1990A1231 — HU — 01.01.2016 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:







(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.









▼B

MEGÁLLAPODÁS

levélváltás formájában az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között

Az Andorrai Hercegség levele

Luxembourg, 1990. június 28.

Uraim!

Csatoltan megküldjük az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség közötti megállapodás szövegét. Megtiszteltetés számunkra, hogy megerősíthetjük azt, hogy az Andorrai Hercegség elfogadja a Megállapodást.

Hálásak lennénk, ha megerősítenék, hogy az Európai Gazdasági Közösség elfogadja a Megállapodást. Az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség közötti megállapodás a csatolt szöveg szerint kerül megkötésre.

Kérem, Uraim, fogadják megkülönböztetett nagyrabecsülésünk kifejezését.

a Francia Köztársaság elnöke,

Andorrai társherceg részéről

Urgel Püspöke,

Andorrai társherceg részéről

Andorra kormánya részéről

A Közösség levele

Luxembourg, 1990. június 28.

Uraim!

Igazoljuk az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség közötti megállapodás elfogadását tartalmazó levelük kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

„Csatoltan megküldjük az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség közötti megállapodás szövegét. Megtiszteltetés számunkra, hogy megerősíthetjük azt, hogy az Andorrai Hercegség elfogadja a Megállapodást.

Hálásak lennénk, ha megerősítenék, hogy az Európai Gazdasági Közösség elfogadja a Megállapodást. Az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség közötti megállapodás a csatolt szöveg szerint kerül megkötésre.”

Megtiszteltetés számunkra, hogy megerősíthetjük: a Közösség elfogadja az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség közötti megállapodást. A Megállapodásnak a Közösség általi elfogadása a szükséges belső eljárások befejezését követően történik meg, és arról a Megállapodás 24. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatjuk Önöket.

Kérem, Uraim, fogadják megkülönböztetett nagyrabecsülésünk kifejezését.

az Európai Közösség Tanácsa nevében

MEGÁLLAPODÁS

levélváltás formájában az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között







AZ ANDORRAI HERCEGSÉG és AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kereskedelmi kapcsolataikat a jelenleg hatályos nemzeti szabályok helyébe lépő megállapodással szabályozzák, és hogy tiszteletben tartsák az Andorrai Hercegség különleges helyzetét, FIGYELEMBE VÉVE, hogy a földrajzi, történelmi, valamint társadalmi és gazdasági tényezők következtében Andorra kivételes helyzete indokolttá teszi a különleges szabályozást, különösen az utazók által Andorrából a Közösségbe behozott árukra kivetett behozatali vámok, forgalmi adó és jövedéki adó alóli mentesség tekintetében, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







1. cikk

Egyrészről az Európai Gazdasági Közösség és másrészről az Andorrai Hercegség közötti kereskedelemre az alább meghatározott rendelkezések az irányadók.







I. CÍM

Vámunió

2. cikk

Az e cím szerint meghatározott eljárásokkal és feltételekkel összhangban a Harmonizált Rendszer 25–97. árucsoportja alá tartozó termékekre vonatkozóan az Európai Gazdasági Közösség és Andorra között vámunió jön létre.

3. cikk

(1) E cím rendelkezései a következőkre vonatkoznak:

a) a Közösségben vagy az Andorrai Hercegségben előállított áruk, beleértve azokat, amelyeket teljes mértékben vagy részben harmadik országból érkező olyan termékekből állítottak elő, amelyek a Közösségben vagy az Andorrai Hercegségben szabad forgalomban vannak;

b) harmadik országból érkező és a Közösségben vagy az Andorrai Hercegségben szabad forgalomban lévő áruk.

(2) A harmadik országokból érkező termékeket a Közösségben vagy az Andorrai Hercegségben szabad forgalomban lévőnek kell tekinteni, amennyiben a behozatal alaki követelményeit betartották és a fizetendő vámokat és vámokkal azonos hatású díjakat kivetették, és ezeket a vámokat és díjakat sem teljesen, sem részlegesen nem térítették vissza az említett termékek tekintetében.

4. cikk

E cím rendelkezéseit a Közösségben vagy az Andorrai Hercegségben előállított olyan árukra is alkalmazni kell, amelyek gyártása során harmadik országból érkező, és sem a Közösségben, sem az Andorrai Hercegségben szabad forgalomban nem lévő termékeket használtak fel. E rendelkezések azonban csak akkor alkalmazandók az említett árukra, ha az exportáló Szerződő Fél az előállítás során felhasznált, harmadik országból származó termékekre a Közösség által megállapított vámokat kivetette.

5. cikk

A Szerződő Felek tartózkodnak attól, hogy egymás között új behozatali vagy kiviteli vámokat, illetve azokkal azonos hatású díjakat vezessenek be, és attól is, hogy az egymás közti kereskedelmükben 1989. január 1-jén már alkalmazott ilyen terheket megemeljék.

6. cikk

(1) A Közösség és az Andorrai Hercegség között hatályban lévő behozatali vámokat és az azokkal azonos hatású díjakat a (2) és (3) bekezdéssel összhangban el kell törölni.

(2) 1991. január 1-jén az Andorrai Hercegség eltörli a Közösségből származó behozatalra vonatkozó behozatali vámokat és az azokkal azonos hatású díjakat.

(3)

a) 1991. január 1-jétől a Közösség, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság kivételével, eltörli az Andorrai Hercegségből származó behozatalra vonatkozó behozatali vámokat és az azokkal azonos hatású díjakat.

b) 1991. január 1-jétől a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság az Andorrai Hercegség tekintetében azonos vámokat fog alkalmazni, mint amit a Közösség tekintetében az 1985. december 31-én meghatározottak alapján alkalmaz.

c) A 3033/80/EGK rendeletben említett, a Harmonizált Rendszer 25–97. árucsoportja alá tartozó feldolgozott mezőgazdasági termékek esetén az a) és b) pontot kell alkalmazni az Andorrai Hercegségből a Közösségbe behozott termékekre vonatkozó díj rögzített összetevőjét alkotó vámtételekre, míg a rendeletben előírt változó összetevő továbbra is alkalmazandó.

d) Az a), b) és c) ponttól eltérően a 13. cikkben említett, az utasforgalom részére biztosított adókedvezményre vonatkozó előírások által szabályozott behozatal 1991. január 1-jétől mentesül a vámok alól.

7. cikk

(1) A vámunió alá tartozó termékekre vonatkozóan az Andorrai Hercegség 1991. január 1-jei hatállyal elfogadja a következőket:

— a Közösség által harmadik országokkal szemben a behozatal alaki követelményeire vonatkozóan alkalmazott előírások,

— a közösségi vámügyekre alkalmazandó és a vámunió megfelelő működéséhez szükséges törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések.

Az első és második francia bekezdésben említett rendelkezések megegyeznek a Közösségben jelenleg is alkalmazottakkal.

(2) Az (1) bekezdés második francia bekezdésében említett rendelkezéseket a 17. cikkben előírt vegyes bizottság határozza meg.

8. cikk

(1)

a) Ötéves időtartamon keresztül és ezen az időtartamon túl is, amennyiben a b) ponttal összhangban nem érhető el megállapodás, az Andorrai Hercegség felhatalmazza a Közösséget, hogy az Andorrai Hercegség nevében és részére eljárva a harmadik országokból származó árukat szabad forgalomba hozatal céljából az Andorrai Hercegségbe beléptesse. A szabad forgalomba történő beléptetést az I. mellékletben felsorolt közösségi vámhivatalok hajtják végre.

b) Ennek az időszaknak a lezárultával és a 20. cikk szerint az Andorrai Hercegség árui tekintetében gyakorolhatja a szabad forgalomba való beléptetés jogát a Szerződő Felek közötti megállapodást követően.

(2) Amennyiben az (1) bekezdés értelmében az áruk után behozatali vámokat kell fizetni, ezeket a vámokat az Andorrai Hercegség nevében kell kivetni. Az Andorrai Hercegség vállalja, hogy ezeket az összegeket közvetlenül vagy közvetetten nem téríti vissza az érintett feleknek.

(3) A 17. cikkben előírt vegyes bizottság határozza meg a következőket:

a) az (1) bekezdésben említett áruk vámkezelésében illetékes közösségi vámhivatalok jegyzékében történő lehetséges változások, valamint az (1) bekezdésben említett áruknak az Andorrai Hercegségbe történő továbbítására vonatkozó eljárások;

b) a (2) bekezdéssel összhangban beszedett összegeknek az andorrai államkincstár részére történő befizetésére vonatkozó megállapodások, és a Közösségen belül hatályban lévő vonatkozó rendelkezésekkel összhangban a Közösség által az ügyintézési költségek fedezésére levont százalék;

c) e cikk megfelelő végrehajtásához szükséges bármely más megállapodás.

9. cikk

A Közösség és az Andorrai Hercegség között 1991. január 1-jétől tilos a behozatalra és kivitelre vonatkozó bármely mennyiségi korlátozás és minden azzal azonos hatású intézkedés.

10. cikk

(1) Ha bármelyik Szerződő Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél eljárása miatt olyan egyenlőtlenségek merülnek fel a harmadik országokból származó behozatal, a vámok, a mennyiségi korlátozások vagy bármely azzal azonos hatású intézkedés, vagy bármely más kereskedelempolitikai intézkedés tekintetében, amelyek a kereskedelem eltérülésével fenyegetnek vagy területükön gazdasági nehézségeket okoznak, az adott Fél az ügyet a vegyes bizottság elé terjesztheti, amely, ha szükséges, megfelelő intézkedéseket ajánl az ebből származó esetleges károk elkerülése érdekében.

(2) Amennyiben eltérés történik, vagy gazdasági nehézségek merülnek fel, és az érintett Fél úgy ítéli meg, hogy azonnali beavatkozásra van szükség, maga az adott Fél megteheti a szükséges felügyeleti vagy védintézkedéseket a vegyes bizottság haladéktalan tájékoztatásával; a vegyes bizottság az említett intézkedés módosítását vagy megszüntetését ajánlhatja.

(3) Ilyen intézkedések választása esetén elsőbbséget kell biztosítani azoknak, amelyek a legkevésbé zavarják a vámunió működését és különösen a kereskedelem normális fejlődését.







II. CÍM

A vámunió hatálya alá nem tartozó termékekre vonatkozó megállapodások

11. cikk

(1) A Harmonizált Rendszer 1–24. árucsoportja alá tartozó olyan termékek, amelyek az Andorrai Hercegségből származnak, a Közösségbe történő behozatal során mentesülnek a behozatali vámok alól.

(2) A származási szabályokat és a közigazgatási együttműködés módszereit a függelék tartalmazza.

12. cikk

(1) A harmadik országokból az Andorrai Hercegség területére behozott árukra alkalmazandó intézkedések nem lehetnek kedvezőbbek a közösségi árukra alkalmazott intézkedéseknél.

(2) A Harmonizált Rendszer 24.02 és 24.03 vámtarifaszáma alá tartozó, a Közösségben feldolgozatlan dohányból előállított olyan termékek, amelyek eleget tesznek a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, az Andorrai Hercegség területére történő behozataluk esetén az Andorrai Hercegségben a harmadik országok ugyanilyen termékeivel szemben alkalmazott vámtétel 60 %-ának megfelelő mértékű kedvezményes vámtételre jogosultak.

▼M5







IIA.

CÍM

MEGEGYEZÉS A BIZTONSÁGI VÁMINTÉZKEDÉSEKRŐL







I.

FEJEZET

A biztonsági vámintézkedések és azok végrehajtásának nyomon követése

12a. cikk

Érintett területek

Ez a cím egyrészről a Közösség vámterületére, másrészről az Andorrai Hercegség vámterületére vonatkozik.

