Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jelleg ű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felel ősséget nem 
vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezet ő hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai 
Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintend ők hitelesnek. Az említett 
hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhet ők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül  
►B AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 347/2013/EU RENDELETE  
(2013. április 17.)  
a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK 
határozat hatályon kívül helyezésér ől, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK 
rendelet módosításáról  
(EGT-vonatkozású szöveg)  
(HL L 115., 2013.4.25., 39. o.)  
Módosította:  
Hivatalos Lap  
Szám  Oldal  Dátum  
►M1 A Bizottság 1391/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. 
október 14.)  L 349  28  2013.12.21.  
►M2 A Bizottság (EU) 2016/89 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. 
november 18.)  L 19  1  2016.1.27.  
►M3 A Bizottság (EU) 2018/540 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. 
november 23.)  L 90  38  2018.4.6.  
►M4 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/942 rendelete (2019. 
június 5.)  L 158  22  2019.6.14.  
►M5 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/943 rendelete (2019. 
június 5.)  L 158  54  2019.6.14.  
Helyesbítette:  
►C1 Helyesbítés, HL L 283., 2014.9.27., 81. o. (347/2013/EU)  
►C2 Helyesbítés, HL L 61., 2016.3.8., 7. o. (2016/89)  
►C3 Helyesbítés, HL L 167., 2018.7.4., 37. o. (347/2013/EU)  02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 1
02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 2  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 347/2013/EU 
RENDELETE  
(2013. április 17.)  
a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó 
iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül 
helyezésér ől, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 
715/2009/EK rendelet módosításáról  
(EGT-vonatkozású szöveg)  
I. FEJEZET  
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
1. cikk  
Tárgy és hatály  
(1) E rendelet iránymutatásokat állapít meg a transzeurópai energia ­
infrastruktúra-prioritásnak min ősülő, az I. mellékletben szerepl ő 
folyosók és területek (a továbbiakban: energiainfrastruktúra-prioritásnak 
minősülő folyosók és területek) id őben történ ő kiépítéséhez és 
kölcsönös átjárhatóságához.  
(2) E rendelet különösen:  
a) előirányozza a prioritásnak min ősülő folyosók és területek megvaló ­
sításához szükséges és a II. melléklet szerinti villamosenergia-, gáz-, 
olaj- és szén-dioxid-infrastruktúrák kategóriáiba (a továbbiakban: 
energiainfrastruktúra-kategóriák) tartozó közös érdek ű projektek 
azonosítását;  
b) ésszer űsítés, szorosabb koordináció, az engedélyezés felgyorsítása és 
a lakossági részvétel kiterjesztése révén el őmozdítja a közös érdek ű 
projektek id őben történ ő végrehajtását;  
c) szabályokat és iránymutatásokat ír el ő a közös érdek ű projektek 
költségeinek és a kockázatalapú ösztönz őknek a határokon átnyúló 
megosztására vonatkozóan;  
d) meghatározza a közös érdek ű projektek uniós pénzügyi támogatásra 
való jogosultságának feltételeit.  
2. cikk  
Fogalommeghatározások  
A 2009/28/EK, a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelv, a 
713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet fogalommeg ­
határozásai mellett e rendelet alkalmazásában a következ ő fogalommeg ­
határozásokat kel alkalmazni:  
1. „energia-infrastruktúra”: minden olyan, az energiainfrastruktúra- 
kategóriákba tartozó fizikai berendezés és létesítmény, amely az 
Unió területén található vagy az Uniót egy vagy több harmadik 
országgal kapcsolja össze;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 3  
2. „átfogó határozat”: egy tagállam hatósága vagy hatóságai – kivéve 
a bíróságokat és törvényszékeket – által hozott valamely határozat 
vagy határozatok együttese, amely eldönti, hogy a projektgazda 
számára engedélyezi-e egy projekt megvalósítása érdekében 
az energia-infrastruktúra kiépítését, a közigazgatási fellebbezési 
eljárás keretében hozott bármely határozat sérelme nélkül;  
3. „projekt”: az energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó egy vagy 
több vezeték, cs ővezeték, létesítmény, berendezés vagy felszerelés;  
4. „közös érdek ű projekt”: olyan projekt, amely szükséges az I. 
mellékletben szerepl ő energiainfrastruktúra-prioritásnak min ősülő 
folyosók és területek megvalósításához, és amely szerepel a közös 
érdekű projektek 3. cikkben említett uniós listáján;  
5. „energiainfrastruktúra-sz űkület”: valamely energiarendszerben a 
fizikai áramlások lefékez ődése az elégtelen átviteli kapacitás követ ­
keztében, ideértve egyebek mellett az infrastruktúra hiányát is;  
6. „projektgazda”:  
a) közös érdek ű projektet végrehajtó átvitelirendszer-üzemeltet ő, 
elosztórendszer-üzemeltet ő vagy egyéb üzemeltet ő vagy beru ­
házó; vagy  
b) több átvitelirendszer-üzemeltet ő vagy elosztórendszer-üzemel ­
tető, egyéb üzemeltet ő, beruházó vagy ezek bármely csoportja 
esetében az alkalmazandó nemzeti jog értelmében jogi személyi ­
séggel rendelkez ő jogi személy, amelyet az említett üzemeltet ők 
vagy beruházók között létrejött szerz ődéses megállapodás jelöl 
ki, és amely jogképességgel rendelkezik arra, hogy a szerz ődéses 
megállapodás felei nevében jogi kötelezettséget és pénzügyi 
felelősséget vállaljon;  
7. „intelligens hálózat”: villamosenergia-hálózat, amely költséghaté ­
kony módon integrálja a hálózathoz csatlakozó valamennyi felhasz ­
náló – termel ő, fogyasztó vagy mindkett ő egyszerre – magatartását 
és cselekményeit annak érdekében, hogy gazdaságilag hatékony és 
fenntartható, alacsony veszteséggel járó, magas színvonalú, ellátási 
biztonságot nyújtó és biztonságos energiarendszert biztosítson;  
8. „kivitelezés”: az összetev ők, rendszerek és szolgáltatások – bele ­
értve a szoftvereket is – beszerzése, szállítása és telepítése, valamint 
a projekthez kapcsolódó fejlesztési, kivitelezési és telepítési tevé ­
kenységek végzése, valamint a létesítmények átadása és a projekt 
elindítása;  
9. „tanulmányok”: a projekt végrehajtásának el őkészítéséhez szük ­
séges tevékenységek, például el őkészületi, megvalósíthatósági, érté ­
kelő, tesztelő és hitelesít ő tanulmányok – beleértve a szoftvereket is 
–, valamint minden más ezt el ősegítő technikai intézkedés, bele ­
értve a kivitelezést megel őző, a projekt meghatározásához és végre ­
hajtásához, valamint a finanszírozására vonatkozó döntésekhez 
szükséges olyan intézkedéseket, mint például a helyszíni feltárá ­
sokra és a finanszírozási konstrukció el őkészítésére vonatkozó 
lépések;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 4  
10. „nemzeti szabályozó hatóság”: a 2009/72/EK irányelv 35. cikkének 
(1) bekezdése, vagy a 2009/73/EK irányelv 39. cikkének (1) bekez ­
dése alapján kijelölt nemzeti szabályozó hatóság;  
11. „üzembe helyezés”: valamely projekt megépítés utáni üzembe állí ­
tásának folyamata.  
II. FEJEZET  
KÖZÖS ÉRDEK Ű PROJEKTEK  
3. cikk  
A közös érdek ű projektek uniós listája  
(1) Ez a rendelet a III. melléklet 1. pontjának meghatározása szerinti 
tizenkét regionális csoportot (a továbbiakban: csoportok) hoz létre. Az 
egyes csoportokba való besorolás az I. mellékletben szerepl ő egyes 
kiemelt jelent őségű folyosók és területek, valamint azok földrajzi kiter ­
jedése alapján történik. A csoportokban a döntéshozatali hatáskört a 
tagállamok és a Bizottság – mint a csoportok döntéshozó testülete – 
gyakorolja.  
(2) Az egyes csoportok a III. mellékletben foglalt rendelkezésekre 
tekintettel elfogadják saját eljárási szabályzatukat.  
(3) A III. melléklet 2. pontjában ismertetett eljárás szerint az egyes 
csoportok döntéshozó testületei elfogadják a javasolt közös érdek ű 
projekteket tartalmazó regionális listát a projekteknek az energiainfrast ­
ruktúra-prioritásnak min ősülő folyosók és területek megvalósításához 
való hozzájárulása és a 4. cikkben meghatározott kritériumok teljesítése 
alapján.  
A regionális lista összeállításakor az egyes csoportok:  
a) minden egyes közös érdek ű projektjavaslathoz kérik azon tagállamok 
jóváhagyását, amelyek területét a projekt érinti; ha a tagállam úgy 
határoz, hogy nem adja meg jóváhagyását, ennek megalapozott indo ­
kait közli az érintett csoporttal;  
b) figyelembe veszik a Bizottság tanácsát, mely szerint a közös érdek ű 
projektek száma ne haladja meg a kezelhet ő mennyiséget.  
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikkel össz ­
hangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a közös 
érdekű projektek uniós listájának (a továbbiakban: uniós lista) összeál ­
lítására, figyelemmel az EUMSZ 172. cikke (2) bekezdésére.  
Az uniós listát melléklet formájában kell e rendelethez csatolni. Hatás ­
körében eljárva a Bizottság a csoportok döntéshozó testületei által a III. 
melléklet 1. 2. pontja szerint elfogadott regionális listák alapján az e 
cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelel ően gondos ­
kodik az uniós lista kétévenkénti összeállításáról.  
Az első uniós listát legkés őbb 2013. szeptember 30-ig el kell fogadni.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 5  
(5) A Bizottság az uniós lista regionális listák alapján történ ő össze­
állításakor:  
a) gondoskodik róla, hogy kizárólag azon projektek kerüljenek fel a 
listára, amelyek teljesítik a 4. cikkben említett kritériumokat;  
b) gondoskodik a régióközi összhangról, a III. melléklet 2.12. pontjának 
megfelelően figyelembe véve az Ügynökség véleményét;  
c) a III. melléklet 2. 9. pontjának megfelel ően figyelembe veszi a 
tagállamok véleményét; és  
d) törekszik az uniós listán szerepl ő közös érdek ű projektek kezelhet ő 
számának elérésére.  
