartása vagy hatályon kívül helyezése. A másik importőr az intézkedések meghosszabbítása mellett érvelt, és azt állította, hogy az intézkedések bevezetése előtti tisztességtelen kereskedelmi magatartás torzította a közösségi piacot. (87) Tizenkilenc további importőr azt válaszolta, hogy nem érinti őket az eljárás, mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem vásároltak az érintett országokból. Egyéb visszajelzés nem érkezett, ennek alapján pedig az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem gyakorol jelentős negatív hatást az importőrökre vagy a kereskedőkre. A felhasználók érdeke (88) Az érintett termék felhasználói főleg olajfinomító iparágak és a vegyipar, valamint az építőipar. A Bizottság 23 felhasználónak és a lehetséges felhasználók 5 európai szövetségének küldött kérdőíveket. Csak három vállalat válaszolt a kérdőívre, s mindegyikük azt állította, hogy nem érdekelt az eljárásban. (89) Az együttműködés ilyen mértékű hiánya azt igazolja, hogy a csőszerelvények és -illesztések e vállalatok teljes termelési költségének nagyon kis részét teszik ki, és a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak jelentős negatív hatást a gazdasági helyzetükre. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEKKEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉS (90) A fenti indokok alapján azt a következtetés vonták le, hogy hogy az importőrökre és a felhasználó iparágakra gyakorolt esetleges negatív hatás nem olyan mértékű, hogy semlegesítené a káros dömping megismétlődésével szemben elfogadott intézkedéseknek a közösségi iparágra gyakorolt pozitív hatását. Ennek alapján nincs olyan kényszerítő ok, amely a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólna. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEKKEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉS Az intézkedések formája Thaiföld esetében (91) Ahogy az a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben szerepel, a Thaiföldről származó behozatalokkal szembeni intézkedések formájával kapcsolatos időközi felülvizsgálatot a Bizottság saját kezdeményezésére kezdte meg. (92) Ezzel kapcsolatban még nem vonták le a végső következtetést, a vizsgálat pedig még folyamatban van. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK (93) Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a jelenlegi intézkedések fenntartását javasolták. A feleknek egy határidőt biztosítottak, amelyen belül e tájékoztatást követően előadhatják észrevételeiket. Nem érkezett olyan észrevétel, amely a fent említett következtések módosítását tette volna szükségessé. (94) A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a 763/2000/EK tanácsi rendelettel kiterjesztett és a 2314/2000/EK tanácsi rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, illetve Tajvanban feladott, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára alkalmazott végleges dömpingellenes vámokat továbbra is fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek az intézkedések mindkét érintett ország tekintetében értékvámot írnak elő, kivéve azoknak az érintett termékeknek a behozatalát, amelyeket az a két thaiföldi termelő gyártott és értékesített a Közösségbe irányuló kivitel keretében, amelyek kötelezettségvállalását elfogadták, DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







1. cikk

(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, az ex730793 11 (7307931199 TARIC-kód),ex730793 19 (7307931999 TARIC-kód), ex730799 30 (7307993098 TARIC-kód) és azex730799 90 (7307999098 TARIC-kód) KN-kód alá sorolt, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára (az öntöttvas szerelvények, karmantyúk és menetes csőcsatlakozások kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, s amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használják fel.

▼M2

(2) A következő vállalatok által gyártott termékek tekintetében a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke:







Ország Vámtétel Kiegészítő TARIC-kód Kínai Népköztársaság 58,6 % - Thaiföld 58,9 % A 999 Kivéve: Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd., Samutprakarn 7,4 % 8 850 Thai Benkan Co. Ltd., Prapadaeng-Samutprakarn 0 % A 118

▼M1

(2a) A (2) bekezdés ellenére, amikor az érintett termék behozatala Thaiföldről kiegészítő védővám megfizetésének a tárgya az 1694/2002/EK bizottsági rendelet ( 13 ) 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a következőképpen alakul:







Ország Vállalat A dömpingellenes vám mértéke (%), amennyiben a kiegészítő védővámot meg kell fizetni kiegészítő TARIC-kód 2003.3.28-ig 2003.3.29-től 2003.9.28-ig 2003.9.29-től 2004.3.28-ig 2004.3.29-től 2004.9.28-ig 2004.9.29-től 2005.3.28-ig Thaiföld Mind (kivéve: Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng Samutprakarn) 35,2 % 37,6 % 37,6 % 39,7 % 39,7 % 8851

▼M2 —————

▼B

(4) Eltérő rendelkezés hiányában a hatályban lévő vámrendelkezéseket kell alkalmazni.

▼M2 —————

▼B

3. cikk

►M1 (1) ◄ A Kínai Népköztársaságból származó behozatalokra az 1. cikk alapján kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik ugyanezen szerelvényeknek a Tajvanban feladott (A 999 kiegészítő TARIC-kód) behozatalára (TARIC kódok: 7307931191; 7307931991; 7307993092; 7307999092), kivéve a Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (A 098 kiegészítő TARIC-kód), a Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (A 099 kiegészítő TARIC-kód) és a Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (A 100 kiegészítő TARIC-kód) vállalatok által gyártott szerelvények behozatalát.

▼M1

(2) Az (1) bekezdés ellenére az említett Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd és a Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd. által gyártott szerelvények kivételével a Tajvanban feladott szerelvények esetében kiegészítő védővámot kell fizetni az 1694/2002/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdésének megfelelően, a közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a következőképpen alakul:







Ország Vállalat A dömpingellenes vám mértéke (%), amennyiben a kiegészítő védővámot meg kell fizetni kiegészítő TARIC-kód 2003.3.28-ig 2003.3.29-től 2003.9.28-ig 2003.9.29-től 2004.3.28-ig 2004.3.29-től 2004.9.28-ig 2004.9.29-től 2005.3.28-ig Tajvan Mind (kivéve: Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Rigid Industries Co. Ltd a Niang Pipe Fittings Co. Ltd) 34,9 % 37,3 % 37,3 % 39,4 % 39,4 % A999

▼B

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.









MELLÉKLET

A következő adatokat tüntetik fel a vállalat által a Közösségben értékesített csőszerelvényekhez és -illesztésekhez mellékelt kereskedelmi számlán, amelyekre kötelezettségvállalás vonatkozik.

1. A következő címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUKHOZ MELLÉKELT KERESKEDELMI SZÁMLA”

2. A kereskedelmi számlát kiállító, a 2. cikk (1) bekezdésében említett vállalat neve

3. A kereskedelmi számla száma

4. A kereskedelmi számla kiállításának időpontja

5. Az a kiegészítő TARIC-kód, amely alapján a közösségi határon vámkezelik a számlán szereplő árut

6. Az áru pontos megnevezése

7. Az értékesítési feltételek leírása, ami a következőket tartalmazza: — ár, — az alkalmazandó fizetési feltételek, — az alkalmazandó szállítási feltételek, — az árengedmények és rabattok teljes összege

8. Annak az importőrként működő vállalatnak a neve, amelynek részére a vállalat közvetlenül kiállítja a számlát

9. A vállalat azon tisztviselőjének neve, aki a kötelezettségvállalási számlát kiállította, és a következő, aláírással ellátott nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számlán szereplő, a [vállalat neve] által az Európai Közösségben közvetlen kivitelre szánt áru értékesítése a [vállalat neve] által felajánlott és az Európai Bizottság által az [1996/252/EK határozattal] elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és annak feltételei alapján történik. Kijelentem, hogy az ebben számlában megadott információk teljes körűek és helyesek.”