12b. cikk

A közösségi vívmányok elfogadása

(1) Az Andorrai Hercegség elfogadja az Unió által alkalmazott biztonsági vámintézkedéseket. Biztonsági vámintézkedésen azokat a rendelkezéseket kell érteni, amelyek az áruknak a vámterületre történő beléptetése, illetőleg onnan való kiléptetése előtt teendő vámáru-nyilatkozatokra, az engedélyezett gazdálkodókra, valamint a biztonsági vámellenőrzésekre és kockázatkezelésére vonatkoznak, amelyek az Unió területén a mindenkor hatályos vonatkozó vámjogszabályok értelmében alkalmazandók. Az érintett rendelkezések részletes jegyzékét a 17. cikkben említett vegyes bizottság állapítja meg.

(2) A biztonsági vámintézkedések a Harmonizált Rendszer 1–24. árucsoportjába tartozó mezőgazdasági termékekre is alkalmazandók, annak ellenére, hogy azok az Unió és az Andorrai Hercegség közötti vámunió hatályából a 2. cikk értelmében ki vannak zárva.

12c. cikk

Általános alapelvek

(1) A Szerződő Felek vállalják, hogy a harmadik országokból, illetve azokba történő árufuvarozásra a 12b. cikk (1) bekezdésében említett biztonsági vámintézkedéseket alkalmazzák, és hogy ezáltal külső határaikon egyenértékű szintű biztonságot biztosítanak.

(2) A Szerződő Felek lemondanak arról, hogy a 12b. cikk (1) bekezdésében említett biztonsági vámintézkedéseket az áruknak a vámterületeik közötti fuvarozásakor alkalmazzák.

(3) Mielőtt a Szerződő Felek harmadik országokkal a biztonsági vámintézkedések tárgykörében bármilyen megállapodást kötnének, egyeztetnek egymással annak érdekében, hogy a kérdéses megállapodás összhangban legyen ezzel a megállapodással, különösen akkor, ha a tervezett megállapodás az ebben a címben meghatározott biztonsági vámintézkedésektől eltérő rendelkezéseket tartalmaz.

12d. cikk

Az áru beléptetése, illetve kiléptetése előtti nyilatkozat benyújtásának helye

(1) Az áru beléptetése előtti nyilatkozatot annak a Szerződő Félnek az illetékes hatóságához kell benyújtani, amelynek vámterületére a harmadik országból érkező árut beszállítják. Ez a hatóság a szóban forgó nyilatkozatban feltüntetett adatok alapján elvégzi a kockázatelemzést és a biztonsági szempontból szükségesnek ítélt vámellenőrzéseket, akkor is, ha ezeket az árukat a másik Szerződő Félnek szánják.

(2) Az áru kiléptetése előtti nyilatkozatot annak a Szerződő Félnek az illetékes hatóságához kell benyújtani, amelynek vámterületén a harmadik országba történő kivitelhez kapcsolódó, illetve – adott esetben – a harmadik országba történő kiléptetéshez kapcsolódó alakiságokat elvégzik. Az illetékes hatóság az említett nyilatkozatban feltüntetett adatok alapján elvégzi a kockázatelemzést és a biztonsági szempontból szükségesnek ítélt ellenőrzéseket.

(3) Amennyiben az árut az egyik Szerződő Fél vámterületéről a másik Szerződő Fél vámterületén keresztül juttatják el egy harmadik országba, az áru kiléptetése előtti nyilatkozatot kizárólag ez utóbbi Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező hatóságához kell benyújtani.

12e. cikk

Biztonsági vámellenőrzések és a biztonsággal kapcsolatos kockázatkezelés

(1) A biztonsági vámellenőrzések céljára mindkét Szerződő Fél kockázatkezelési keretrendszert, kockázati kritériumokat és biztonsági szempontból kiemelt fontosságú vámellenőrzési területeket határoz meg.

(2) A Szerződő Felek elismerik a biztonsággal kapcsolatos kockázatkezelési rendszereik egyenértékűségét.

(3) A Szerződő Felek együttműködnek:

— a kockázatelemzésük és a biztonsági vámellenőrzések hatékonyságának javítását és erősítését lehetővé tevő információcsere érdekében, és

— a közös kockázatkezelési keretrendszer, a közös kockázati kritériumok, valamint a közös kiemelt ellenőrzési területek megfelelő határidőn belül történő meghatározása, továbbá a közös kockázatkezelés végrehajtásához szükséges számítógépes rendszer bevezetése érdekében.

(4) A vegyes bizottság elfogad minden olyan rendelkezést, amely e cikk alkalmazásához szükséges.

12f. cikk

A biztonsági vámintézkedések végrehajtásának nyomon követése

(1) A vegyes bizottság meghatározza, hogy a Szerződő Felek hogyan kövessék nyomon e cím végrehajtását és hogyan ellenőrizzék a biztonsági vámintézkedéseknek történő megfelelést.

(2) Az említett nyomon követés többek között az alábbiak szerint történhet:

— az ebben a címben foglaltak végrehajtásának és különösen a biztonsági vámintézkedések egyenértékűségének rendszeres értékelése,

— felülvizsgálat a cím alkalmazásának javítása vagy rendelkezéseinek módosítása, s ezáltal célkitűzéseinek fokozottabb teljesítése céljából,

— a két Szerződő Fél szakértői közötti tematikus értekezletek szervezése és a közigazgatási eljárások ellenőrzése, helyszíni látogatások révén is.

(3) A vegyes bizottság gondoskodik arról, hogy az e cikk végrehajtása céljából hozott intézkedések tiszteletben tartsák az érintett gazdasági szereplők jogait.

12g. cikk

Információcsere az engedélyezett gazdálkodókról

Az Európai Bizottság és a hatáskörrel rendelkező andorrai hatóságok biztonsági okokból egymással rendszeresen közlik engedélyezett gazdálkodóik azonosító adatait, beleértve a következő információkat is:

a) gazdálkodói azonosító szám (Trader Identification Number – TIN), a gazdasági szereplők nyilvántartására és azonosítására (Economic Operator Registration and Identification – EORI) vonatkozó jogszabálynak megfelelő formátumban;

b) az engedélyezett gazdálkodó neve és címe;

c) azon okirat száma, amellyel az engedélyezett gazdálkodói státust megadták;

d) jelenlegi státus (fennáll, felfüggesztve, visszavonva);

e) a státus módosulásának időszakai;

f) a tanúsítvány hatálybalépésének időpontja;

g) a tanúsítványt kiállító hatóság.

12h. cikk

A szakmai titoktartás és a személyes adatok védelme

A Szerződő Felek által az e címmel bevezetett intézkedések keretében egymásnak átadott információk esetében a szakmai titoktartás és a személyes adatok az információt fogadó Szerződő Fél területén e tárgyban alkalmazandó jog szerinti védelemben részesülnek.

Az említett információk különösen nem adhatók át másnak, mint az érintett Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező hatóságainak, és azokat e hatóságok nem használhatják fel az e megállapodásban meghatározottaktól eltérő célokra.







II.

FEJEZET

A megegyezés irányítása

12i. cikk

A jog továbbfejlesztése

(1) Amikor az Unió új szabályozást dolgoz ki a biztonsági vámintézkedések területén, nem hivatalosan kikéri andorrai szakértők véleményét.

(2) Az Unió megfigyelői minőségben és az őket érintő pontok vonatkozásában az andorrai szakértőknek lehetőséget biztosít arra, hogy részt vegyenek a Vámkódex Bizottság ülésein; a Vámkódex Bizottság az Európai Bizottságot segíti végrehajtási hatáskörei gyakorlásában a IIa. címben érintett tárgykörökben. Az 1/2003/EK–Andorra vegyes bizottsági határozat ( 1 ) 66–68. cikkében foglalt rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók.

(3) Amikor az Európai Bizottság az Európai Parlament és/vagy az Európai Unió Tanácsa elé terjeszti javaslatát, illetőleg a tagállamok elé terjeszti végrehajtási intézkedései tervezetét, az Andorrai Hercegségnek is másolatot küld.

Bármelyik Szerződő Fél kérésére a vegyes bizottság keretében előzetes véleménycserére kerül sor.

(4) Az új uniós jogszabályok elfogadását megelőző szakaszban a Szerződő Felek – egyikük kérelmére – folyamatos tájékoztatási és egyeztetési eljárás keretében ismét konzultálnak egymással a vegyes bizottság keretében.

(5) A tájékoztatási és egyeztetési szakasz folyamán a Szerződő Felek együttműködnek annak elősegítése érdekében, hogy a folyamat végén a Szerződő Felek egyidejűleg alkalmazzák az (1) bekezdésben említett új szabályozást.

12j. cikk

Harmadik országokkal kötött megállapodások

A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az egyik Szerződő Fél által az e megállapodás IIa. címe alá tartozó valamely területen harmadik országgal kötött megállapodások nem keletkeztethetnek kötelezettségeket a másik Szerződő Fél számára, kivéve, ha a vegyes bizottság ettől eltérően határoz.

12k. cikk

Az egyensúly helyreállítására irányuló intézkedések

(1) Bármelyik Szerződő Fél – a vegyes bizottság keretében való egyeztetés után – megfelelő intézkedéseket hozhat az egyensúly helyreállítására, beleértve a IIa. címben foglalt rendelkezések alkalmazásának felfüggesztését is, ha megállapítása szerint a másik Szerződő Fél e rendelkezések feltételeit nem tartja be, vagy ha a biztonsági vámintézkedések egyenértékűsége már nem biztosított.

Ha bármely késlekedés veszélyeztethetné a biztonsági vámintézkedések hatásosságát, előzetes egyeztetés nélkül ideiglenes védintézkedések rendelhetők el, feltéve, hogy az említett intézkedések meghozatala után haladéktalanul egyeztetések kezdődnek.

(2) Ha a Szerződő Felek vámintézkedéseinek egyenértékűsége annak következtében nincs többé biztosítva, hogy a 12i. cikkben említett új szabályozást az Andorrai Hercegség nem fogadja el, akkor az Unió felfüggesztheti a IIa. cím rendelkezéseinek alkalmazását, kivéve, ha további alkalmazásuk lehetséges módjainak vizsgálata után a vegyes bizottság másképpen határoz.

(3) A fent említett intézkedések hatályának és időtartamának a helyzet rendezéséhez és az ebből a címből eredő jogok és kötelezettségek közti megfelelő egyensúly biztosításához szükséges mértékre kell korlátozódnia. Bármelyik Szerződő Fél kérheti a vegyes bizottságtól, hogy folytasson egyeztetéseket a kérdéses intézkedések arányosságáról. Ha a vegyes bizottság nem tudja rendezni a jogvitát, adott esetben úgy határozhat, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerinti választott bírósági eljáráshoz folyamodik. Ennek keretében nem rendezhetők az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek értelmezésével kapcsolatos kérdések.







III.

FEJEZET

Vegyes rendelkezések a biztonsági vámintézkedésekre vonatkozó megegyezést illetően

12l. cikk

Felülvizsgálat

Ha valamelyik Szerződő Fél e megállapodás felülvizsgálatát kívánja, akkor e célból javaslatot kell terjesztenie a másik Szerződő Fél elé. A felülvizsgálat a Szerződő Felek belső eljárásainak lezárultát követően lép hatályba.

▼B







III. CÍM

Közös rendelkezések

13. cikk

(1) A Szerződő Felek között fennálló, és a Szerződő Felek országainak egyikéből érkező utazók személyi poggyászában található árukra alkalmazandó, az utazók által behozott árukra kivetett behozatali vámok, forgalmi adó és jövedéki adó alóli mentességek megegyeznek a Közösség által jelenleg harmadik országok tekintetében alkalmazottakkal, feltéve, hogy ezeknek az áruknak a behozatala szigorúan nem kereskedelmi céllal történik.

(2)







— tejpor 2,5 kilogramm — sűrített tej 3 kilogramm — friss tej 6 kilogramm — vaj 1 kilogramm — sajt 4 kilogramm — cukor és édességek 5 kilogramm — hús 5 kilogramm.