(6) Az e cikk (4) bekezdése alapján az uniós listán szerepl ő közös 
érdekű projektek a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet 12. cikkének 
megfelelően szerves részét képezik az érintett regionális beruházási 
terveknek, valamint a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelv 22. 
cikke értelmében a kapcsolódó nemzeti tízéves hálózatfejlesztési tervek ­
nek, és adott esetben bármely más érintett nemzeti infrastruktúrára 
vonatkozó tervnek. E projekteknek valamennyi említett tervben a lehet ő 
legnagyobb prioritást biztosítják.  
4. cikk  
A közös érdek ű projektekre vonatkozó kritériumok  
(1) A közös érdek ű projektek megfelelnek az alábbi általános krité ­
riumoknak:  
a) a projekt szükséges legalább egy energiainfrastruktúra-prioritásnak 
minősülő folyosóhoz és területhez;  
b) a projektnek a (2) bekezdésben meghatározott egyedi kritériumok 
szerint értékelt lehetséges átfogó el őnyei meghaladják – hosszú 
távon is – a projekt költségeit; és  
▼C3 
c) a projekt megfelel a következ ő kritériumok valamelyikének:  
▼B 
i. legalább két tagállam részvételét irányozza el ő úgy, hogy a 
projekt közvetlenül átnyúlik két vagy több tagállam határán;  
ii. valamely tagállam területén helyezkedik el és a IV. melléklet 1. 
pontja szerint jelent ős határokon átnyúló hatással bír;  
iii. legalább egy tagállam és egy európai gazdasági térségbeli 
tagállam határát keresztezi.  
(2) A különböz ő energiainfrastruktúra-kategóriákba tartozó közös 
érdekű projektekre az alábbi egyedi kritériumok alkalmazandók:  
a) a II. melléklet 1. a)–d) pontjában említett energiainfrastruktúra-kate ­
góriákba tartozó villamosenergia-átviteli és -tárolási projekteket ille ­
tően a projekt az alábbi egyedi kritériumok közül legalább egyhez 
jelentősen hozzájárul:  
i. piaci integráció, többek között legalább egy tagállam elszigetelt ­
ségének megszüntetése és az energiainfrastruktúra-sz űkületek 
mérséklése révén; verseny és a rendszer rugalmassága;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 6  
ii. fenntarthatóság, többek között a megújuló energia hálózatba való 
integrálása, valamint a megújuló forrásból termelt energiának a 
főbb fogyasztói központokhoz és tárolóhelyekhez történ ő továb­
bítása révén;  
iii. ellátásbiztonság, többek között a kölcsönös átjárhatóság, 
megfelelő összekapcsolások és a rendszer biztonságos és megbíz ­
ható működése révén;  
b) a II. melléklet 2. pontjában említett energiainfrastruktúra-kategóri ­
ákba tartozó gázprojekteket illet ően a projekt az alábbi egyedi krité ­
riumok közül legalább egyhez jelent ősen hozzájárul:  
i. piaci integráció, többek között legalább egy tagállam elszigetelt ­
ségének megszüntetése és az energiainfrastruktúra-sz űkületek 
mérséklése révén; kölcsönös átjárhatóság és a rendszer rugalmas ­
sága;  
ii. az ellátás biztonsága, többek között megfelel ő összekapcsolások, 
továbbá a beszerzési források, a szállító partnerek és útvonalak 
diverzifikálása révén;  
iii. verseny, többek között az ellátási források, az ellátást biztosító 
partnerek és útvonalak diverzifikálása révén;  
iv. fenntarthatóság, többek között a kibocsátáscsökkentés, a válta ­
kozó megújuló termelés támogatása és a megújuló gáztermelés 
fokozása révén;  
c) a II. melléklet 1. e) pontjában említett energiainfrastruktúra-kategó ­
riába tartozó intelligens villamosenergia-hálózati projekteket illet ően 
a projekt jelent ősen hozzájárul valamennyi alábbi egyedi kritérium ­
hoz: 
i. a villamosenergia-kínálat és -kereslet tekintetében új m űszaki 
követelményeket támasztó rendszerhasználók integrációja és 
bevonása;  
ii. a villamosenergia-átvitel és -elosztás hatékonysága és kölcsönös 
átjárhatósága a napi hálózati m űködés során;  
iii. hálózatbiztonság, rendszerellen őrzés és az ellátás min ősége;  
iv. a jöv őbeni költséghatékony hálózati beruházások optimalizált 
tervezése;  
v. piaci m űködés és ügyfélszolgálat;  
vi. a felhasználók bevonása saját energiafelhasználásuk irányításába;  
d) a II. melléklet 3. pontjában említett energiainfrastruktúra-kategóri ­
ákba tartozó olajszállítási projekteket illet ően a projekt jelent ősen 
hozzájárul valamennyi alábbi egyedi kritériumhoz:  
i. az ellátás biztonsága, csökkentve az egyetlen ellátási forrástól 
vagy útvonaltól való függést;  
ii. az energiaforrások hatékony és fenntartható felhasználása a 
környezeti kockázatok enyhítése révén;  
iii. kölcsönös átjárhatóság;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 7  
e) a II. melléklet 4. pontjában említett energiainfrastruktúra-kategóri ­
ákba tartozó szén-dioxid-szállítási projekteket illet ően a projekt jelen ­
tősen hozzájárul valamennyi alábbi egyedi kritériumhoz:  
i. a szén-dioxid-kibocsátás elkerülése az energiaellátás biztonsá ­
gának fenntartásával;  
ii. a szén-dioxid-szállítás rugalmasságának és biztonságosságának 
növelése;  
iii. hatékony er őforrás-felhasználás több szén-dioxid-forrás és 
-tárolóhely közös infrastruktúrával történ ő összekapcsolásának 
lehetővé tétele, valamint a környezeti terhek és kockázatok csök ­
kentése révén.  
(3) A II. melléklet 1–3. pontjában említett energiainfrastruktúra-kate ­
góriákba tartozó projekteket illet ően az e cikkben szerepl ő kritériumokat 
a IV. melléklet 2–5. pontjában meghatározott mutatók alapján értékelik.  
(4) A közös érdek ű projektként támogatható és regionális listára 
felvehető valamennyi projekt értékelésének megkönnyítése végett az 
egyes csoportok átlátható és objektív módon értékelik, hogy az egyes 
projektek mennyire járulnának hozzá ugyanazon prioritásnak min ősülő 
folyosó vagy terület megvalósításához. Az egyes csoportok értékelési 
módszerüket a (2) bekezdésben említett kritériumokhoz való összesített 
hozzájárulás alapján állapítják meg; ezen értékelés rangsorolja a projek ­
teket a csoport bels ő használatára. Sem a regionális, sem az uniós lista 
semmiféle rangsort nem tartalmazhat, és a rangsor – a III. melléklet 2. 
14. pontjában említetten kívül – semmiféle kés őbbi célból nem használ ­
ható fel.  
A projektek értékelése során a csoportoknak körültekint ően meg kell 
vizsgálniuk a következ őket is:  
a) a projektek mennyire sürg ősek az Unió piaci integrációval kapcso ­
latos energiapolitikai céljainak– egyebek mellett legalább egy 
tagállam elszigeteltségének megszüntetése révén történ ő – elérése 
szempontjából, valamint a versennyel, a fenntarthatósággal és az 
ellátás biztonságával kapcsolatos energiapolitikai céljainak elérése 
szempontjából;  
b) az egyes projektek hány tagállamot érintenek, biztosítva, hogy a 
peremhelyzet ű tagállamokra kiterjed ő projektek egyenl ő bánás­
módban részesüljenek;  
c) az egyes projektek mennyiben járulnak hozzá a területi kohézióhoz; 
és 
d) a projektek mennyire hatékonyan egészítik ki a többi 
projektjavaslatot.  
A II. melléklet 1. e) pontjában meghatározott energiainfrastruktúra-kate ­
góriába tartozó, intelligens hálózatokkal kapcsolatos projektek esetében 
rangsorolni kell az ugyanazt a két tagállamot érint ő projekteket, és 
körültekint ően meg kell vizsgálni a projekt által érintett felhasználók 
számát, valamint az éves energiafogyasztást és a nem szabályozható 
forrásokból termelt energia részesedését az e felhasználók által lefedett 
területen.  
5. cikk  
Végrehajtás és nyomon követés  
(1) A projektgazdák a közös érdek ű projektekhez végrehajtási tervet 
készítenek, amely ütemtervet tartalmaz a következ őkre vonatkozóan:  
a) megvalósíthatósági és tervezési tanulmányok;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 8  
b) a nemzeti szabályozó hatóság vagy más érintett hatóság általi jóvá ­
hagyás;  
c) kivitelezés és üzembe helyezés;  
d) a 10. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett engedélyezési 
ütemterv.  
(2) A saját területükön megvalósuló közös érdek ű projektek végre ­
hajtásának el őmozdítása érdekében az átvitelirendszer-üzemeltet ők, az 
elosztórendszer-üzemeltet ők, illetve egyéb üzemeltet ők együttm űködnek 
egymással.  
(3) Az Ügynökség és az érintett csoportok nyomon követik a közös 
érdekű projektek végrehajtása terén elért haladást, és szükség esetén 
ajánlásokat tesznek a közös érdek ű projektek végrehajtásának megköny ­
nyítése érdekében. A csoportok a (4), (5) és (6) bekezdéssel össz ­
hangban további tájékoztatást kérhetnek, üléseket hívhatnak össze az 
érintett felek részvételével, és kérhetik a Bizottságtól a helyszínen nyúj ­
tott információk ellen őrzését.  