(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve és feltéve, hogy az árukat az egyik Szerződő Fél hazai piaci feltételei szerint szerezték be, valamint azok megfelelnek a fenti feltételeknek:

— az I. cím alá tartozó árukra alkalmazandó mentességek teljes értékét személyenként, a Közösség által a harmadik országokból érkező utazóknak biztosított mentességi érték háromszorosában kell megállapítani,

— a következő mennyiségi korlátokat kell alkalmazni az alább felsorolt árukra: —



a) dohánytermékek cigaretta 300 darab vagy szivarka 150 darab (egyenként 3 grammnál nem nagyobb súlyú szivar) vagy szivar 75 darab vagy pipadohány 400 gramm b) alkohol és alkoholtartalmú italok — párlatok és szeszes italok 22-nél nagyobb térfogatszázalék alkoholtartalommal; nem denaturált etil-alkohol 80 vagy nagyobb térfogatszázalék alkoholtartalommal, 1,5 liter összesen vagy — párolt szeszes italok, bor vagy alkohol alapú aperitifek, rum, szaké vagy hasonló, 22 térfogatszázalékot meg nem haladó alkoholtartalmú italok, pezsgő, likőrbor 3 liter összesen és — nem pezsgő bor 5 liter összesen c) parfüm 75 gramm és kölnivíz 3/8 liter d) kávé 1 000 gramm vagy kávékivonatok és -esszenciák 400 gramm e) tea 200 gramm vagy teakivonatok és -esszenciák 80 gramm

(4) A (3) bekezdés második francia bekezdésében meghatározott mennyiségi korlátok keretein belül az ott felsorolt áruk értékét az (1) bekezdésben említett mentességek meghatározásánál figyelmen kívül kell hagyni.

14. cikk

A Szerződő Felek tartózkodnak bármilyen, az egyik Szerződő Fél termékei és a másik Szerződő Fél hasonló termékei közötti közvetlen vagy közvetett megkülönböztetéshez vezető, hazai adóra vonatkozó intézkedéstől vagy gyakorlattól.

Az egyik Szerződő Fél területére elküldött termékek a közvetlenül vagy közvetetten kiszabott díjak összegénél magasabb összegű hazai díjvisszatérítésre nem jogosítanak fel.

15. cikk

(1) A 11. cikk (2) bekezdésében és a 17. cikk (8) bekezdésében meghatározott együttműködésen felül a Szerződő Feleknek a Megállapodás rendelkezéseinek a végrehajtásáért felelős közigazgatási hatóságai a rendelkezések betartása érdekében egyéb ügyekben kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazására vonatkozó intézkedéseket a 17. cikkben említett vegyes bizottság határozza meg.

16. cikk

A Megállapodás nem zárja ki a behozatalra, a kivitelre vagy a tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat vagy korlátozásokat, amelyeket a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, állatok vagy növények egészségének és életének védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme, az ipari vagy kereskedelmi tulajdon védelme vagy az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályok indokolnak. Az ilyen a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek az önkényes megkülönböztetés eszközei, vagy nem jelenthetnek a Szerződő Felek között rejtett kereskedelmi korlátozást.

17. cikk

(1) Vegyes bizottságot kell létrehozni, amely felelős e Megállapodás igazgatásáért és biztosítja annak megfelelő végrehajtását. Ebből a célból ez a bizottság ajánlásokat fogalmaz meg. A Megállapodásban előírt esetekben pedig határozatokat hoz. A határozatok végrehajtásáról a Szerződő Felek saját jogszabályaikkal összhangban gondoskodnak.

(2) A Megállapodás megfelelő végrehajtása céljából a Szerződő Felek információkat cserélnek és bármely fél kérelmére konzultálnak egymással a vegyes bizottságban.

(3) A vegyes bizottságnak ki kell dolgoznia saját eljárási szabályzatát.

(4) A vegyes bizottság egyrészről a Közösség képviselőiből, másrészről az Andorrai Hercegség képviselőiből áll.

(5) A vegyes bizottság közös megegyezéssel hozza meg határozatait.

(6) A vegyes bizottság elnöki tisztét a Szerződő Felek felváltva töltik be az eljárási szabályokban meghatározott megállapodásokkal összhangban.

(7) A vegyes bizottság a bármely Szerződő Fél által a tervezett ülés időpontját legalább egy hónappal megelőzően benyújtott kérelemre ül össze. Amennyiben a vegyes bizottság a 10. cikk alapján ül össze, az ülést a kérelem benyújtását követő nyolc munkanapon belül össze kell hívni.

(8) Az (1) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban a vegyes bizottság a 3. és a 4. cikk alkalmazása céljából, a tagállamok közötti kereskedelem tekintetében a Közösség által elfogadott módszereket alapul véve meghatározza a közigazgatási együttműködés módjait; valamint módosíthatja a 11. cikkben említett, a függelékben található rendelkezéseket.

18. cikk

(1) A Szerződő Felek között a Megállapodás értelmezésére vonatkozóan felmerülő bármely jogvitát a vegyes bizottság elé kell terjeszteni.

(2) Amennyiben a vegyes bizottságnak a soron következő ülésén nem sikerül rendezni a jogvitát, bármely fél értesítheti a másikat választottbíró kijelöléséről; a másik Fél ezt követően köteles két hónapon belül egy második választottbírót kijelölni.

A vegyes bizottság jelöli ki a harmadik választottbírót.

A választottbírák határozatukat többségi szavazással hozzák meg.

A jogvitában érintett mindkét Fél köteles megtenni azokat az intézkedéseket, amelyek a választottbírák által hozott határozat végrehajtásának biztosítása érdekében szükségesek.

19. cikk

A Megállapodás által szabályozott kereskedelemben:

— az Andorrai Hercegség által a Közösséggel szemben alkalmazott intézkedések nem idézhetnek elő hátrányos megkülönböztetést a tagállamok, azok állampolgárai vagy vállalatai között,

— a Közösség által az Andorrai Hercegséggel szemben alkalmazott megállapodások nem idézhetnek elő hátrányos megkülönböztetést az andorrai állampolgárok vagy társaságok között.







IV. CÍM

Általános és záró rendelkezések

20. cikk

Ez a Megállapodás határozatlan időre jön létre. A hatálybalépésétől számított öt éven belül a Felek konzultációkat kezdenek a Megállapodás alkalmazása eredményeinek vizsgálatáról, és amennyiben szükséges, a vizsgálatok fényében a Megállapodás módosításáról szóló tárgyalások megkezdéséről.

21. cikk

Bármelyik Szerződő Fél felmondhatja ezt a Megállapodást a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján. Ebben az esetben a Megállapodás az értesítés időpontjától számított hat hónap elteltével hatályát veszti.

22. cikk

Ezt a Megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a Szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről az Andorrai Hercegség területén.

23. cikk

A Megállapodás I. és II. melléklete, valamint a függelék a Megállapodás szerves részét képezi.

24. cikk

(1) Ez a Megállapodás 1990. július 1-jén lép hatályba azzal a feltétellel, hogy a Szerződő Felek ezt az időpontot megelőzően kölcsönösen értesítették egymást a hatálybalépéshez szükséges eljárások befejezéséről.

(2) Ez a Megállapodás az (1) bekezdésben előírt értesítés megküldésnek hónapját követő második hónap első napján lép hatályba.

(3) Amennyiben a (2) bekezdést alkalmazzák, a Megállapodás különböző rendelkezéseiben található 1991. január 1-jei dátum helyébe az 1991. július 1-jei dátum lép.

25. cikk

E Megállapodás rendelkezései a Közösség, és különösen Franciaország és Spanyolország által a Megállapodás hatálybalépését megelőzően, az Andorrai Hercegséggel folytatott 1867-es levélváltások szerint alkalmazott rendelkezések helyébe lépnek.

26. cikk

Ez a Megállapodás két-két eredeti példányban angol, dán, francia, görög, holland, katalán, német, olasz, portugál és spanyol nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

I. MELLÉKLET

A 8. cikk (1) bekezdésében említett vámhivatalok jegyzéke

— TOULOUSE PORTET

— L'HOSPITALET-PAS DE LA CASE

— LA TOUR DE CAROL

— PERPIGNAN

— MADRID

— BARCELONA

▼M1 —————

▼B

— FARGA DE MOLES

▼M1

— TOULOUSE-BLAGNAC

▼B

II. MELLÉKLET

Az Andorrai Hercegségnek a Megállapodás értelmében elfogadott kereskedelempolitikai rendelkezései tekintetében és annak érdekében, hogy az Andorrában fogyasztásra kerülő termékek behozatalát ezek az előírások ne érintsék hátrányosan, a vegyes bizottság az Andorrai Hercegség kérelmére eltérésekről határozhat; ezek az eltérések olyan közös kereskedelempolitikai szempontokat is tartalmazhatnak, amelyek nem vonatkoznak a Közösség valamennyi tagállamára.

A Bizottság közli az andorrai hatóságokkal a Közösség külkereskedelmében alkalmazandó megállapodásokkal kapcsolatos releváns információkat.

A Közösség nyilatkozata a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékekkel kapcsolatban

Ez a Megállapodás nem érinti a Közösségnek a közösségi mezőgazdasági termékek vagy a feldolgozott mezőgazdasági termékek exportjára vonatkozó közösségi visszatérítéseket.

Együttes nyilatkozat

Amennyiben a Megállapodás rendelkezései, különösen a vámokra, a vámokkal azonos hatású díjakra, a mennyiségi korlátozásokra, az azokkal azonos hatású intézkedésekre, a behozatallal, kivitellel vagy a tranzitárukkal kapcsolatos tilalmakra vonatkozó rendelkezések megfelelnek az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseinek, a Szerződő Felek képviselői a vegyes bizottság keretei között kötelezik magukat, hogy a Megállapodás hatályán belül azonos módon értelmezik az előbbi rendelkezéseket, ugyanúgy, mint ahogy az utóbbi rendelkezéseket értelmezik az Európai Gazdasági Közösségen belül folytatott kereskedelemben.

Az Andorrai Hercegség nyilatkozata

Az Andorrai Hercegség kötelezi magát, hogy egyrészről a whiskyre, az abszintra és az ánizs alapú aperitifekre, valamint másrészről más alkoholtartalmú italokra és aperitifekre kivetett behozatali vámok és adók tekintetében nem alkalmaz semmiféle megkülönböztetést.

Együttes nyilatkozat

A vegyes bizottság megvizsgálja, és törekszik arra, hogy megoldást találjon a Szerződő Felek közötti kereskedelemben a műszaki szabványok ellenőrzése és igazolása tekintetében felmerülő bármely problémára.

▼M6

Függelék

a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről

TARTALOMJEGYZÉK I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Fogalommeghatározások II. CÍM A „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA 2. cikk Általános feltételek 3. cikk Kétoldalú származási kumuláció 4. cikk Teljes egészében előállított termékek 5. cikk Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek 6. cikk Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás 7. cikk Minősítési egység 8. cikk Készletek 9. cikk Semleges elemek III. CÍM TERÜLETI FELTÉTELEK 10. cikk A területiség elve 11. cikk Közvetlen szállítás 12. cikk Kiállítások IV. CÍM VÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY VÁMMENTESSÉG 13. cikk Vámvisszatérítés vagy vámmentesség tilalma V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS 14. cikk Általános feltételek 15. cikk Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítására vonatkozó eljárás 16. cikk Utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítvány 17. cikk EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának kiállítása 18. cikk EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítása korábban kiállított vagy készült származási igazolás alapján 19. cikk Könyvelés szerinti elkülönítés 20. cikk A származási nyilatkozat kiállításának feltételei 21. cikk Elfogadott exportőr 22. cikk Származási igazolás érvényessége 23. cikk Származási igazolás benyújtása 24. cikk Mentesség a származási igazolás alól 25. cikk Igazoló okmányok 26. cikk A származási igazolás és az igazoló okmányok megőrzése 27. cikk Ellentmondások és alaki hibák 28. cikk Euróban kifejezett összegek IV. CÍM AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDSZEREI 29. cikk Igazgatási együttműködés 30. cikk A származási igazolás ellenőrzése 31. cikk Vitarendezés 32. cikk Szankciók 33. cikk Vámszabad területek VII. CÍM CEUTA ÉS MELILLA 34. cikk A függelék alkalmazása 35. cikk Különös feltételek VIII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. cikk A függelék módosítása A mellékletek listája I. melléklet Bevezető megjegyzések a II. melléklet szerinti listához II. melléklet A nem származó anyagokon a gyártott termék származóvá minősítése érdekében végzett megmunkálások vagy feldolgozások listája III. melléklet Az EUR.1 szállítási bizonyítvány és az EUR.1 szállítási bizonyítvány iránti kérelem mintája IV. melléklet A származási nyilatkozat szövege Együttes nyilatkozatok Együttes nyilatkozat a San Marino Köztársaságra vonatkozóan Együttes nyilatkozat a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló függelékben található származási szabályok felülvizsgálatáról







I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E függelék alkalmazásában:

a) „gyártás” : bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést vagy az egyedi műveleteket is;

b) „anyag” : a termék gyártása során felhasznált bármilyen összetevő, alapanyag, alkotóelem vagy alkatrész stb.;

c) „termék” : az előállított termék, abban az esetben is, ha azt későbbi felhasználásra szánják egy másik gyártási műveletben;

d) „áruk” : anyagok és termékek egyaránt;

e) „vámérték” : az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással összhangban megállapított érték;

f) „gyártelepi ár” : a fél területén működő gyártónak a gyártelepen fizetett ár, akinek a vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást elvégezték, feltéve, hogy az ár magában foglalja az összes felhasznált anyagnak az előállított termék kivitele esetén visszatérítendő vagy visszatéríthető mindennemű belső adóval csökkentett értékét;

g) „anyagok értéke” : a felhasznált nem származó anyagok behozatalkor érvényes vámértéke, vagy ha ez nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az exportáló fél területén fizetett első megállapítható ár;

h) „származó anyagok értéke” : a szóban forgó anyagoknak a g) pontban meghatározottak szerinti értéke értelemszerűen alkalmazva;

i) „hozzáadott érték” : a valamely másik fél területéről származó valamennyi olyan beépített anyag vámértékével csökkentett gyártelepi ár, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, illetve amennyiben a vámérték nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az exportáló fél területén fizetett első megállapítható ár;

j) „árucsoport” és „vámtarifaszám” : az e függelékben Harmonizált Rendszerként vagy HR-ként említett Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszert alkotó nómenklatúrában használt árucsoportok és vámtarifaszámok (négyjegyű kódok);

k) „besorolás” : egy terméknek vagy anyagnak adott vámtarifaszám alá történő besorolása;

l) „szállítmány” : egyetlen exportőr által egyetlen címzettnek egyidejűleg megküldött termékek vagy az exportőrtől az címzetthez történő szállítást igazoló egyetlen fuvarokmánnyal, illetve ennek hiányában egyetlen számlával dokumentált termékek;

m) „területek” : a felségvizeket is magukban foglaló területek;

n) „fél” : az Európai Unió egy, több vagy valamennyi tagállama, az Európai Unió vagy Andorra;

o) „vámhatóságok” : az Európai Unió esetében az európai uniós tagállamok bármely vámhatósága.







II. CÍM

A „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk

Általános feltételek

A megállapodás 11. cikke (1) bekezdésének végrehajtása során a következő termékek minősülnek valamelyik fél területéről származónak:

a) a teljes egészében valamely fél területén előállított termékek a 4. cikk értelmében;

b) a valamely fél területén előállított és olyan anyagokat tartalmazó termékek, amelyek nem ott lettek teljes egészében előállítva, feltéve, hogy a szóban forgó anyagokat az 5. cikk értelmében a fél területén kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonták.

3. cikk

Kétoldalú származási kumuláció

A 2. cikktől eltérve, a felek valamelyikének területéről származó anyagokat a másik fél területéről származónak kell tekinteni, amennyiben ott előállított termékekbe építették be azokat. Nem szükséges, hogy az ilyen anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson essenek át, amennyiben a 6. cikkben említetteken túlmenő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át.

4. cikk

Teljes egészében előállított termékek

(1) Teljes egészében valamely fél területén előállítottnak minősülnek:

a) a valamely fél területén a föld mélyéből vagy a tengerfenékről kitermelt ásványi termékek;

b) a valamely fél területén betakarított növényi termékek;

c) a valamely fél területén született és felnevelt élő állatok;

d) a valamely fél területén nevelt élő állatokból származó termékek;

e) a valamely fél területén folytatott vadászatból vagy halászatból származó termékek;

f) a valamely exportáló fél hajóival, a felségvizein kívül a tengerből kinyert tengeri halászati termékek, illetve más, tengerből származó termékek;

g) a valamely fél feldolgozóhajóin a kizárólag az f) pontban említett termékekből előállított termékek;

h) a kizárólag nyersanyagok visszanyerésére alkalmas, a valamely fél területén összegyűjtött használt cikkek;

i) a valamely fél területén végzett gyártási műveletekből visszamaradó hulladék és selejt;

j) a valamely fél felségvizein kívüli tengerfenék talajából vagy altalajából kinyert termékek, feltéve, hogy az említett fél kizárólagos joggal bír a szóban forgó talajból vagy altalajból történő kitermelésre;

k) a kizárólag az a)–j) pontban meghatározott árukból valamely fél területén előállított áruk.

(2) Az (1) bekezdés f) és g) pontjában említett „hajó” és „feldolgozóhajó” kifejezések csak olyan hajókra és feldolgozóhajókra vonatkoznak,

a) amelyeket az Európai Unió valamely tagállamában vagy Andorrában lajstromoztak vagy vettek nyilvántartásba;

b) amelyek az Európai Unió valamely tagállamának vagy Andorrának a lobogója alatt közlekednek;

c) amelyek legalább 50 %-ban európai uniós vagy andorrai állampolgárok tulajdonában vannak, vagy olyan vállalat tulajdonát képezik, amelynek székhelye az Európai Unió valamely tagállamában vagy Andorrában van, és amelynek vezetője vagy vezetősége, igazgatótanácsának vagy felügyelőbizottságának elnöke, valamint e testületek tagjainak többsége európai uniós vagy andorrai állampolgár, továbbá – társulások vagy korlátolt felelősségű társaságok esetében – amelyek tőkéjének legalább a felével az Európai Unió valamely tagállama vagy Andorra, illetve annak köztestületei vagy állampolgárai rendelkeznek;

d) amelyek kapitánya és tisztjei európai uniós vagy andorrai állampolgárok; valamint

e) amelyek legénységének legalább 75 %-a európai uniós vagy andorrai állampolgárokból áll.

5. cikk

Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek

(1) A 2. cikk alkalmazásában a nem teljes egészében előállított termékek az e függelék II. mellékletének listájában megállapított feltételek teljesülése esetén minősülnek kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak.

Az említett feltételek meghatározzák azt a megmunkálást vagy feldolgozást, amelyet a gyártás során a felhasznált nem származó anyagokon el kell végezni, és amely csak az ilyen anyagokra vonatkozik. Ebből következően, ha egy terméket, amely megszerezte a származó helyzetet azáltal, hogy eleget tett a listán megállapított feltételeknek, felhasználnak egy másik termék gyártása során, akkor nem vonatkoznak rá az arra a termékre vonatkozó feltételek, amelybe beépítették, és azok a nem származó anyagok nem veendők figyelembe, amelyeket a gyártása során esetleg felhasználtak.

(2) Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére, azok a nem származó anyagok, amelyek az e függelék II. mellékletének listájában meghatározott feltételek értelmében nem lennének felhasználhatók más termék gyártásában, mégis felhasználhatók, feltéve, hogy:

a) összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 10 %-át;

b) e bekezdés alkalmazása során nem haladják meg a listán meghatározott, a nem származó anyagokra vonatkozó legmagasabb százalékos értékeket.

(3) Az (1) és a (2) bekezdést a 6. cikk rendelkezéseire figyelemmel kell alkalmazni.

6. cikk

Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás

(1) A (2) bekezdés sérelme nélkül a „származó termék” minősítés megszerzéséhez nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni a következőket, függetlenül attól, hogy az 5. cikk feltételei teljesülnek-e:

a) a szállítás és tárolás során a termékek állagának megőrzését biztosító műveletek;

b) csomagok megosztása és összeállítása;

c) mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása;

d) textíliák vasalása vagy mángorlása;

e) egyszerű festési és fényezési műveletek;

f) gabonafélék és rizs hántolása, részleges vagy teljes fehérítése, koptatása és fényezése;

g) cukor színezését vagy formázását szolgáló műveletek;

h) gyümölcsök, diófélék és zöldségek hámozása, magozása és héjazása;

i) élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás;

j) szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás (ideértve készletek összeállítását is);

k) palackba, konzervdobozba, üvegbe, flakonba, zsákba, ládába, dobozba való egyszerű belehelyezés, kartonra vagy táblára való rögzítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet;

l) jelölések, címkék, logók és más hasonló megkülönböztető jelzések termékekre vagy azok csomagolására való felhelyezése vagy nyomtatása;

m) különböző vagy azonos fajtájú termékek egyszerű vegyítése;

n) cukor vegyítése bármely anyaggal;

o) árucikk-alkatrészek egyszerű összeszerelése teljes árucikké vagy termékek részekre bontása;

p) az a)–o) pontban meghatározott két vagy több művelet kombinációja;

q) állatok levágása.

(2) Egy adott terméken a valamely fél területén elvégzett összes műveletet figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy a terméken végzett megmunkálás vagy feldolgozás az (1) bekezdés értelmében nem kielégítőnek minősül-e.

7. cikk

Minősítési egység

(1) E függelék rendelkezéseinek alkalmazásában a minősítési egység az az adott termék, amely a Harmonizált Rendszer nómenklatúrája szerinti besorolás meghatározásakor alapegységnek minősül.

Ebből következően:

a) amikor egy terméket a Harmonizált Rendszer alapján egyetlen vámtarifaszám alá besorolt áruk csoportja vagy halmaza alkot, akkor az egész együtt alkotja a minősítési egységet;

b) amikor egy szállítmány a Harmonizált Rendszer azonos vámtarifaszáma alá sorolt több azonos termékből áll, e függelék rendelkezéseinek alkalmazásakor minden egyes terméket egyedileg kell figyelembe venni.

(2) Amennyiben – a Harmonizált Rendszer 5. általános szabálya alapján – besorolási szempontból a csomagolás a termék részét képezi, akkor azt a származás meghatározásakor is figyelembe kell venni.

8. cikk

Készletek

A Harmonizált Rendszer 3. általános szabálya szerint meghatározott készleteket származónak kell tekinteni, ha az azokat alkotó összes termék származó. Mindazonáltal, ha egy készlet származó és nem származó termékekből áll, a készletet mint egészet származónak kell tekinteni, feltéve, hogy a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

9. cikk

Semleges elemek

Valamely termék származó helyzetének meghatározásához nem szükséges meghatározni a gyártása során esetlegesen felhasznált alábbi áruk származását:

a) energia és tüzelőanyag;

b) létesítmények és berendezések;

c) gépek és szerszámok;

d) olyan áruk, amelyek nem épülnek be, és amelyeket nem is szándékoznak beépíteni a termék végső összetételébe.







III. CÍM

TERÜLETI FELTÉTELEK

10. cikk

A területiség elve

(1) A 3. cikkben, valamint az e cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések kivételével a II. címben meghatározott, származóvá minősítésre vonatkozó feltételeknek megszakítás nélkül teljesülniük kell valamely fél területén.