(4) A projektgazdák egy közös érdek ű projektnek a 3. cikk szerinti 
uniós listára történ ő felvételét követ ő minden év március 31-ig éves 
jelentést nyújtanak be a II. melléklet 1. és 2. pontjában említett kategó ­
riákba tartozó projektekre vonatkozóan a 8. cikkben említett hatáskörrel 
rendelkez ő hatóságnak, és vagy az Ügynökségnek, vagy a II. melléklet 
3. és 4. pontjában említett kategóriákba tartozó projektekre vonatkozóan 
az érintett csoportnak. Ez a jelentés ismerteti:  
a) a projekt fejlesztése, kivitelezése és az üzembe helyezés terén elért 
haladást, különös tekintettel az engedélyezési és konzultációs eljárá ­
sokra;  
b) adott esetben a végrehajtási tervhez viszonyított késéseket, a késések 
okait és más felmerült nehézségek részleteit;  
c) adott esetben felülvizsgált tervet a késések leküzdésére.  
(5) Az e cikk (4) bekezdésében említett éves jelentés kézhezvételét 
követő három hónapon belül az Ügynökség a II. melléklet 1. és 2. 
pontjában meghatározott kategóriákba tartozó közös érdek ű projektekre 
vonatkozóan összefoglaló jelentést nyújt be a csoportoknak, amelyben 
értékeli az elért eredményeket és adott esetben ajánlásokat tesz a 
késések és a felmerült nehézségek leküzdésére. Ezen összefoglaló 
jelentés értékeli továbbá a 713/2009/EK rendelet 6. cikkének a (8) és 
(9) bekezdésével összhangban az Unió egészére kiterjed ő hálózatfejlesz ­
tési terveknek az energiainfrastruktúra-prioritásnak min ősülő folyosók és 
területek tekintetében történ ő következetes végrehajtását.  
(6) A 8. cikkben említett hatáskörrel rendelkez ő hatóságok minden 
évben beszámolnak az érintett csoportnak a saját területükön folyó 
közös érdek ű projektek végrehajtásának el őrehaladásáról és adott 
esetben a késésekr ől is, kitérve az engedélyezési eljárásokra és a késések 
okaira.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 9  
(7) Amennyiben a közös érdek ű projekt üzembe helyezése a végre ­
hajtási tervhez viszonyítva a projektgazdán kívül álló kényszerít ő 
okoktól eltér ő ok miatti késik:  
a) amennyire a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelv 22. cikke (7) 
bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett intézkedések a vonat ­
kozó nemzeti jogszabályok értelmében alkalmazhatók, a nemzeti 
szabályozó hatóságok biztosítják a beruházás végrehajtását;  
b) ha a nemzeti szabályozó hatóságoknak az a) pont szerinti intézke ­
dései nem alkalmazhatók, a projektgazda kiválaszt egy harmadik 
felet a projekt vagy annak egy része finanszírozására vagy kivitele ­
zésére. A projektgazda még azel őtt köteles a fentiek szerint eljárni, 
hogy a végrehajtási tervben meghatározott üzembe helyezési 
időponthoz viszonyított késés meghaladja a két évet;  
c) ha nem választják ki a harmadik felet a b) pont szerint, a tagállam 
vagy a rendelkezése szerinti nemzeti szabályozó hatóság a b) 
pontban említett határid ő lejártát követ ő két hónapon belül kijelölhet 
egy harmadik felet a projekt finanszírozására vagy kivitelezésére, 
akit a projektgazda köteles elfogadni;  
d) ha a végrehajtási tervben meghatározott üzembe helyezési 
időponthoz viszonyított késés meghaladja a két év két hónapot, a 
Bizottság – az érintett tagállamok jóváhagyásával és maradéktalan 
együttműködésével – bármely harmadik fél mint alkalmas projekt ­
gazda számára nyitva álló pályázati felhívást tehet közzé a projekt 
egy megállapodott ütemterv szerinti megépítésére;  
e) a c) vagy d) pont alkalmazása esetén a beruházás helye szerinti 
rendszerüzemeltet ő biztosítja a megvalósítást végz ő üzemeltet ők, 
beruházók vagy harmadik fél számára a beruházás befejezéséhez 
szükséges információkat, az új eszközöket hozzákapcsolja az átviteli 
hálózathoz, és általánosságban minden t őle telhetőt megtesz a beru ­
házás végrehajtásának, valamint a közös érdek ű projekt biztonságos, 
megbízható és hatékony üzemeltetésének és karbantartásának 
megkönnyítésére.  
(8) A közös érdek ű projekt a 3. cikk (4) bekezdésében leírt eljárással 
összhangban eltávolítható az uniós listáról, amennyiben az adott listára 
való felvétel olyan téves információkon alapult, amelyek dönt ően befo­
lyásolták a listára való felvételt, vagy ha a projekt nem felel meg az 
uniós jognak.  
(9) Az uniós listán már nem szerepl ő projektek elveszítik a közös 
érdekű projekt státuszához kapcsolódó, e rendelet által keletkeztetett 
jogokat és kötelezettségeket.  
Ugyanakkor az az uniós listán már nem szerepl ő projekt, amely 
esetében a hatáskörrel rendelkez ő hatóság megvizsgálás céljából 
kérelmet fogadott be, meg őrzi a III. fejezet által keletkeztetett jogokat 
és kötelezettségeket, kivéve, ha a projekt a (8) bekezdésben felsorolt 
okokból került le a listáról.  
(10) Ez a cikk nem érinti az uniós listáról történ ő visszavonását 
megelőzően a közös érdek ű projekt számára folyósított uniós pénzügyi 
támogatásokat.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 10  
6. cikk  
Az európai koordinátorok  
(1) Amennyiben egy közös érdek ű projekt végrehajtása jelent ős 
nehézségekbe ütközik, a Bizottság – az érintett tagállamokkal egyetér ­
tésben – legfeljebb egy évre európai koordinátort jelölhet ki, akinek a 
megbízatása kétszer újítható meg.  
(2) Az európai koordinátor:  
a) előmozdítja azon projekteket, amelyekhez európai koordinátorként 
kijelölték, valamint a projektgazdák és valamennyi érdekelt fél 
közötti határokon átnyúló párbeszédet;  
b) igény szerint valamennyi félnek segítséget nyújt az érdekelt felekkel 
folytatott egyeztetésben és a projektekre vonatkozó szükséges enge ­
délyek megszerzésében;  
c) adott esetben tanácsokkal látja el a projektgazdákat a projekt finan ­
szírozásával kapcsolatban;  
d) biztosítja, hogy az érintett tagállamok megfelel ő támogatást és stra ­
tégiai iránymutatást nyújtsanak a projektek el őkészítéséhez és végre ­
hajtásához;  
e) évente – illetve adott esetben megbízatása lejártakor – jelentést nyújt 
be a Bizottsághoz a projektekben elért haladásról és minden olyan 
nehézségr ől és akadályról, amelyek várhatóan jelent ősen késleltetik a 
projektek üzembe helyezésének id őpontját. A Bizottság a jelentés ­
eket eljuttatja az Európai Parlamenthez és az érintett csoportokhoz.  
(3) Az európai koordinátort az adott projektekhez kapcsolódóan reá 
bízott feladatok terén szerzett tapasztalatai alapján választják ki.  
(4) Az európai koordinátort kijelöl ő határozat tartalmazza a feladat ­
meghatározást, és részletesen ismerteti a megbízás id őtartamát, az egyes 
feladatokat és az ezekhez tartozó határid őket, valamint a követend ő 
módszertant. A koordinációs törekvéseknek a projektek összetett jelle ­
gével és becsült költségeivel arányosnak kell lenniük.  
(5) Az érintett tagállamok maradéktalanul együttm űködnek az 
európai koordinátorral a (2) és (4) bekezdésben említett feladatainak 
végrehajtásában.  
III. FEJEZET  
ENGEDÉLYEZÉS ÉS A LAKOSSÁG BEVONÁSA  
7. cikk  
A közös érdek ű projektek „els őbbségi státusza”  
(1) Az uniós lista elfogadásával az engedélyezési folyamat során 
meghozandó valamennyi döntés vonatkozásában megállapítást nyer, 
hogy ezek a projektek az energiapolitika szempontjából – a projekt 
elhelyezkedésének pontos helyére, nyomvonalára vagy technológiájára 
való tekintet nélkül – szükségesek.  
(2) A közös érdek ű projektekhez kapcsolódó kérelmek hatékony 
igazgatási feldolgozásának biztosítása érdekében a projektgazdák és 
valamennyi érintett hatóság gondoskodik arról, hogy azok a jogilag 
lehetséges leggyorsabb elbánásban részesüljenek.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 11  
(3) Amennyiben a nemzeti jog szerint ilyen státusz létezik, a közös 
érdekű projekteknek a lehet ő legnagyobb jelent őséget kell tulajdonítani 
nemzeti szinten, és az engedélyezési eljárások során, és – ha a nemzeti 
jog így rendelkezik – a területrendezési során is, beleértve a környezeti 
hatásvizsgálatokhoz kapcsolódó eljárásokat, ennek megfelel ően kell 
kezelni őket, oly módon, ahogyan a megfelel ő típusú 
energia-infrastruktúrákra alkalmazandó nemzeti jog ilyen elbánásról 
rendelkezik.  
(4) A Bizottság 2013. augusztus 16-ig nem kötelez ő jellegű irány­
mutatást tesz közzé, amely a környezeti hatásvizsgálati eljárások éssze ­
rűsítése érdekében a tagállamokat segíti a megfelel ő jogalkotási és nem 
jogalkotási intézkedések meghatározásában és a közös érdek ű projek­
tekre vonatkozóan az uniós jogban el őírt környezeti hatásvizsgálati eljá ­
rások következetes alkalmazásának biztosításában.  
(5) A (4) bekezdésben említett iránymutatás megfelel ő figyelembevé ­
telével a tagállamok értékelik, hogy milyen intézkedésekre nyílik lehe ­
tőség a környezeti hatásvizsgálati eljárások ésszer űsítése, illetve ezek 
következetes alkalmazásának biztosítása érdekében, és err ől tájékoz ­
tatják a Bizottságot.  
(6) A (4) bekezdésben említett iránymutatás közzétételét ől számított 
kilenc hónapon belül a tagállamok meghozzák az (5) bekezdés szerint 
általuk azonosított, nem jogalkotási intézkedéseket.  
(7) A (4) bekezdésben említett iránymutatás közzétételét ől számított 
24 hónapon belül a tagállamok meghozzák az (5) bekezdés szerint 
általuk azonosított jogalkotási intézkedéseket. Az intézkedések nem 
érinthetik az uniós jogból fakadó kötelezettségeket.  