(2) A 3. cikkben foglaltak kivételével, amennyiben a valamely szerződő fél területéről más országba exportált származó árukat visszaszállítják, azokat nem származónak kell tekinteni, kivéve, ha a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy:

a) a visszaszállított áruk megegyeznek a kivitt árukkal; valamint

b) a visszaszállított árukon az adott országban vagy a kivitel során az állaguk megőrzéshez szükséges műveleten kívül semmilyen egyéb műveletet nem végeztek.

(3) A II. címben meghatározott feltételek szerinti származóvá minősítést nem érinti a valamely fél területéről exportált és oda később visszaimportált anyagokon a szóban forgó fél területén kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás, feltéve, hogy:

a) az exportált anyagokat teljes egészében valamely fél területén állították elő, vagy azokat a kivitel előtt a 6. cikkben említett műveleteken túlmenő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonták; valamint

b) a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy i. a visszaimportált árukat az exportált anyagok megmunkálásával vagy feldolgozásával állították elő; valamint ii. az e cikk rendelkezéseinek alkalmazásával a valamely fél területén kívül keletkező teljes hozzáadott érték nem haladja meg azon végtermék gyártelepi árának 10 %-át, amelyre a származó helyzet megállapítását kérik.

(4) A (3) bekezdés alkalmazásában a II. címben meghatározott, a származó helyzet megszerzésére vonatkozó feltételek nem alkalmazhatók a valamely fél területén kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra. Olyan esetekben azonban, amikor a végtermék származó helyzetének a meghatározásához az e függelék II. mellékletében szereplő lista szabályai közül olyannak az alkalmazására kerül sor, amely a összes beépített nem származó anyag maximális értékét határozza meg, az érintett fél területén beépített nem származó termékek teljes értéke, valamint az e cikk rendelkezéseinek alkalmazása során a fél területén kívül keletkező teljes hozzáadott érték együttesen nem haladhatja meg a megállapított százalékos értéket.

(5) A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések alkalmazásának céljából a „teljes hozzáadott érték” a valamely fél területén kívül felmerült összes költség, beleértve az ott beépített anyagok értékét is.

(6) A (3) és (4) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak az olyan termékekre, amelyek nem tesznek eleget az e függelék II. mellékletében szereplő listában felsorolt feltételeknek, vagy amelyeket az 5. cikk (2) bekezdésében rögzített általános tűréshatár alkalmazása mellett lehet csak kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinteni.

(7) Minden olyan megmunkálást vagy feldolgozást, amelyre e cikk rendelkezései vonatkoznak, és amelyre valamely fél területén kívül kerül sor, a passzív feldolgozással kapcsolatos rendelkezések vagy más hasonló rendelkezések alapján kell elvégezni.

11. cikk

Közvetlen szállítás

(1) A megállapodásban előírt preferenciális elbánás kizárólag olyan termékekre vonatkozik, amelyek eleget tesznek e függelék feltételeinek, és amelyeket közvetlenül szállítanak a felek között. Ugyanakkor az egyetlen szállítmányt alkotó termékek átszállíthatók más területeken keresztül is – adott esetben az érintett területeken történő átrakodással vagy ideiglenes raktározással –, feltéve, hogy azok a tranzit- vagy raktározó ország vámhatóságának felügyelete alatt maradnak, valamint a kirakodáson, újbóli berakodáson és az állapotmegőrzésre irányuló bármilyen más műveleten kívül semmilyen más műveleten nem esnek át.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítését az importáló fél vámhatóságaihoz benyújtott alábbi okmányokkal kell bizonyítani:

a) az exportáló féltől a tranzitországon keresztüli áthaladásra vonatkozó egységes fuvarokmány; vagy

b) a tranzitország vámhatóságai által kiállított igazolás, amely: i. tartalmazza a termékek pontos megnevezését, ii. feltünteti a termékek ki- és újbóli berakodásának időpontját és adott esetben a hajóneveket vagy más igénybe vett szállítóeszközöket, valamint iii. tanúsítja a termékek tranzitországban való tartózkodásának feltételeit, vagy

c) a fentiek hiányában bármilyen bizonyító erejű okmány.

12. cikk

Kiállítások

(1) A felek országaitól eltérő országban rendezett kiállításra küldött, majd a kiállítást követően valamely félhez történő bevitel céljára értékesített származó termékek a behozatalkor jogosultak a megállapodás rendelkezései szerinti kedvezményekre, ha a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy:

a) az exportőr a szóban forgó termékeket valamely fél területéről abba az országba szállította, amelyben a kiállítást tartották, és azokat ott ki is állította;

b) az exportőr a termékeket valamely félhez tartozó személy részére értékesítette vagy más módon adta tovább;

c) a termékeket a kiállítás alatt vagy közvetlenül utána ugyanabban az állapotban elszállították, amelyben azokat a kiállításra küldték; valamint

d) a termékeket a kiállításra szállítást követően a kiállításon való bemutatáson kívül semmilyen más célra nem használták.

(2) Az V. címben foglalt rendelkezéseknek megfelelően származási igazolást kell kibocsátani vagy kiállítani, és azt a szokásos módon meg kell küldeni az importáló fél vámhatóságainak. Ezen fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Szükség esetén további okmányszerű igazolást lehet megkövetelni a kiállítás körülményeiről.

(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni minden olyan kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállítás, vásár vagy hasonló nyilvános rendezvény vagy bemutató tekintetében, amelyet nem magáncélból, külföldi termékek boltokban vagy üzlethelyiségekben való értékesítése érdekében szerveznek, és amely során a termékek vámfelügyelet alatt maradnak.







IV. CÍM

VÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY VÁMMENTESSÉG

13. cikk

Vámvisszatérítés vagy vámmentesség tilalma

(1) Azokra a nem származó anyagokra, amelyeket valamely fél területéről származó olyan termékek gyártásában használtak fel, amelyekre az V. cím rendelkezéseivel összhangban származási igazolást bocsátottak vagy állítottak ki, a fél területén nem alkalmazható semmilyen jellegű vámvisszatérítés vagy vámmentesség.

(2) Az (1) bekezdés szerinti tilalom a vámok vagy azokkal azonos hatású díjak részleges vagy teljes visszatérítésével, elengedésével vagy meg nem fizetésével kapcsolatos minden olyan intézkedésre vonatkozik, amelyek a valamely fél területén folyó gyártás során felhasznált anyagokat érintik, amennyiben a visszatérítésre, elengedésre vagy meg nem fizetésre – kifejezetten vagy ténylegesen – az ilyen anyagokból előállított termékek kivitelekor kerül sor, és nem akkor, ha belföldi forgalomra szánják azokat.

(3) A származási igazolás hatálya alá tartozó termékek exportőre köteles a vámhatóságok kérésére bármikor benyújtani minden releváns okmányt annak igazolására, hogy az érintett termékek előállítása során felhasznált nem származó anyagok tekintetében visszatérítésre nem került sor, valamint hogy az ilyen anyagokra vonatkozó valamennyi vámot és azzal azonos hatású díjat megfizették.

(4) Az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezéseit a 7. cikk (2) bekezdése szerinti csomagolás és a 8. cikk szerinti készletet alkotó termékek tekintetében is alkalmazni kell, amennyiben e tételek nem származók.

(5) Az (1)–(4) bekezdés rendelkezései kizárólag olyan anyagok tekintetében alkalmazandók, amelyekre e függelék vonatkozik.







V. CÍM

SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

14. cikk

Általános feltételek

(1) A felek valamelyikének területéről származó termékek a valamely másik fél területére történő behozataluk esetén jogosultak az e megállapodás rendelkezései szerinti kedvezményekre, amennyiben benyújtásra kerül az alábbi származási igazolások valamelyike:

a) az e függelék III. melléklete szerinti mintának megfelelő EUR.1 szállítási bizonyítvány;

b) a 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott esetekben egy, az exportőr által számlán, szállítólevélen vagy bármilyen más kereskedelmi okmányon tett, az adott termékek megnevezését azok azonosítására alkalmas részletességgel tartalmazó nyilatkozat (a továbbiakban: származási nyilatkozat). A származási nyilatkozat szövegét e függelék IV. melléklete határozza meg.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a 24. cikkben meghatározott esetekben az e függelék szerinti származó termékek anélkül jogosultak e megállapodás rendelkezéseiben szereplő kedvezményekre, hogy szükséges volna az e cikk (1) bekezdésében említett származási igazolások bármelyikének benyújtása.

15. cikk

Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítására vonatkozó eljárás

(1) Az EUR.1 szállítási bizonyítványt az exportáló fél vámhatóságai adják ki az exportőr vagy – az exportőr felelősségére – meghatalmazott képviselője által írásban benyújtott kérelemre.

(2) E célból az exportőr vagy meghatalmazott képviselője kitölti mind az e függelék III. melléklete szerinti mintának megfelelő EUR.1 szállítási bizonyítványt, mind a kérelmet. Ezeket a formanyomtatványokat e megállapodás egyik hivatalos nyelvén, az exportáló ország nemzeti jogszabályaival összhangban kell kitölteni. Kézírással történő kiállítás esetén a formanyomtatványokat tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni. Az árumegnevezést az e célra szolgáló rovatban üres sorok kihagyása nélkül kell megadni. Nem teljesen kitöltött rovat esetén az utolsó sor alá vízszintes vonalat kell húzni, az üresen hagyott részt pedig átlós vonallal át kell húzni.

(3) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítását kérelmező exportőr köteles az EUR.1 szállítási bizonyítványt kiállító exportáló fél vámhatóságainak kérésére bármikor benyújtani minden olyan releváns okmányt, amely az adott termékek származó helyzetét, valamint az e függelék egyéb feltételeinek való megfelelését igazolja.

(4) Az (5) bekezdés sérelme nélkül az EUR.1 szállítási bizonyítványt valamely uniós tagállam vagy Andorra vámhatóságai adják ki, ha az adott termékek az Európai Unióból vagy Andorrából származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek az e függelékben foglalt egyéb feltételeknek.

(5) Az EUR.1 szállítási bizonyítványokat kiállító vámhatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy ellenőrizzék a termékek származó helyzetét és az e függelék egyéb feltételeinek való megfelelését. E célból jogukban áll bármely okmányt bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni. Továbbá gondoskodnak arról, hogy a (2) bekezdésben említett formanyomtatványok megfelelően legyenek kitöltve. Külön ellenőrzik, hogy az árumegnevezésre fenntartott helyet a visszaélés minden lehetőségét kizáróan töltötték-e ki.

(6) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállításának dátumát a bizonyítvány 11. rovatában kell megjelölni.

(7) Az EUR.1 szállítási bizonyítványt a vámhatóságok adják ki és a tényleges kivitel lebonyolítását vagy biztosítását követően azonnal az exportőr rendelkezésére bocsátják.

16. cikk

Utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítvány

(1) A 15. cikk (7) bekezdésének sérelme nélkül kivételesen kiállítható EUR.1 szállítási bizonyítvány azon termék kivitelét követően is, amelyre vonatkozik, ha:

a) azt a kivitelkor tévedésből, vétlen mulasztás miatt vagy rendkívüli körülmények előállása folytán nem állították ki; vagy

b) a vámhatóságok számára kielégítő módon bizonyítják, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállításra került, de azt a behozatal során technikai okokból nem fogadták el.

(2) Az (1) bekezdés végrehajtásának céljából az exportőrnek jeleznie kell kérelmében az olyan termékek kivitelének helyét és időpontját, amelyekre az EUR.1 szállítási bizonyítvány vonatkozik, és meg kell jelölnie kérelmének okait.

(3) A vámhatóságok kizárólag akkor adhatnak ki utólag EUR.1 szállítási bizonyítványt, ha ellenőrizték, hogy az exportőr kérelmében megadott adatok megegyeznek a vonatkozó okmányokban foglaltakkal.

(4) Utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványt az alábbi angol nyelvű bejegyzéssel kell ellátni:

„ISSUED RETROSPECTIVELY”.

(5) A (4) bekezdésben említett megjegyzést az EUR.1 szállítási bizonyítvány 7. rovatába kell bejegyezni.

17. cikk

EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának kiállítása

(1) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén az exportőr az azt kiállító vámhatóságtól kérelmezheti, hogy a birtokában lévő kiviteli okmányok alapján másodlatot készítsen.

(2) Az ily módon kiállított másodlatot az alábbi angol nyelvű bejegyzéssel kell ellátni:

„DUPLICATE”.

(3) A (2) bekezdésben említett megjegyzést az EUR.1 szállítási bizonyítvány másolatának 7. rovatába kell bejegyezni.

(4) A másodlaton az eredeti EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítási dátumának kell szerepelnie, és az attól a dátumtól kezdve érvényes.

18. cikk

EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítása korábban kiállított vagy készült származási igazolás alapján

Ha valamely fél területén származó termékeket vonnak vámhivatali ellenőrzés alá, lehetővé kell tenni az eredeti származási igazolás egy vagy több EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal történő helyettesítését annak érdekében, hogy a szóban forgó termékeket vagy azok egy részét a fél területén belül más helyre küldhessék. A helyettesítő EUR.1 szállítási bizonyítvány(oka)t az a vámhivatal állítja ki, amelynek ellenőrzése alá a termékeket helyezték.

19. cikk

Könyvelés szerinti elkülönítés

(1) Amennyiben az azonos és felcserélhető származó és nem származó anyagok elkülönített raktározása jelentős költségekkel vagy tényleges nehézségekkel járna, a vámhatóságok az érintettek írásbeli kérelmére engedélyezhetik az úgynevezett „könyvelés szerinti elkülönítés” módszerének (a továbbiakban: a módszer) alkalmazását az ilyen készletek kezelése során.

(2) A módszernek egy bizonyos referencia-időszakra nézve képesnek kell lennie annak biztosítására, hogy a származónak tekinthető előállított termékek száma annyi legyen, amennyi abban az esetben lett volna, ha a készleteket fizikailag elkülönítik.

(3) A vámhatóságok a szükségesnek ítélt feltételek mellett megadhatják az (1) bekezdésben említett engedélyt.

(4) A módszer alkalmazása és az alkalmazásának nyilvántartása az abban az országban alkalmazandó általános számviteli elvek alapján történik, ahol a terméket előállították.

(5) A módszer kedvezményezettje származási igazolásokat állíthat ki, vagy kérelmezhet a származónak tekinthető termékmennyiségre vonatkozóan. A vámhatóságok kérésére a kedvezményezettnek nyilatkozatot kell tennie arról, hogy a mennyiségeket hogyan kezelték.

(6) A vámhatóságok felügyelik az engedély felhasználását, és ha a kedvezményezett nem megfelelő módon használja fel az engedélyt, vagy elmulasztja az e függelékben előírt valamely egyéb feltétel teljesítését, visszavonhatják azt.

20. cikk

A származási nyilatkozat kiállításának feltételei

(1) A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett származási nyilatkozatot kiállíthatja:

a) a 21. cikk értelmében elfogadott exportőr; vagy

b) az egy vagy több csomagból álló és 6 000 EUR összértéket meg nem haladó, származó terméket tartalmazó szállítmány exportőre.

(2) A (3) bekezdés sérelme nélkül származási nyilatkozatot akkor lehet kiállítani, ha az érintett termékek az Európai Unióból vagy Andorrából származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek e függelék egyéb feltételeinek.

(3) A származási nyilatkozatot tevő exportőrnek képesnek kell lennie arra, hogy az exportáló fél vámhatóságának kérésére bármikor bemutasson minden olyan megfelelő okmányt, amely igazolja az érintett termék származó helyzetét, valamint e függelék egyéb feltételeinek teljesülését.

(4) Az exportőr a származási nyilatkozatot – amelynek szövege e függelék IV. mellékletében található – a számlára, a szállítólevélre vagy más kereskedelmi okmányra rágépelve, rábélyegezve vagy rányomtatva, az említett mellékletben meghatározott nyelvi változatok valamelyikének felhasználásával és az exportáló ország nemzeti jogszabályainak megfelelően teheti meg. A nyilatkozat kézírással történő kiállítása esetén azt tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni.

(5) A származási nyilatkozaton szerepelnie kell az exportőr eredeti, kézzel írt aláírásának. Mindazonáltal nem szükséges, hogy a 21. cikk szerint elfogadott exportőr aláírja a fenti nyilatkozatokat, ha az exportáló fél vámhatóságai előtt írásban teljes felelősséget vállal minden olyan származási nyilatkozatért, amely személyét úgy azonosítja, mintha azt saját kezűleg írta volna alá.

(6) A származási nyilatkozatot az exportőr kiállíthatja az érintett termékek kivitelekor vagy azt követően is, azzal a feltétellel, hogy azt a vonatkozó termékek behozatalát követően legkésőbb két éven belül bemutatja az importáló országban.

21. cikk

Elfogadott exportőr

(1) Az exportáló fél vámhatóságai az e függelék rendelkezéseivel összhangban termékeket rendszeresen szállító bármely exportőr (a továbbiakban: elfogadott exportőr) számára engedélyezhetik, hogy az érintett termékek értékétől függetlenül származási nyilatkozatokat állítson ki. Az ilyen engedélyt kérelmező exportőrnek a vámhatóságok számára kielégítően meg kell adnia a termékek származó helyzetének, valamint e függelék egyéb feltételei teljesítésének igazolásához szükséges minden garanciát.

(2) A vámhatóságok az általuk megfelelőnek ítélt feltételekkel megadhatják az elfogadott exportőri státust.

(3) A vámhatóságok az elfogadott exportőrnek vámengedélyszámot adnak, amelyet fel kell tüntetni a származási nyilatkozaton.

(4) A vámhatóságok ellenőrzik az engedélynek az elfogadott exportőr általi felhasználását.

(5) A vámhatóságok az engedélyt bármikor visszavonhatják. Az engedélyt vissza kell vonni, ha az elfogadott exportőr már nem biztosítja az (1) bekezdés szerinti garanciákat, már nem tesz eleget a (2) bekezdés szerinti feltételeknek, vagy az engedélyt egyéb meg nem engedett módon használja.

22. cikk

Származási igazolás érvényessége

(1) A származási igazolás az exportáló fél területén történő kibocsátás napjától számított négy hónapon át érvényes, és azt az említett időszakban be kell nyújtani az importáló fél vámhatóságai részére.

(2) Azok a származási igazolások, amelyeket az (1) bekezdésben meghatározott végső határidőt követően nyújtanak be az importáló fél vámhatóságai részére, preferenciális elbánás alkalmazása céljából elfogadhatók, ha a végső határidőre való benyújtásuk elmulasztását rendkívüli körülmények indokolták.

(3) A késedelmes benyújtás egyéb eseteiben az importáló fél vámhatóságai elfogadhatják a származási igazolást, amennyiben a terméket a fenti végső határidő letelte előtt bemutatták.

23. cikk

Származási igazolás benyújtása

A származási igazolásokat az importáló fél vámhatóságai részére az adott országban alkalmazandó eljárásoknak megfelelően kell benyújtani. Az említett hatóságok megkövetelhetik a származási igazolás lefordítását, valamint azt is, hogy a behozatali nyilatkozatot az importőr arra vonatkozó nyilatkozata kísérje, hogy a termékek megfelelnek a megállapodás végrehajtásához szükséges feltételeknek.

24. cikk

Mentesség a származási igazolás alól

(1) Magánszemély által magánszemély részére kis csomagként küldött vagy utasok személyes poggyászának részét képező termékek származási igazolás benyújtása nélkül is származó terméknek tekintendők, feltéve, hogy az ilyen termékeket nem kereskedelmi forgalomban hozzák be, az e függelék feltételeinek megfelelő termékként jelentették be, és a bejelentés valóságtartalmához nem fér kétség. A postán küldött termékek esetében a bejelentést a CN22/CN23 vámáru-nyilatkozattal vagy az okmányokhoz csatolt papírlapon lehet megtenni.

(2) Az esetenkénti és kizárólag a címzett, az utas vagy családtagjaik személyes használatára szánt termékek behozatala nem minősül kereskedelmi behozatalnak, ha a termékek jellegéből és mennyiségéből nyilvánvaló, hogy nem kereskedelmi célokat szolgálnak.

(3) Ezenkívül e termékek összértéke kis csomagok esetében nem haladhatja meg az 500 EUR-t, az utasok személyes poggyászának részét képező termékek esetében pedig az 1 200 EUR-t.

25. cikk

Igazoló okmányok

A 15. cikk (3) bekezdésében és a 20. cikk (3) bekezdésében említett, annak bizonyítására szolgáló okmányok, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal vagy származási nyilatkozattal kísért termékek valamely féltől származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek e függelék egyéb feltételeinek, többek között az alábbiak lehetnek:

a) az exportőr vagy a szállító által az adott áruk előállítása érdekében elvégzett eljárások – például számlákban vagy belső könyvelésben található – közvetlen bizonyítékai;

b) a felhasznált anyagok származó helyzetét igazoló, az érintett felek egyikének területén kibocsátott vagy kiállított okmányok, amennyiben azokat a nemzeti jogszabályokkal összhangban használják;

c) az anyagok megmunkálásának vagy feldolgozásának az érintett felek egyikének területén való végzését igazoló, az érintett felek egyikének területén kibocsátott vagy kiállított okmányok, amennyiben azokat a nemzeti jogszabályokkal összhangban használják;

d) a felhasznált anyagok származó helyzetét igazoló EUR.1 szállítási bizonyítványok vagy származási nyilatkozatok, amelyeket e függelékkel összhangban az érintett felek egyikének területén bocsátottak vagy állítottak ki;

e) megfelelő bizonyíték az érintett fél területén kívül végzett, 11. cikk szerinti megmunkálásról vagy feldolgozásról, amely igazolja, hogy az említett cikkben foglalt feltételek teljesültek.

26. cikk

A származási igazolás és az igazoló okmányok megőrzése

(1) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítását kérő exportőr köteles a 15. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat legalább három évig megőrizni.

(2) A származási nyilatkozatot kiállító exportőr köteles legalább három évig megőrizni e származási nyilatkozat másolatát, valamint a 20. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat.

(3) Az exportáló fél EUR.1 szállítási bizonyítványt kiállító vámhatóságai kötelesek a 15. cikk (2) bekezdésében említett kérelmet legalább három évig megőrizni.

(4) Az importáló fél vámhatóságai kötelesek a hozzájuk benyújtott EUR.1 szállítási bizonyítványokat és származási nyilatkozatokat legalább három évig megőrizni.

27. cikk

Ellentmondások és alaki hibák

(1) A származási igazoláson szereplő adatok és a termékek behozatalához szükséges vámkezelés elvégzése céljából a vámhivatalhoz benyújtott okmányokon tett nyilatkozatok között feltárt kisebb eltérések nem teszik a származási igazolást eleve érvénytelenné, ha hitelt érdemlően megállapítást nyer, hogy a szóban forgó okmány megfelel a bemutatott termékeknek.

(2) Az olyan nyilvánvaló alaki hibák, mint például a származási igazoláson előforduló gépelési hibák, nem vonják maguk után szükségszerűen az okmányok visszautasítását, ha a hibák jellegüknél fogva nem teszik kétségessé az okmányon tett nyilatkozat helytállóságát.

28. cikk

Euróban kifejezett összegek

(1) A 20. cikk (1) bekezdésének b) pontja és a 24. cikk (3) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazása érdekében azokban az esetekben, amikor a termékeket eurótól eltérő pénznemben számlázzák, a felek nemzeti pénznemében megadott, az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket az érintett országok mindegyike évente állapítja meg.