(8) A 92/43/EGK irányelv 6. cikke (4) bekezdésében és a 
2000/60/EK irányelv 4. cikke (7) bekezdésében említett környezeti hatá ­
sokra tekintettel a közös érdek ű projektek energiapolitikai szempontból 
közérdekűnek tekintend ők, valamint kiemelten közérdek űnek tekinthe ­
tők, feltéve, hogy megfelelnek az ezen irányelvekben meghatározott 
valamennyi feltételnek.  
Ha a 92/43/EGK irányelvvel összhangban szükség van a Bizottság 
véleményére, a Bizottság és az e rendelet 9. cikkében említett illetékes 
hatóság gondoskodik arról, hogy a projekt kiemelten közérdek ű jelleg­
éről szóló határozatot az e rendelet 10. cikke (1) bekezdésében meghatá ­
rozott határid őn belül hozzák meg.  
8. cikk  
Az engedélyezési eljárás szervezése  
(1) 2013. november 16-ig minden tagállam kijelöl egy hatáskörrel 
rendelkez ő nemzeti hatóságot, amely felel a közös érdek ű projektek 
engedélyezési eljárásának megkönnyítéséért és koordinálásáért.  
(2) Az egyes közös érdek ű projektek vagy a közös érdek ű projektek 
kategóriái tekintetében az (1) bekezdésben említett, hatáskörrel rendel ­
kező hatóság felel ősségi köre és/vagy az azzal összefügg ő feladatok 
átruházhatók más hatóságra vagy elvégezhet ők más hatóság által, 
feltéve, ha:  
a) a hatáskörrel rendelkez ő hatóság err ől értesíti a Bizottságot, és az 
információt az illetékes hatóság vagy a projektgazda közzéteszi a 
9. cikk (7) bekezdésében említett honlapon;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 12  
b) egy-egy közös érdek ű projekt esetében csak egyetlen hatóság viseli a 
felelősséget, a projektgazda számára e hatóság az egyetlen kapcso ­
lattartó az adott közös érdek ű projektre vonatkozó átfogó hatá ­
rozathoz vezet ő folyamat során, és e hatóság hangolja össze vala ­
mennyi vonatkozó dokumentum és információ benyújtását.  
A hatáskörrel rendelkez ő hatóság jogosult lehet határid ők megállapítá ­
sára, a 10. cikkel összhangban meghatározott határid ők sérelme nélkül.  
(3) A nemzetközi és uniós jog alkalmazandó követelményeinek 
sérelme nélkül a hatáskörrel rendelkez ő hatóság fellép az átfogó hatá ­
rozat kibocsátásának megkönnyítése érdekében. Az átfogó határozatot a 
10. cikk (1) és (2) bekezdésében el őírt határid őn belül kell kibocsátani, 
a következ ő rendszerek valamelyikének megfelel ően: 
a) Integrált rendszer: az átfogó határozatot a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóság bocsátja ki, és az a jogszabályban el őírt engedélyezési eljá ­
rásból származó egyetlen jogilag kötelez ő erejű döntés. A projektben 
érintett más hatóságok az eljárásban való közrem űködésük részeként 
a nemzeti jognak megfelel ően véleményt nyilváníthatnak, amelyet a 
hatáskörrel rendelkez ő hatóság figyelembe vesz.  
b) Koordinált rendszer: az átfogó határozat több érintett hatóság által 
kibocsátott több különálló, jogilag kötelez ő erejű határozatot foglal 
magában, amelyeket a hatáskörrel rendelkez ő hatóságnak kell össze ­
hangolnia. A hatáskörrel rendelkez ő hatóság valamennyi érintett 
hatóság részvételével munkacsoportot állíthat fel a 10. cikk (4) 
bekezdésének b) pontjával összhangban álló engedélyezési ütemterv 
kidolgozása, valamint végrehajtásának ellen őrzése és összehangolása 
céljából. A hatáskörrel rendelkez ő hatóság – konzultálva a többi 
érintett hatósággal –, adott esetben a nemzeti joggal összhangban 
és a 10. cikknek megfelel ően megállapított határid ők sérelme nélkül, 
eseti alapon megállapítja azt az ésszer ű határidőt, ameddig a külön ­
álló határozatokat meg kell hozni. A hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
más érintett nemzeti hatóság nevében egyedi határozatot hozhat, 
amennyiben utóbbi az el őírt határid őn belül nem hozza meg hatá ­
rozatát, és ha a késedelem jogos indokokkal nem igazolható; vagy, 
ha a tagállam nemzeti joga ekként rendelkezik és mindaddig, amíg 
nem sérti az uniós jogot, a hatáskörrel rendelkez ő hatóság tekintheti 
úgy – amennyiben a másik érintett nemzeti hatóság határid őn belül 
nem hozott határozatot –, hogy a szóban forgó hatóság a projekthez 
megadta jóváhagyását vagy elutasította azt. Amennyiben valamely 
tagállam nemzeti joga akként rendelkezik, a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóság figyelmen kívül hagyhatja más érintett nemzeti hatóság 
egyedi határozatát, ha úgy véli, hogy az érintett nemzeti hatóság 
által szolgáltatott bizonyítékok nem támasztják alá kell ően ezt a 
határozatot; ebben az esetben a hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
meggyőződik arról, hogy teljesülnek a nemzetközi és uniós jog 
vonatkozó követelményei, és döntését megfelel ően megindokolja.  
c) Együttm űködési rendszer: a hatáskörrel rendelkez ő hatóság gondos ­
kodik az átfogó határozat összehangolásáról. A hatáskörrel rendel ­
kező hatóság – konzultálva a többi érintett hatósággal –, adott 
esetben a nemzeti joggal összhangban és a 10. cikknek megfelel ően 
megállapított határid ők sérelme nélkül, eseti alapon megállapítja azt 
az ésszer ű határidőt, ameddig a különálló határozatokat ki kell 
bocsátani. A hatáskörrel rendelkez ő hatóság ellen őrzi, hogy az érin ­
tett hatóságok betartják-e a határid őket. 
Ha az érintett hatóság az el őírt határid őn belül várhatóan nem hozza 
meg különálló határozatát, err ől haladéktalanul értesíti a hatáskörrel 
rendelkez ő hatóságot, a késedelmet pedig indokolja. Ezt követ ően a 
hatáskörrel rendelkez ő hatóság az egyedi határozat kibocsátására új 
határidőt állapít meg, tekintettel a 10. cikknek megfelel ően megállapított 
általános határid őkre. ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 13  
A tervezési és engedélyezési eljárások nemzeti sajátosságainak megfele ­
lően a tagállamok az els ő albekezdés a), b) és c) pontjaiban említett 
három rendszer közül választhatnak az eljárások megkönnyítése és 
összehangolása céljából, és a leghatékonyabb rendszer alkalmazását 
választják.  ►C1 Amennyiben a tagállam az együttm űködési rendszert 
választja, ◄ ennek indokairól értesíti a Bizottságot. A Bizottság a 
17. cikkben említett jelentésben elvégzi a rendszerek hatékonyságának 
értékelését.  
(4) A tagállamok az „onshore” és „offshore” közös érdek ű projektek 
esetében a (3) bekezdésben említettekt ől eltérő rendszereket is 
alkalmazhatnak.  
(5) Amennyiben egy közös érdek ű projektre vonatkozóan két vagy 
több tagállamban kell határozatot hozni, az egyes hatáskörrel rendelkez ő 
hatóságok megteszik az egymás közötti hatékony és eredményes együtt ­
működéshez és koordinációhoz szükséges valamennyi lépést, többek 
között tekintettel a 10. cikk (4) bekezdésében foglalt rendelkezésekre. 
A tagállamoknak, különösen a környezeti hatásvizsgálatok tekintetében, 
törekedniük kell közös eljárások biztosítására.  
9. cikk  
Átláthatóság és a lakosság bevonása  
(1) 2014. május 16-ig a tagállam vagy a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóság – adott esetben együttm űködve más érintett hatóságokkal – 
eljárási kézikönyvet tesz közzé, amely ismerteti a közös érdek ű projek­
tekre alkalmazandó engedélyezési folyamatot. A kézikönyvet szükség 
szerint naprakésszé teszik, és nyilvánosságra hozzák. A kézikönyv 
legalább a VI. melléklet 1. pontjában meghatározott információkat 
tartalmazza. A kézikönyv jogilag nem kötelez ő erejű, de hivatkozhat 
vagy idézhet vonatkozó jogi el őírásokat.  
(2) Az Aarhusi és az Espooi Egyezmény, valamint az alkalmazandó 
uniós jog követelményeinek sérelme nélkül az engedélyezési eljárásban 
érintett valamennyi fél tiszteletben tartja a VI. melléklet 3. pontjában 
előírt, a lakosság bevonására vonatkozó elveket.  
(3) A projektgazda az engedélyezési eljárásnak a 10. cikk (1) bekez ­
désének a) pontja szerinti kezdetét ől számított három hónapos indikatív 
időtartamon belül tervet készít a lakosság bevonásáról és benyújtja azt a 
hatáskörrel rendelkez ő hatósághoz, az (1) bekezdésben említett kézi ­
könyvben ismertetett módszer szerint és a VI. mellékletben meghatá ­
rozott iránymutatásoknak megfelel ően. A hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
három hónapon belül módosításokat kér, vagy jóváhagyja a lakossági 
bevonás tervét; ennek során figyelembe veszi a lakossági részvétel és 
konzultáció mindazon formáit, amelyekre az engedélyezési eljárás 
megindulásáig sor került, feltéve, hogy a lakossági részvétel és konzul ­
táció e formái esetében teljesültek e cikk el őírásai.  
Amennyiben a projektgazda jelent ős változtatásokat kíván végrehajtani a 
már elfogadott terven, err ől tájékoztatja a hatáskörrel rendelkez ő ható­
ságot. Ilyen esetekben a hatáskörrel rendelkez ő hatóság módosításokat 
kérhet.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 14  
(4) A projektgazda, illetve ahol a nemzeti jog így rendelkezik, a 
hatáskörrel rendelkez ő hatóság a végleges és teljes kérelemnek a hatás ­
körrel rendelkez ő hatósághoz történ ő, a 10. cikk (1) bekezdésének a) 
pontja szerinti benyújtását megel őzően legalább egy nyilvános konzul ­
tációt tart. Ez nem lehet az engedély iránti kérelemnek a 2011/92/EU 
irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti benyújtását követ ően végre­
hajtott lakossági konzultációk sérelmére. A nyilvános konzultáció célja, 
hogy már a korai szakaszban tájékoztassa a VI. melléklet 3. a) pont ­
jában említett érdekelt feleket a projektr ől, és hozzájáruljon a legmeg ­
felelőbb helyszín vagy nyomvonal, illetve azon releváns kérdések 
meghatározásához, amelyekre a kérelemben ki kell térni. A nyilvános 
konzultációra vonatkozó részletes minimumkövetelmények a VI. 
melléklet 5. pontjában találhatók.  
A projektgazda a kérelem benyújtását megel őzően jelentést készít a 
lakossági részvétellel kapcsolatos – köztük az engedélyezési folyamat 
megindulása el őtt sorra került – tevékenységek eredményér ől. A projekt ­
gazda ezt a jelentést a kérelemmel együtt benyújtja a hatáskörrel rendel ­
kező hatósághoz. Az utóbbi az átfogó határozat meghozatalakor kell ő 
mértékben figyelembe veszi ezeket az eredményeket.  
(5) A két vagy több tagállam határán átnyúló projektek esetében a (4) 
bekezdés szerinti nyilvános konzultációt minden érintett tagállamban 
legkésőbb az els ő nyilvános konzultáció kezdetének napját követ ő két 
hónapon belül megtartják.  
(6) Azon projektek esetében, amelyek egy vagy több szomszédos 
tagállamban várhatóan jelent ős határokon átnyúló kedvez őtlen hatással 
bírnak majd, és amennyiben alkalmazandó a 2011/92/EU irányelv 7. 
cikke és az Espooi Egyezmény, a vonatkozó információkat elérhet ővé 
teszik a szomszédos tagállamok hatáskörrel rendelkez ő hatóságai 
számára. A szomszédos tagállamok hatáskörrel rendelkez ő hatósága 
jelzi – adott esetben az értesítési folyamat során –, ha ő vagy bármely 
más érintett hatóság részt kíván venni a nyilvános konzultációs eljárás ­
ban. 
(7) A projektgazda, illetve ahol a nemzeti jog így rendelkezik, a 
hatáskörrel rendelkez ő hatóság létrehozza és a projektre vonatkozó 
információk közzétételével rendszeresen frissíti a közös érdek ű projekt 
internetes oldalát, amelyr ől hivatkozás mutat a Bizottság webhelyére, és 
amely megfelel a VI. melléklet 6. pontjában foglalt követelményeknek. 
Az üzleti szempontból érzékeny információkat bizalmasan kell kezelni.  
A projektgazdák ezenfelül a lényeges információkat más olyan 
megfelelő tájékoztatási eszközök segítségével is közzéteszik, 
amelyekhez a lakosság nyílt hozzáféréssel rendelkezik.  
10. cikk  
Az engedélyezési eljárás id őtartama és végrehajtása  
(1) Az engedélyezési eljárás két szakaszból áll:  
a) A kérelem benyújtását megel őző eljárásra, amely az engedélyezési 
eljárás kezdete és a benyújtott kérelem hatáskörrel rendelkez ő 
hatóság általi elfogadása közötti id őszakot foglalja magában, 
amelynek irányadó id őtartama két év.  
Ezen eljárás magában foglalja a projektgazda vagy projektgazdák 
által elkészítend ő környezeti jelentések elkészítését is.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 15  
Az engedélyezési eljárás kezdetének meghatározása érdekében a 
projektgazdák írásban értesítik a projektr ől az érintett tagállamok 
hatáskörrel rendelkez ő hatóságát, mellékelve a projekt kell ő 
mértékben részletes leírását. A hatáskörrel rendelkez ő hatóság legké ­
sőbb az értesítés kézhezvételének napjától számított három hónapon 
belül írásban – a többi érintett hatóság nevében is – tudomásul veszi 
vagy, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a projekt állapota alapján az 
engedélyezési eljárás még nem indítható el, elutasítja az értesítést. 
Elutasítás esetén a hatáskörrel rendelkez ő hatóság – a többi érintett 
hatóság nevében is – megindokolja döntését. Az engedélyezési 
eljárás kezdete az a nap, amikor a hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
tudomásul veszi az értesítést. Két vagy több érintett tagállam 
esetében az engedélyezési eljárás kezdete az a nap, amikor az utolsó 
hatáskörrel rendelkez ő hatóság is elfogadja az értesítést.  
b) A jogszabályban el őírt engedélyezési eljárás, azaz a benyújtott 
kérelem elfogadásának napja és az átfogó határozat meghozatala 
közötti id őszak nem haladhatja meg az egy év és hat hónapot. A 
tagállamok indokolt esetben rövidebb id őtartamot is megállapíthat ­
nak. 
(2) Az (1) bekezdésben említett két szakasz együttes id őtartama nem 
haladhatja meg a három év és hat hónapot. Azonban ha a hatáskörrel 
rendelkez ő hatóság megítélése szerint az engedélyezési eljárás egyik 
vagy mindkét szakasza nem fejez ődik be az (1) bekezdésben meghatá ­
rozott határid őn belül, még a határid ő lejárta el őtt és eseti alapon hatá ­
rozhat úgy, hogy az egyik vagy mindkét id őtartamot meghosszabbítja – 
a két szakasz tekintetében együttesen – legfeljebb kilenc hónappal.  
Ebben az esetben a hatáskörrel rendelkez ő hatóság értesíti az érintett 
csoportot, amellyel ismerteti az engedélyezési eljárás lehet ő leghama ­
rabb történ ő befejezése érdekében meghozott vagy meghozandó intéz ­
kedéseket. A csoport kérheti a hatáskörrel rendelkez ő hatóságot, hogy 
rendszeresen számoljon be az e téren elért haladásról.  
(3) Azokban a tagállamokban, ahol egy nyomvonal vagy helyszín 
kizárólag valamely tervezett projekt egyedi célja érdekében történ ő 
meghatározása – beleértve egyedi folyosók intelligens infrastruktú ­
rákhoz való tervezését – nem illeszthet ő be az átfogó határozathoz 
vezető folyamatba, a megfelel ő határozat meghozatalára különálló hat 
hónapos id őszak áll rendelkezésre, mely id őszak azon a napon kezd ő­
dik, amikor a projektgazda benyújtotta a kérelem végleges és teljes 
dokumentációját.  
Ebben az esetben a (2) bekezdés szerinti hosszabbítás id őtartama hat 
hónapra csökken, beleértve az e bekezdésben említett eljárást is.  
(4) A kérelem benyújtását megel őző szakasz a következ ő lépéseket 
foglalja magában:  
a) Az értesítésnek az (1) bekezdés a) pontja szerinti tudomásulvétele 
után a hatáskörrel rendelkez ő hatóság a többi érintett hatósággal 
szoros együttm űködésben – és adott esetben a projektgazda javaslata 
alapján – meghatározza a projektgazda által az átfogó határozat 
kérelmezésekor a kérelem részeként benyújtandó információk tárgyát 
és részletességét. Ehhez a VI. melléklet 1. e) pontjában szerepl ő 
ellenőrző lista szolgál alapul.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 16  
b) A hatáskörrel rendelkez ő hatóság a projektgazdával és más érintett 
hatóságokkal szoros együttm űködésben, valamint az a) pont értel ­
mében elvégzett tevékenységek eredményeire is figyelemmel, 
továbbá a VI. melléklet 2. pontjában meghatározott iránymutatá ­
sokkal összhangban kidolgozza az engedélyezési eljárás részletes 
ütemtervét.  
A két vagy több tagállam határain átnyúló projektek esetében az 
érintett tagállamok hatáskörrel rendelkez ő hatóságai közös ütemtervet 
állítanak össze, amelyben törekednek menetrendjük összehangolá ­
sára. 
c) A hatáskörrel rendelkez ő hatóság – a többi érintett hatóság nevében 
is – szükség esetén a kérelem tervezetének beérkezése után kérheti a 
projektgazdától a hiányzó információk pótlását, ezek azonban kizá ­
rólag az a) pontban meghatározott kérdésekhez kapcsolódhatnak. A 
hiányzó információk benyújtását követ ő három hónapon belül a 
hatáskörrel rendelkez ő hatóság írásban elfogadja megvizsgálásra a 
kérelmet. További információk csak akkor kérhet ők, ha ezt újonnan 
felmerült körülmények indokolják.  
(5) A projektgazda gondoskodik arról, hogy a kérelem teljes és 
megfelelő színvonalú legyen, és a kérelem benyújtását megel őző eljárás 
során a lehet ő legkorábban kikéri róla a hatáskörrel rendelkez ő hatóság 
véleményét. A projektgazda a határid ők betartása és a (4) bekezdés b) 
pontjában meghatározott részletes ütemtervnek való megfelelés érde ­
kében mindenben együttm űködik a hatáskörrel rendelkez ő hatósággal.  
(6) Az e cikkben foglalt határid ők nem érintik a nemzetközi és uniós 
jogból fakadó kötelezettségeket, és nincsenek a közigazgatási fellebbe ­
zési eljárások és a bírósági vagy törvényszéki jogorvoslati lehet őségek 
sérelmére.  