(2) A 20. cikk (1) bekezdése b) pontjának és a 24. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseiből származó előnyöket egy szállítmány a számlán szereplő pénznemre hivatkozva élvezi, az érintett ország által rögzített összeg szerint.

(3) A felhasználandó, valamely nemzeti pénznemben kifejezett összegek megegyeznek az október első munkanapján az euróban kifejezett összegeknek az adott pénznemben számított értékével. Az összegeket október 15-ig kell az Európai Bizottsággal közölni, és azok a következő év január 1-jétől alkalmazandók. A vonatkozó összegekről az Európai Bizottság az összes érintett országot tájékoztatja.

(4) Az egyes országok az euróban kifejezett összeg nemzeti pénznemre történő átszámítása eredményeként keletkező összeget kerekíthetik felfelé vagy lefelé. A kerekített összeg legfeljebb 5 %-os mértékben térhet el az átszámítással kapott összegtől. Az egyes országok változtatás nélkül is megtarthatják az euróban kifejezett összeg nemzeti pénznemben kifejezett egyenértékét, amennyiben – a (3) bekezdésben előírt éves kiigazítás időpontjában – ennek az összegnek az átváltása a kerekítések előtt nem haladja meg a 15 %-os emelkedést a nemzeti pénznemben kifejezett egyenérték tekintetében. A nemzetipénznem-egyenérték változatlanul fenntartható, amennyiben az átváltás az egyenérték csökkenését eredményezné.

(5) Az euróban kifejezett összegeket a vegyes bizottság bármely fél kérésére felülvizsgálja. A felülvizsgálat elvégzésekor a vegyes bizottság mérlegeli, hogy kívánatos-e az illető korlátozások hatásainak reálértéken történő fenntartása. E célból határozhat úgy, hogy módosítja az euróban kifejezett összegeket.







VI. CÍM

AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDSZEREI

29. cikk

Igazgatási együttműködés

(1) A felek vámhatóságai az Európai Bizottságon keresztül megküldik egymásnak a vámhivatalaikban az EUR.1 szállítási bizonyítványok kiállításához használt bélyegzők mintáit, valamint az említett bizonyítványok és származási nyilatkozatok ellenőrzéséért felelős vámhatóságaik címét.

(2) E függelék megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a felek kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak illetékes vámigazgatásaikon keresztül az EUR.1 szállítási bizonyítványok és a származási nyilatkozatok hitelességének, valamint az ezekben az okmányokban foglalt adatok helytállóságának ellenőrzésében.

30. cikk

A származási igazolás ellenőrzése

(1) A származási igazolás utólagos ellenőrzését szúrópróba -szerűen vagy akkor kell elvégezni, ha az importáló fél vámhatóságainak alapos oka van kételkedni az okmányok hitelességében, a szóban forgó termékek származó helyzetében vagy az e függelék egyéb feltételeinek való megfelelésében.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazása céljából az importáló fél vámhatóságai visszaküldik az exportáló fél vámhatóságainak az EUR.1 szállítási bizonyítványokat és – ha benyújtásra került – a számlát, valamint a származási nyilatkozatot, illetve ezeknek az okmányoknak a másolatát, és amennyiben szükséges, megadják az ellenőrzés iránti kérelem okát. Az utólagos ellenőrzés iránti kérelem alátámasztására továbbítani kell minden olyan megszerzett okmányt vagy adatot, amely a származási igazolásban szereplő információ helytállóságának hiányára utal.

(3) Az ellenőrzést az exportáló fél vámhatóságai végzik el. E célból jogukban áll bármely bizonyítékot bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni.

(4) Amennyiben az importáló fél vámhatóságai úgy határoznak, hogy a vizsgálat eredményének megérkezéséig felfüggesztik az érintett termékekre vonatkozó preferenciális elbánást, az importőrnek felajánlják a termékek forgalomba bocsátását a szükségesnek ítélt elővigyázatossági intézkedések mellett.

(5) Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat a lehető leghamarabb értesítik annak eredményeiről. Ezen eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy hitelesek-e az okmányok, az érintett termékek a felek egyikének területéről származónak tekinthetők-e, és megfelelnek-e ezen függelék egyéb feltételeinek.

(6) Amennyiben megalapozott kétség merül fel, és nem érkezik válasz az ellenőrzés iránti kérelem időpontjától számított tíz hónapon belül, illetve ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a kérdéses okmány hitelességének vagy a termékek tényleges származásának megállapításához, a kérelmező vámhatóságok – a rendkívüli körülmények fennállása esetének kivételével – megtagadják a preferenciális elbánásra való jogosultság odaítélését.

31. cikk

Vitarendezés

Amennyiben a 30. cikk szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyek nem rendezhetők az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ezen ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a vegyes bizottság elé kell terjeszteni. Amennyiben a 30. cikk szerinti ellenőrzési eljárásoktól eltérő ügyekkel kapcsolatban, az e függelék értelmezésére vonatkozóan viták merülnek fel, ezeket a vitákat a vegyes bizottság elé kell terjeszteni.

Az importőr és az importáló fél vámhatóságai közötti vitarendezésére vonatkozóan minden esetben az adott ország jogszabályai az irányadók.

32. cikk

Szankciók

Szankciót kell alkalmazni minden olyan személlyel szemben, aki a termékek preferenciális elbánásának megszerzése céljából olyan okmányt készít vagy készíttet, amely valótlan adatokat tartalmaz.

33. cikk

Vámszabad területek

(1) A felek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy származási igazolással a kereskedelem tárgyát képező olyan termékek, amelyek szállítás közben igénybe veszik a területükön lévő vámszabad területeket, ne legyenek más termékekkel kicserélhetők, valamint, hogy ott az állapotromlás megelőzéséhez szükséges szokásos eljáráson kívül semmilyen más művelet végrehajtására ne kerülhessen sor.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezésektől eltérve, amikor valamelyik fél területéről származó termékeket származási igazolással vámszabad területekre hoznak be, és ezek a termékek valamilyen megmunkáláson vagy feldolgozáson esnek át, az exportőr kérésére az érintett hatóságok – amennyiben a végrehajtott megmunkálás vagy feldolgozás e függeléknek megfelelően történt – új szállítási bizonyítványt adnak ki.







VII. CÍM

CEUTA ÉS MELILLA

34. cikk

A függelék alkalmazása

(1) Az „Európai Unió” fogalmába nem tartozik bele Ceuta és Melilla.

(2) Az Andorrából származó termékekre azoknak Ceutába vagy Melillába történő behozatalakor minden tekintetben ugyanolyan vámeljárás vonatkozik, mint amilyet az Európai Unió vámterületéről származó termékekre a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való csatlakozásáról szóló okmány 2. jegyzőkönyve értelmében alkalmaznak. Andorra a Ceutából és Melillából származó, a megállapodás hatálya alá tartozó termékek behozatala esetében ugyanazt a vámeljárást alkalmazza, mint az Európai Unióból származó és onnan behozott termékek esetében.

(3) Az e cikk (2) bekezdésének a Ceutából és Melillából származó termékek tekintetében történő alkalmazása érdekében ezen függeléket értelemszerűen kell alkalmazni, a 35. cikkben meghatározott különös feltételekre is figyelemmel.

35. cikk

Különös feltételek

(1) Feltéve, hogy azokat a 11. cikk rendelkezéseinek megfelelően közvetlenül szállították, a következők tekintendők:

1. Ceutából és Melillából származó termékeknek: a) a teljes egészében Ceutában és Melillában előállított termékek; b) a Ceutában és Melillában előállított olyan termékek, amelyek gyártásában az a) pontban említettektől eltérő termékeket használnak fel, feltéve, hogy: i. a szóban forgó termékeket az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonták; vagy ii. a szóban forgó termékek valamelyik fél területéről származnak, amennyiben a 6. cikkben említett műveleteken túlmenő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át;

2. Andorrából származó termékeknek: a) teljes egészében Andorrában előállított termékek; b) az Andorrában előállított olyan termékek, amelyek gyártásában az e cikk a) pontjában említettektől eltérő termékeket használnak fel, feltéve, hogy: i. a szóban forgó termékeket az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonták; vagy ii. a szóban forgó termékek Ceutából és Melillából vagy az Európai Unióból származnak, amennyiben a 6. cikkben említett műveleteken túlmenő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül.

(2) Ceutát és Melillát egyetlen területnek kell tekinteni.

(3) Az exportőr vagy meghatalmazott képviselője feltünteti az EUR.1 szállítási bizonyítvány 2. rovatában vagy a számlanyilatkozaton az „Andorra” és „Ceuta és Melilla” szavakat. Ezenfelül a Ceutából és Melillából származó termékek esetében a származó helyzetet az EUR.1 szállítási bizonyítvány 4. rovatában vagy a számlanyilatkozaton is jelezni kell.

(4) E függelék Ceuta és Melilla területén való alkalmazásáról a spanyol vámhatóságok gondoskodnak.







VIII. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

36. cikk

A függelék módosítása

A vegyes bizottság dönthet e függelék rendelkezéseinek módosításáról.

I. MELLÉKLET

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A II. MELLÉKLET SZERINTI LISTÁHOZ

1. megjegyzés:

A lista minden termék vonatkozásában felsorolja azon szükséges feltételeket, amelyek alapján e függelék 5. cikke értelmében az kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinthető.

2. megjegyzés:

2.1. A lista első két oszlopa az előállított termék megnevezésére szolgál. Az első oszlopban a Harmonizált Rendszerben használt vámtarifaszám vagy árucsoportszám, a második oszlopban pedig a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árumegnevezés szerepel. Az első két oszlopban feltüntetett tételek mindegyikére vonatkozik egy, a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabály. Amennyiben néhány esetben az első oszlopban lévő szám előtt az „ex” szó szerepel, a 3. vagy 4. oszlop szerinti szabály csak a vámtarifaszám 2. oszlopbeli részére vonatkozik.

2.2. Amennyiben az 1. oszlopban több összevont vámtarifaszám vagy egy árucsoport száma szerepel, és ezért a 2. oszlopban az áruleírásra általános kifejezést alkalmaznak, a 3. vagy 4. oszlop szerinti megfelelő szabály mindazon termékekre vonatkozik, amelyeket a Harmonizált Rendszerben az árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban összevont vámtarifaszámok alá soroltak be.

2.3. Ha a listában egy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, minden egyes francia bekezdés tartalmazza a vámtarifaszám azon részének megnevezését, amelyre a 3. vagy 4. oszlop azonos sorában megállapított szabály vonatkozik.

2.4. Amennyiben az első két oszlopban szereplő tételre vonatkozóan mind a 3. mind a 4. oszlop megállapít egy-egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabályt alkalmazza. Ha a 4. oszlopban nem szerepel származási szabály, a 3. oszlopban ismertetett szabályt kell alkalmazni.

3. megjegyzés:

3.1. E függelék 5. cikkének a származó helyzetet megszerző, más termékek gyártásához felhasznált termékekre vonatkozó rendelkezéseit attól függetlenül alkalmazni kell, hogy a termékek a származó helyzetet abban a gyárban nyerték-e el, ahol azokat felhasználják, vagy a felek egyikének területén levő valamely másik gyárban.

3.2. A lista szerinti szabály meghatározza a megmunkálás vagy feldolgozás minimális mértékét; ebből következik, hogy az ezen túlmenő megmunkálás vagy feldolgozás szintén származó helyzetet eredményez, az ezt el nem érő megmunkálás vagy feldolgozás azonban nem alkalmas a származó helyzet biztosításához. Ha tehát a szabály lehetővé teszi nem származó anyag felhasználását a gyártás egy bizonyos szakaszában, akkor a szóban forgó anyag felhasználása a gyártás korábbi szakaszaiban megengedett, későbbi szakaszaiban viszont már nem.