IV. FEJEZET  
SZABÁLYOZÁS  
11. cikk  
Az energiarendszer egészére kiterjed ő költség-haszon elemzés  
(1) 2013. november 16-ig a villamosenergia-piaci átvitelirendszer- 
üzemeltet ők európai hálózata (villamosenergia-piaci ENTSO), illetve a 
földgázpiaci átvitelirendszer-üzemeltet ők európai hálózata (földgázpiaci 
ENTSO) közzéteszi és a tagállamok, a Bizottság és az Ügynökség elé 
terjeszti saját, többek között a hálózati és piaci modellezésre vonatko ­
zóan, többek között a II. melléklet 1. a–d) pontjában és 2. pontjában 
említett kategóriákba tartozó közös érdek ű projektekre vonatkozó, az 
energiarendszer egészére kiterjed ő, uniós szinten harmonizált költség- 
haszon elemzés alapjául szolgáló módszertanukat. E módszertanokat 
kell alkalmazni a 714/2009/EK rendelet 8. cikke, illetve a 715/2009/EK 
rendelet 8. cikke szerinti villamosenergia-, illetve földgázpiaci ENTSO 
által kidolgozandó tízéves hálózatfejlesztési tervek elkészítésére. E 
módszertanokat az V. mellékletben megállapított elvekkel összhangban 
kell kidolgozni, a IV. mellékletben meghatározott szabályoknak és 
mutatóknak megfelel ően. ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 17  
Saját módszertanaik benyújtása el őtt a villamosenergia-piaci és földgáz ­
piaci ENTSO-k kiterjedt konzultációs eljárást folytatnak le, bevonva 
legalább az összes érintett érdekelt felet képvisel ő szervezeteket – és 
szükség szerint magukat az érdekelt feleket –, a nemzeti szabályozó 
hatóságokat és más nemzeti hatóságokat.  
(2) Az Ügynökség a módszertanok kézhezvételének napjától számí ­
tott három hónapon belül véleményt terjeszt a tagállamok és a Bizottság 
elé a módszertanokról és közzéteszi azt.  
(3) Az Ügynökség véleményének kézhezvételét ől számított három 
hónapon belül a Bizottság is elkészíti a módszertanokkal kapcsolatos 
véleményét, a tagállamok pedig elkészíthetik saját véleményüket. A 
véleményeket megküldik a villamosenergia-piaci, illetve a földgázpiaci 
ENTSO-nak.  
(4) A villamosenergia-piaci, illetve a földgázpiaci ENTSO a (3) 
bekezdés szerint megküldött utolsó vélemény kézhezvételének napjától 
számított három hónapon belül a tagállamoktól kapott véleményeknek, a 
Bizottság véleményének és az Ügynökség véleményének megfelel ő 
figyelembevételével módosítja módszertanát, amelyet benyújt jóváha ­
gyásra a Bizottsághoz.  
(5) A villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO a 
bizottsági jóváhagyástól számított két héten belül internetes oldalán 
közzéteszi módszertanait. Az V. melléklet 1. pontja szerinti megfelel ő 
beviteli adathalmazokat és egyéb releváns hálózati, energiaáramlási és 
piaci adatokat kérésre kell ően pontos formában átadják a Bizottságnak 
és az Ügynökségnek a nemzeti joggal és az alkalmazandó titoktartási 
megállapodásokkal összhangban. Az adatoknak az adatkérés id őpont­
jában érvényesnek kell lenniük. A Bizottság és az Ügynökség gondos ­
kodik arról, hogy ők maguk vagy bármely fél, aki ezen adatok alapján 
elemzéseket végez számukra, bizalmasan kezelje az említett 
adathalmazt.  
(6) A módszertant az (1)–(5) bekezdéssel összhangban rendszeresen 
aktualizálni és tökéletesíteni kell. Az Ügynökség saját kezdeményezé ­
sére vagy egy nemzeti szabályozó hatóság, illetve érdekelt fél megfele ­
lően megindokolt kérésére, a valamennyi érdekeltet képvisel ő szerveze ­
tekkel és a Bizottsággal folytatott hivatalos konzultációt követ ően, 
megfelelő indokolás és id őterv alapján kérheti, hogy a módszertant 
aktualizálják és tökéletesítsék. Az Ügynökség közzéteszi a nemzeti 
szabályozó hatóságoktól vagy érdekelt felekt ől érkező azon kéréseket 
és üzleti szempontból nem érzékeny dokumentumokat, amelyek alapján 
az aktualizálást vagy tökéletesítést kérte.  
(7) 2015. május 16-ig az Ügynökség keretében együttm űködő érintett 
nemzeti szabályozó hatóságok meghatározzák és nyilvánosan hozzáfér ­
hetővé teszik a mutatók és az ezeknek megfelel ő referenciaértékek 
együttesét, amelyek alapján a II. melléklet 1. és 2. pontjában felsorolt 
infrastruktúra-kategóriákba tartozó összehasonlítható projektek fajlagos 
beruházási költségei összehasonlíthatók. Ezeket a referenciaértékeket 
a villamosenergia-piaci és a földgázpiaci ENTSO felhasználhatja a 
következő tízéves hálózatfejlesztési tervekhez készítend ő költség-haszon 
elemzések során.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 18  
(8) A villamosenergia-piaci és a földgázpiaci ENTSO 2016. 
december 31-ig egy következetes és összekapcsolt villamosenergia- és 
földgázhálózati és -piaci modellt terjesztenek közösen a Bizottság és az 
Ügynökség elé, amely egyaránt magában foglalja a 
villamosenergia-átviteli és földgázszállítási infrastruktúrát, illetve 
-tárolást, valamint az LNG-létesítményeket, és amely a kiemelt energia ­
infrastruktúra-folyosókra és -területekre kiterjed ően, az V. mellékletben 
foglalt alapelvek szerint került kidolgozásra. Miután a Bizottság a 
(2)–(4) bekezdésben ismertetett eljárás szerint jóváhagyta a modellt, a 
modellt beillesztik a módszertanba.  
12. cikk  
Határokon átnyúló hatással bíró beruházások engedélyezése  
(1) A II. melléklet 1. a), b) és d) pontjában és 2. pontjában említett 
kategóriákba tartozó közös érdek ű projektek tényleges – karbantartási 
költségeket nem tartalmazó – beruházási költségeit azon tagállamok 
érintett átvitelirendszer-üzemeltet ői vagy átviteli infrastruktúra projekt ­
gazdái viselik, amelyekben a projekt nettó hatása kedvez ő, és – a túlter ­
helési és egyéb díjak által nem fedezett rész tekintetében – azokat a 
hálózat-hozzáférési díjakon keresztül a rendszerhasználókkal megfizet ­
tetik ebben vagy ezekben a tagállamokban.  
(2) A II. melléklet 1. a), b) és d) pontjában és 2. pontjában említett 
kategóriákba tartozó közös érdek ű projekt esetében az (1) bekezdés 
rendelkezései csak akkor alkalmazandók, ha legalább egy projektgazda 
kéri a hatáskörrel rendelkez ő nemzeti hatóságoktól a projekt költsége ­
inek egésze vagy egy része tekintetében e cikk alkalmazását. Ezenkívül 
a II. melléklet 2. pontjában említett kategóriákba tartozó közös érdek ű 
projekt esetében az (1) bekezdés rendelkezései csak akkor alkalmazan ­
dók, ha már elvégezték a piaci kereslet felmérését és ennek alapján nem 
várható, hogy a tényleges beruházási költségekre a díjak fedezetet nyúj ­
tanak.  
Amennyiben a projektnek több projektgazdája van, az illetékes nemzeti 
szabályozó hatóság haladéktalanul felkéri az összes projektgazdát, hogy 
a (3) bekezdéssel összhangban nyújtsák be közösen a beruházási kérel ­
met. 
(3) Az (1) bekezdés alkalmazása esetén az érintett közös érdek ű 
projekt projektgazdái legalább évente egy alkalommal és mindaddig, 
amíg a projektet be nem üzemelik, valamennyi érintett nemzeti szabá ­
lyozó hatóságot rendszeresen tájékoztatják az adott projekt el őrehaladá­
sáról és az ehhez kapcsolódóan meghatározott költségekr ől és hatások ­
ról. 
Amint egy ilyen közös érdek ű projekt megvalósítása kell ően előreha­
ladt, a projektgazdák, miután konzultáltak a tagállamok átvitelirendszer- 
üzemeltet őivel, amelyek számára a projekt jelent ős pozitív hatással jár, 
beruházási kérelmet nyújtanak be. Ez a határokon átnyúló költségmeg ­
osztást is magában foglaló beruházási kérelem valamennyi érintett 
nemzeti szabályozó hatósághoz benyújtandó, a következ ő mellékletekkel 
együtt:  
a) a 11. cikknek megfelel ően kidolgozott módszertannal összhangban 
levő projektspecifikus költség-haszon elemzés, mely figyelembe 
veszi az érintett tagállam határain túl jelentkez ő haszonelemeket is;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 19  
b) a projekt pénzügyi megvalósíthatóságát értékel ő üzleti terv, amely 
tartalmazza a választott finanszírozási megoldást, illetve a II. 
melléklet 2. pontjában említett kategóriába tartozó közös érdek ű 
projekt esetében a piaci vizsgálat eredményeit is; és  
c) ha a projektgazdák egyetértenek, megalapozott javaslat a határokon 
átnyúló költségmegosztásra.  
Ha a projektért több projektgazda felel, akkor közös kérelmet nyújtanak 
be. 
Az első uniós listán szerepl ő projektek esetében a projektgazdák 2013. 
október 31-ig nyújthatják be beruházási kérelmüket.  
A nemzeti szabályozó hatóságok tájékoztatásul a beérkezést követ ően 
minden egyes beruházási kérelem egy példányát haladéktalanul eljut ­
tatják az Ügynökségnek.  
A nemzeti szabályozó hatóságok és az Ügynökség meg őrzi az üzleti 
szempontból érzékeny információk titkosságát.  
(4) Az érintett nemzeti szabályozó hatóságokhoz legutoljára benyúj ­
tott kérelem id őpontjától számított hat hónapon belül a nemzeti szabá ­
lyozó hatóságok az érintett projektgazdákkal folytatott konzultációt 
követően koordinált határozatokat hoznak a javasolt projekttel kapcso ­
latban az egyes rendszerüzemeltet ők által viselend ő beruházási költ ­
ségek elosztásáról, valamint ezeknek a tarifákba való beépítésér ől. A 
nemzeti szabályozó hatóságok dönthetnek úgy, hogy csak a költségek 
egy részét osztják el, illetve dönthetnek úgy is, hogy a költségeket egy 
közös érdek ű projektcsomag több projektje között osztják fel.  
A költségek elosztásakor a nemzeti szabályozó hatóságok figyelembe 
veszik a következ őkre vonatkozó konkrét vagy becsült adatokat:  
— túlterhelési és egyéb díjak,  
— a 714/2009/EK rendelet 13. cikke értelmében létrehozott, átviteli ­
rendszer-üzemeltet ők közötti ellentételezési mechanizmusból szár ­
mazó bevételek.  