3.3. A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ha a szabályban a „Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból” kifejezés szerepel, akkor bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagot (tehát a termékével azonos árumegnevezéssel bíró és vámtarifaszám alá tartozó anyagot is) fel lehet használni, mindazonáltal figyelembe véve azokat a konkrét korlátozásokat, amelyek az adott szabályban esetleg szintén szerepelnek. Mindazonáltal a „Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a … vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve” vagy a „Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve” kifejezés azt jelenti, hogy bármely vámtarifaszám alá tartozó anyag felhasználható, kivéve a termékre vonatkozó, a lista 2. oszlopában szereplővel azonos árumegnevezésű anyagot.

3.4. Ha a lista szerinti szabály értelmében egy termék egynél több anyagból is gyártható, akkor a gyártáshoz egy vagy több anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy egyidejűleg mindegyiket fel kell használni.

3.5. Amennyiben a lista szerinti szabály értelmében egy terméket egy bizonyos anyagból kell gyártani, ez a feltétel nem zárja ki más olyan anyagok használatát, amelyek jellegüknél fogva nem felelhetnek meg a szabálynak.

Példa:

A 1904 vámtarifaszám alá tartozó élelmiszerekre vonatkozó szabály, amely kifejezetten kizárja a gabona és származékai használatát, nem tiltja az ásványi sók, vegyi anyagok és más, nem gabonából előállított termékeknek minősülő adalékanyagok használatát.

Ez azonban nem vonatkozik olyan termékekre, amelyek – bár nem gyárthatók a listán meghatározott konkrét anyagból – ugyanolyan jellegű anyagból előállíthatók a gyártás valamely korábbi szakaszában.

3.6. Amennyiben a lista szerinti szabály értelmében két százalékérték vonatkozik a felhasználható nem származó anyagok maximális értékére, akkor ezeket a százalékértékeket nem lehet összeadni. Más szóval: a felhasznált összes nem származó anyag maximális értéke sohasem haladhatja meg a megadott magasabb százalékértéket. Ebből következik, hogy az egyes adott anyagok vonatkozásában alkalmazandó egyes százalékértékek nem léphetők túl.

II. MELLÉKLET

A NEM SZÁRMAZÓ ANYAGOKON A GYÁRTOTT TERMÉK SZÁRMAZÓVÁ MINŐSÍTÉSE ÉRDEKÉBEN VÉGZETT MEGMUNKÁLÁSOK VAGY FELDOLGOZÁSOK LISTÁJA







HR vámtarifaszám Árumegnevezés A nem származó anyagokon végrehajtott, származó helyzetet eredményező megmunkálás vagy feldolgozás (1) (2) (3) vagy (4) 1. árucsoport Élő állatok Az 1. árucsoport alá tartozó állatoknak teljes egészében előállítottnak kell lenniük 2. árucsoport Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékek és belsőségek Gyártás, mely során az 1. és a 2. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 3. árucsoport Halak és rákfélék, puhatestű és más gerinctelen víziállatok Gyártás, mely során a 3. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított ex 4. árucsoport Tejtermékek; madártojás; természetes méz; máshol nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer; kivéve: Gyártás, mely során a 4. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 0403 Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is Gyártás, mely során: — a 4. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított, — a 2009 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált gyümölcslé (az ananász, zöld citrom és a grépfrútlé kivételével) származó és — a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi értékének 30 %-át ex 5. árucsoport Másutt nem említett állati eredetű termékek; kivéve: Gyártás, mely során az 5. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított ex 05 02 Kikészített sertés- és vaddisznószőr és sörte A sörte és a szőr tisztítása, fertőtlenítése, válogatása és egyenesítése 6. árucsoport Élő fák és egyéb növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott virágok és díszítőlombozat Gyártás, mely során: — a 6. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított, és — a felhasznált anyagok értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át 7. árucsoport Élelmezési célra alkalmas zöldségfélék, egyes gyökerek és gumók Gyártás, mely során a 7. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 8. árucsoport Élelmezési célra alkalmas gyümölcs és diófélék; citrusfélék vagy a dinnyefélék héja Gyártás, mely során: — a felhasznált összes gyümölcs és dióféle teljes egészében előállított, és — a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi értékének 30 %-át ex 9. árucsoport Kávé, tea, matétea és fűszerek; kivéve: Gyártás, mely során a 9. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 0901 Kávé nyersen, pörkölve vagy koffeinmentesen is; kávéhéj és -burok; bármilyen arányban valódi kávét tartalmazó pótkávé Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 0902 Tea, aromásítva is Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 09 10 Fűszerkeverékek Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 10. árucsoport Gabonafélék Gyártás, mely során a 10. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított ex 11. árucsoport Malomipari termékek; maláta; keményítők; inulin; búzasikér; kivéve: Gyártás, mely során a 0714 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált gabonaféle, élelmezési célra alkalmas zöldség, gyökér és gumó, illetőleg gyümölcs teljes egészében előállított ex 11 06 Liszt, dara és por a 0713 vámtarifaszám alá tartozó szárított, kifejtett hüvelyes zöldségből A 0708 vámtarifaszám alá tartozó hüvelyes zöldségek szárítása és őrlése 12. árucsoport Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari vagy gyógynövények; szalma és takarmány Gyártás, mely során a 12. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 1301 Sellak; természetes mézga, gyanta, mézgagyanta és oleorezin (például balzsam) Gyártás, mely során a 1301 vámtarifaszám alá besorolt összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át 1302 Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: — Növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) Gyártás módosítatlan nyálkából és dúsítóból — Más Gyártás, mely során valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át 14. árucsoport Növényi eredetű nyersanyag fonásra; másutt nem említett növényi termékek Gyártás, mely során a 14. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított ex 15. árucsoport Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz; kivéve: Gyártás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 1501 Sertészsiradék (sertészsír is) és baromfizsír a 0209 vagy a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével: — Zsír csontokból vagy hulladékból Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 0203 , a 0206 vagy a 0207 vámtarifaszám alá tartozóakat, illetve a 0506 vámtarifaszám alá tartozó csontokat — Más Gyártás a 0203 vagy a 0206 vámtarifaszám alá tartozó sertéshúsból vagy élelmezési célra alkalmas belsőségből, vagy a 0207 vámtarifaszám alá tartozó baromfihúsból és élelmezési célra alkalmas belsőségből 1502 Szarvasmarha-, birka- vagy kecskezsír, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével: — Zsír csontokból vagy hulladékból Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 0201 , a 0202 , a 0204 vagy a 0206 vámtarifaszám alá tartozóakat, illetve a 0506 vámtarifaszám alá tartozó csontokat — Más Gyártás, mely során a 2. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 1504 Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: — Szilárd frakciók Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 1504 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve — Más Gyártás, mely során a 2. és a 3. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított ex 15 05 Finomított lanolin Gyártás a 1505 vámtarifaszám alá besorolt nyers gyapjúzsírból 1506 Más állati zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: — Szilárd frakciók Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 1506 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve — Más Gyártás, mely során a 2. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 1507 –1515 Növényi olajok és ezek frakciói — Szójabab-, földimogyoró-, pálma-, kókuszdió- (kopra-), pálmamagbél-, babassu-, tung- (kínaifa-) és oiticicaolaj, mirtuszviasz és japánviasz, jojobaolaj frakciói és olajok műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével Gyártás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból — Szilárd frakciók, a jojobaolaj szilárd frakcióinak kivételével Gyártás a 1507 –1515 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagból — Más Gyártás, mely során valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében előállított 1516 Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve Gyártás, mely során: — a 2. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított, és — a felhasznált összes növényi eredetű anyag teljes egészében előállított. A 1507 , a 1508 , a 1511 és a 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók 1517 Margarin; az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével Gyártás, mely során: — a 2. és a 4. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított, és — a felhasznált összes növényi eredetű anyag teljes egészében előállított. A 1507 , a 1508 , a 1511 és a 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók 16. árucsoport Húsból, halból vagy rákféléből, puhatestűből, vagy más gerinctelen víziállatból készült termékek Gyártás: — az 1. árucsoport alá tartozó állatokból, és/vagy — amely során a 3. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított ex 17. árucsoport Cukrok és cukoráruk; kivéve: Gyártás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 17 01 Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyag hozzáadásával Gyártás, mely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1702 Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor: — Vegytiszta maltóz és fruktóz Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 1702 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve — Más cukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával Gyártás, mely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át — Más Gyártás, mely során valamennyi felhasznált anyag származó ex 17 03 Cukor kivonása vagy finomítása során nyert melasz, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával Gyártás, mely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1704 Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is), kakaótartalom nélkül Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 18. árucsoport Kakaó és kakaókészítmények Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1901 Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, máshol nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401 –0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, máshol nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: — Malátakivonat Gyártás a 10. árucsoport alá tartozó gabonafélékből — Más Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1902 Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: — 20 tömegszázalékot nem meghaladó hús-, belsőség-, hal-, rák- vagy puhatestű-tartalommal Gyártás, mely során az összes felhasznált gabonaféle és azok származékai (a durumbúza és származékai kivételéve) teljes egészében előállított — 20 tömegszázalékot meghaladó hús-, belsőség-, hal-, rák- vagy puhatestű-tartalommal Gyártás, mely során: — az összes felhasznált gabonaféle és azok származékai (a durumbúza és származékai kivételével) teljes egészében előállított, és — a 2. és a 3. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében előállított 1903 Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált vagy hasonló formában Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 1108 vámtarifaszám alá tartozó burgonyakeményítőt 1904 Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); máshol nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve Gyártás: — a 1806 vámtarifaszám alá tartozóak kivételével bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, — amely során az összes felhasznált gabonaféle és liszt (a durumbúza és a Zea indurata kukorica, valamint ezek származékai kivételével) teljes egészében előállított, és — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1905 Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék Gyártás a 11. árucsoport alá tartozóak kivételével bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 20. árucsoport Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből vagy más növényrészekből előállított készítmények; kivéve: Gyártás, mely során az összes felhasznált zöldség és gyümölcs teljes egészében előállított ex 20 01 Yamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal, ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva Gyártás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 20 04 és ex 20 05 Burgonya liszt, dara vagy pelyhesített formában, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva Gyártás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 2006 Zöldség, gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott) Gyártás, mely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 2007 Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém gyümölcsből vagy diófélékből, főzéssel készítve, cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 20 08 — Diófélék, cukor vagy alkohol hozzáadása nélkül Gyártás, mely során a 0801 , a 0802 és a 1202 –1207 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi felhasznált származó dióféle és olajos mag értéke meghaladja a termék gyártelepi árának 60 %-át — Mogyoróvaj; gabonaalapú keverékek; pálmafacsúcsrügy; kukorica Gyártás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból — Más, kivéve a más módon főzött, nem gőzölt vagy vízben nem forrázott gyümölcsök és diófélék, cukor hozzáadása nélkül, fagyasztva Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 2009 Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 21. árucsoport Különféle ehető készítmények; kivéve: Gyártás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 2101 Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája és koncentrátuma Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során az összes cikória teljes egészében előállított 2103 Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, és elkészített mustár: — Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék Gyártás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. A mustárliszt vagy -dara vagy elkészített mustár azonban felhasználható — Mustárliszt és -dara, és elkészített mustár Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 21 04 Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 2002 –2005 vámtarifaszám alá tartozó elkészített vagy tartósított zöldség kivételével 2106 Másutt nem említett élelmiszer-készítmény Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 22. árucsoport Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet; kivéve: Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amely során valamennyi felhasznált szőlő vagy szőlőszármazék teljes egészében előállított 2202 Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével Gyártás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, — amely során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át, és — amely során a felhasznált összes gyümölcslé (az ananász-, a zöldcitrom- és a grépfrútlé kivételével) származó 2207 Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal Gyártás: — a 2207 és a 2208 vámtarifaszám kivételével bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, és — amely során az összes felhasznált szőlő vagy szőlőből származó anyag teljes egészében előállított, vagy, ha a felhasznált összes többi anyag már eleve szárma