A költségek határokon átnyúló elosztásáról szóló döntés során figye ­
lembe kell venni az érintett tagállamokban megvalósított projekt gazda ­
sági, társadalmi és környezeti költségeit és hasznát, valamint a pénzügyi 
támogatásra való esetleges rászorultságot.  
A költségek határokon átnyúló elosztásáról szóló döntés során az érintett 
nemzeti szabályozó hatóságok az érintett átvitelirendszer-üzemeltet őkkel 
egyeztetve kölcsönös megállapodásra törekednek, amely a (3) bekezdés 
a) és b) pontjában foglalt információkra épül, de nem korlátozódik 
azokra.  
Amennyiben egy közös érdek ű projekt enyhít bizonyos negatív küls ő 
hatásokat – pl. hurokáramlásokat –, és e közös érdek ű projektet abban a 
tagállamban hajtják végre, ahonnan a negatív küls ő hatás ered, az ilyen 
enyhítő hatás nem tekintend ő határokon átnyúló el őnynek, és így nem 
nyújthat alapot arra, hogy e negatív küls ő hatások által érintett 
tagállamok átvitelirendszer-üzemeltet őjére hárítsanak költségeket.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 20  
(5) A nemzeti szabályozó hatóságok a tarifáknak a 2009/72/EK 
irányelv 37. cikke (1) bekezdésének a) pontja és a 2009/73/EK irány ­
elv 41. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében való megállapítá ­
sakor vagy jóváhagyásakor – az e cikk (4) bekezdésében említett, hatá ­
rokon átnyúló költségmegosztás alapján – figyelembe veszik az átvite ­
lirendszer-üzemeltet őnél vagy más projektgazdánál a beruházás eredmé ­
nyeképpen felmerül ő tényleges költségeket, amennyiben az ilyen költ ­
ségek megfelelnek egy hatékony és szerkezetileg összehasonlítható 
rendszerüzemeltet ő költségeinek.  
A nemzeti szabályozó hatóságok a költségmegosztási határozatot – az 
adott határozatra vonatkozó összes információval együtt – haladékta ­
lanul megküldik az Ügynökségnek. A tájékoztatás különösen azokat a 
részletes indokokat tartalmazza, amelyek alapján a költségeket a 
tagállamok között elosztották, többek között:  
a) az egyes érintett tagállamokra gyakorolt meghatározott hatások, 
egyebek között a hálózati tarifákat érint ő hatások értékelése;  
b) a (3) bekezdés b) pontjában említett üzleti terv értékelése;  
c) a projekt eredményeképpen várható regionális vagy uniós szint ű 
pozitív externáliák;  
d) az érintett projektgazdákkal folytatott konzultáció eredménye.  
A költségmegosztási határozatot ki kell hirdetni.  
(6) Amennyiben az érintett nemzeti szabályozó hatóságok a hozzájuk 
legutoljára benyújtott kérelem kézhezvételének napjától számított hat 
hónapon belül nem jutnak megállapodásra a beruházási kérelemr ől, 
haladéktalanul tájékoztatják az Ügynökséget.  
Ebben az esetben, illetve az érintett nemzeti szabályozó hatóságok 
közös kérésére az Ügynökség az ügy hozzá történ ő továbbítását követ ő 
három hónapon belül meghozza a beruházási kérelemre vonatkozó hatá ­
rozatot, ideértve a (3) bekezdésben említett határokon átnyúló költség ­
megosztást, valamint a beruházási költségek tarifákba történ ő beépí­
tésének módját is.  
Az Ügynökség a határozat meghozatala el őtt konzultál az érintett 
nemzeti szabályozó hatóságokkal és a projektgazdákkal. A második 
albekezdésben szerepl ő három hónapos id őszak további két hónappal 
meghosszabbítható, ha az Ügynökség további információkat kér. Ez a 
további id őszak a hiánytalan információk kézhezvételét követ ő napon 
kezdődik. 
A költségmegosztási határozatot ki kell hirdetni. A 713/2009/EK rende ­
let 19. és 20. cikke alkalmazandó.  
(7) Az Ügynökség a meghozott költségmegosztási határozatok egy 
példányát – minden, az egyes határozatok szempontjából lényeges infor ­
mációval együtt – haladéktalanul megküldi a Bizottságnak. Az informá ­
ciók összesítve is benyújthatók. A Bizottság az üzleti szempontból érzé ­
keny információt bizalmasan kezeli.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 21  
(8) A költségmegosztási határozat nem érinti az átvitelirendszer- 
üzemeltet ők azon jogát, hogy a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irány ­
elv 32. cikkével, valamint a 714/2009/EK rendelet 14. cikkével és a 
715/2009/EK rendelet 13. cikkével összhangban alkalmazzák, illetve a 
nemzeti szabályozó hatóságok azon jogát, hogy e cikkek alapján jóvá ­
hagyják a hálózati hozzáférési díjakat.  
(9) E cikk nem alkalmazandó azokra a közös érdek ű projektekre, 
amelyek  
a) a 2009/73/EK irányelv 36. cikke értelmében mentességet élveznek az 
említett irányelv 32., 33. és 34. cikke, valamint 41. cikkének (6), (8) 
és (10) bekezdése alól; vagy  
b) a 714/2009/EK rendelet 17. cikke értelmében mentességet élveznek a 
714/2009/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése, vagy a 
2009/72/EK irányelv 32. cikke, valamint 37. cikkének (6) és (10) 
bekezdése alól;  
c) a 2003/55/EK irányelv (  1 ) 22. cikke szerinti mentességet élveznek; 
vagy  
d) az 1228/2003/EK rendelet (  2 ) 7. cikke szerinti mentességet élveznek.  
13. cikk  
Ösztönzők 
(1) Amennyiben egy projektgazda egy, a II. melléklet 1. a), b) és d) 
pontjában, továbbá a II. melléklet 2. pontjában említett kategóriákba 
tartozó közös érdek ű projekttel a vele összehasonlítható infrastrukturális 
projektekhez kapcsolódó rendes kockázatoknál magasabb fejlesztési, 
kivitelezési, üzemeltetési vagy karbantartási kockázatot vállal, a 
tagállamok és a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy ezekhez 
a projektekhez megfelel ő ösztönzőket nyújtsanak a 2009/72/EK irány ­
elv 37. cikkének (8) bekezdésével, a 2009/73/EK irányelv 41. cikkének 
(8) bekezdésével, a 714/2009/EK rendelet 14. cikkével és a 
715/2009/EK rendelet 13. cikkével összhangban.  
Az első albekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közös 
érdekű projekt:  
a) a 2009/73/EK irányelv 36. cikke értelmében mentességet élvez az 
említett irányelv 32., 33. és 34. cikke, valamint 41. cikkének (6), (8) 
és (10) bekezdése alól;  
b) a 714/2009/EK rendelet 17. cikke értelmében mentességet élvez a 
714/2009/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése, vagy a 
2009/72/EK irányelv 32. cikke, valamint 37. cikkének (6) és (10) 
bekezdése alól;  
c) a 2003/55/EK irányelv 22. cikke szerinti mentességet élvez; vagy  
d) az 1228/2003/EK rendelet 7. cikke szerinti mentességet élvez.  ▼B 
( 1 ) Az Európai Parlament és Tanács 2003. június 26-i 2003/55/EK irányelve a 
földgáz bels ő piacára vonatkozó közös szabályokról (HL L 176., 2003.7.15., 
57. o.). 
( 2 ) Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 26-i 1228/2003/EK rendelete 
a villamos energia határokon keresztül történ ő kereskedelme esetén alkalma ­
zandó hálózati hozzáférési feltételekr ől (HL L 176., 2003.7.15., 1. o.).
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 22  
(2) A nemzeti szabályozó hatóságok az (1) bekezdésben említett 
ösztönzők biztosítására vonatkozó határozatát a 11. cikk értelmében 
kidolgozott módszertan alkalmazásával készített költség-haszon elemzés 
eredményeire, és különösen a projekt által eredményezett regionális 
vagy uniós szint ű pozitív externáliákra kell alapozni. A nemzeti szabá ­
lyozó hatóságoknak ezenkívül elemezniük kell a projektgazdák által 
vállalt konkrét kockázatokat, a meghozott kockázatcsökkentési intézke ­
déseket, valamint a kockázati profil indokoltságát, amely utóbbit a 
projektnek az alacsonyabb kockázattal járó alternatív megoldáshoz 
viszonyított kedvez ő nettó hatása támasztja alá. Támogatható kocká ­
zatok többek között az új, tengeri és szárazföldi átviteli technológiákhoz 
és a költségek nem megfelel ő megtérüléséhez kapcsolódó kockázatok, 
valamint a fejlesztési kockázatok.  
(3) A határozatban biztosított ösztönz őnek figyelembe kell vennie a 
felmerült kockázat sajátos jellegét, és tartalmazhatja többek között a 
következőket: 
a) az előzetes beruházásra vonatkozó szabályokat; vagy  
b) a projekt üzembe helyezése el őtt ténylegesen felmerül ő költségek 
elismerésére vonatkozó szabályokat; vagy  
c) a projekthez köthet ő tőkeberuházás további megtérülésének biztosí ­
tására vonatkozó szabályokat; vagy  
d) valamennyi egyéb, szükségesnek és helyénvalónak tekinthet ő intéz­
kedést.  
(4) 2013. július 31-ig minden nemzeti szabályozó hatóság megküldi 
az Ügynökségnek módszertanát és azokat a kritériumokat – amennyiben 
ezek rendelkezésre állnak –, amelyeket az egyes villamosenergia- és 
gázinfrastruktúrákkal kapcsolatos projektekre irányuló beruházások és 
a velük kapcsolatosan felmerül ő magasabb kockázatok értékeléséhez 
alkalmaz.  
(5) Az Ügynökség az e cikk (4) bekezdése értelmében kapott infor ­
mációk megfelel ő figyelembevételével a 713/2009/EK rendelet 
7. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2013. december 31-ig el őse­
gíti a bevált gyakorlatok megosztását és ajánlásokat tesz közzé a követ ­
kezők tekintetében:  
a) az (1) bekezdésben említett ösztönz ők, a nemzeti szabályozó ható ­
ságok bevált gyakorlatokról készített összehasonlítása alapján;  
b) a villamosenergia- és gázinfrastruktúrákkal kapcsolatos projektekre 
irányuló beruházásokkal járó magasabb kockázatok értékelésére szol ­
gáló közös módszertan.  
(6) 2014. március 31-ig minden nemzeti szabályozó hatóság közzé ­
teszi módszertanát és azokat a kritériumokat, amelyeket az egyes 
villamosenergia- és gázinfrastruktúrákkal kapcsolatos projektekre 
irányuló beruházások és a velük kapcsolatosan felmerül ő súlyosabb 
kockázatok értékeléséhez alkalmaz.  
(7) Amennyiben az (5) és (6) bekezdésben említett intézkedések nem 
elegendőek a közös érdek ű projektek id őben történ ő végrehajtásának 
biztosításához, a Bizottság iránymutatásokat adhat ki az ebben a cikkben 
meghatározott ösztönz őkkel kapcsolatban.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 23  
V. FEJEZET  
FINANSZÍROZÁS  
14. cikk  
Uniós pénzügyi támogatásra jogosult projektek  
(1) A II. melléklet 1., 2. és 4. pontjában említett kategóriákba tartozó 
közös érdek ű projektek tanulmányokhoz támogatások és pénzügyi 
eszközök formájában nyújtott uniós pénzügyi támogatásra jogosultak.  
(2) A II. melléklet 1. a–d) pontjában és 2. pontjában meghatározott 
kategóriákba tartozó közös érdek ű projektek – a vízszivattyúval m űköd­
tetett villamosenergia-tárolási projektek kivételével – szintén jogosultak 
kivitelezési munkákra vonatkozó támogatások formájában nyújtott uniós 
pénzügyi támogatásra, ha megfelelnek a következ ő kritériumoknak:  
a) a projektre vonatkozó, a 12. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti 
költség-haszon elemzés olyan jelent ős pozitív externáliák meglétét 
támasztja alá, mint az ellátás biztonsága, a szolidaritás vagy az inno ­
váció;  
b) a 12. cikk értelmében határokon átnyúló költségmegosztásról szóló 
határozatot hoztak a projekttel kapcsolatban; vagy a II. melléklet 1. 
c) pontjában foglalt kategóriába tartozó közös érdek ű projektek 
esetében azonban, amelyekkel kapcsolatban értelemszer űen nem 
hoztak határokon átnyúló költségmegosztásról szóló határozatot, a 
projekt célja a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás, a technológiai 
innováció megvalósítása és a határokon átível ő hálózat biztonságos 
működésének biztosítása;  
c) a projekt az üzleti terv és más, els ősorban a potenciális befektet ők 
vagy hitelez ők, vagy a nemzeti szabályozó hatóság által végzett 
értékelések szerint gazdaságilag nem életképes. A projekt gazdasági 
életképességének vizsgálatakor figyelembe veszik az ösztönz őkre 
vonatkozó határozatot és annak a 13. cikk (2) bekezdésében említett 
indokolását.  
(3) Az 5. cikk (7) bekezdésének d) pontjában említett eljárás szerint 
végrehajtott közös érdek ű projektek szintén jogosultak kivitelezési 
munkákra vonatkozó támogatások formájában nyújtott uniós pénzügyi 
támogatásra, ha megfelelnek az e cikk (2) bekezdésében foglalt kritéri ­
umoknak.  
(4) A II. melléklet 1. e) pontjában és 4. pontjában említett kategóri ­
ákba tartozó közös érdek ű projektek szintén jogosultak kivitelezési 
munkákhoz nyújtott támogatások formájában biztosított uniós pénzügyi 
támogatásra, ha az érintett projektgazdák egyértelm űen bizonyítani 
tudják, hogy a projekt jelent ős pozitív externáliákat eredményez, és 
hogy az üzleti terv és más, els ősorban a potenciális befektet ők vagy 
hitelezők, vagy – adott esetben – a nemzeti szabályozó hatóság által 
végzett értékelések szerint gazdaságilag nem életképes.  
15. cikk  
Iránymutatás az uniós pénzügyi támogatások odaítélési 
kritériumainak megállapításához  
A 4. cikk (2) bekezdésében foglalt egyedi kritériumok és a 4. cikk (4) 
bekezdésében foglalt paraméterek betöltik az európai összekapcsolódási 
eszközről szóló rendeletben az uniós pénzügyi támogatások odaítélési 
kritériumainak megállapítása céljából figyelembe vett célkit űzések 
szerepét is.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 24  
16. cikk  
A felhatalmazás gyakorlása  
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felha ­
talmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.  
(2) A Bizottság a 2013. május 15-t ől számított négyéves id őszakra 
felhatalmazást kap a 3. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi 
aktusok elfogadására. A Bizottság legkés őbb kilenc hónappal a jelzett 
időszak vége el őtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás 
hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyez ő időtartamra, 
kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács – legkés őbb az adott 
időtartam vége el őtt három hónappal – kifogást emel a meghosszabbítás 
ellen.  
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 
3. cikkben megállapított felhatalmazást. A visszavonásról szóló hatá ­
rozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A visszavonás 
a határozatnak az  Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését 
követő napon, vagy a határozatban megjelölt kés őbbi időpontban lép 
hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lév ő felhatalmazáson 
alapuló jogi aktusok érvényességét.  
(4) A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását köve ­
tően haladéktalanul és egyidej űleg értesíti arról az Európai Parlamentet 
és a Tanácsot.  
(5) A 3. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi 
aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a 
Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követ ő két hónapon belül 
sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, 
illetve ha az említett id őtartam lejártát megel őzően mind az Európai 
Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem 
fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeménye ­
zésére ez az id őtartam két hónappal meghosszabbodik.  
VI. FEJEZET  
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  
17. cikk  
Jelentés és értékelés  
A Bizottság legkés őbb 2017-ig jelentést tesz közzé a közös érdek ű 
projektek végrehajtásáról, és azt megküldi az Európai Parlamentnek és 
a Tanácsnak. A jelentésnek értékelést kell tartalmaznia a következ őkről: 
a) a 3. cikk értelmében kiválasztott közös érdek ű projektek tervezése, 
fejlesztése, kivitelezése és üzembe helyezése terén elért haladás, 
valamint adott esetben a végrehajtási késedelmek és más felmerült 
nehézségek;  
b) az Unió által a közös érdek ű projektekre lekötött és kifizetett 
pénzeszközöknek a támogatott közös érdek ű projektek összértékéhez 
viszonyított aránya;  
c) a villamosenergia- és gázszektorban a tagállamok közötti összekap ­
csolódás szintjének alakulása és az energiaárak ehhez kapcsolódó 
változásai, valamint a hálózati rendszerhibák el őfordulásának számat, 
azok okai és gazdasági költségei;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 25  
d) az engedélyezés és a lakosság bevonása, különösen:  
i. a közös érdek ű projektekkel kapcsolatos engedélyezési eljárások 
átlagos összid őtartamát és leghosszabb összid őtartamát az enge ­
délyezési eljárás valamennyi szakaszát beleértve, összevetve a 
10. cikk (4) bekezdésében felsorolt eredeti ütemezéshez képest;  
ii. a közös érdek ű projektekkel szembeni ellenállás mértéke (neve ­
zetesen a lakosság bevonása során készült írásbeli tiltakozások 
száma, jogorvoslati eljárások száma);  
iii. az engedélyezési eljárás és a projekt végrehajtása során az érde ­
kelt felek bevonásával és a környezeti hatás csökkentésével 
kapcsolatos bevált és innovatív gyakorlatok áttekintése;  
iv. a 8. cikk (3) bekezdésében el őírt, a 10. cikk szerinti határid ők 
betartására szolgáló mechanizmusok hatékonysága;  
e) a szabályozással kapcsolatban:  
i. azon közös érdek ű projektek száma, amelyekre vonatkozóan a 
12. cikk értelmében határokon átnyúló költségmegosztásról 
szóló határozatot hoztak;  
ii. a 13. cikk értelmében egyedi ösztönz őkben részesült közös 
érdekű projektek száma és típusa;  
f) e rendelet hatékonysága a tekintetben, hogy mennyiben járult hozzá 
a 2014–2015-ig végrehajtandó piaci integrációhoz kapcsolódó célok, 
valamint a 2020-ig kit űzött éghajlati és energetikai célok eléréséhez, 
és – hosszú távon – mennyiben segítette el ő az alacsony szén-dioxid- 
kibocsátású gazdaságra való 2050-ig elérend ő áttérés irányába való 
elmozdulást.  
18. cikk  
Tájékoztatás és nyilvánosság  
A Bizottság az els ő uniós lista elfogadásától számított hat hónapon belül 
a közvélemény számára könnyen – többek között az Interneten – hozzá ­
férhető infrastrukturális átláthatósági platformot hoz létre. Ennek az 
alábbi információkat kell tartalmaznia:  
a) az egyes közös érdek ű projektekre vonatkozó általános, naprakész 
információk, többek között földrajzi adatok;  
b) az egyes közös érdek ű projektekre vonatkozó, az 5. cikk (1) bekez ­
dése szerinti végrehajtási tervek;  
c) a 11. cikk értelmében kidolgozott módszertan alkalmazásával készí ­
tett költség-haszon elemzés f őbb eredményei az érintett közös érdek ű 
projektekkel kapcsolatban, az üzleti szempontból érzékeny adatok 
kivételével;  
d) az uniós lista;  
e) az Unió által az egyes közös érdek ű projektek számára elkülönített és 
kifizetett források.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 26  
19. cikk  
Átmeneti rendelkezések  
Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1364/2006/EK határozat 
I–III. mellékletében szerepl ő projektekre, vagy az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra 
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 
11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletben (  1 ) az alkalmazandó TEN-E 
kiadási kategóriák alapján meghatározott célértékek elérése érdekében 
a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történ ő közös­
ségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló, 2007. 
június 20-i 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (  2 ) értel­
mében kiírt pályázatok alapján odaítélt pénzügyi támogatások nyújtását, 
folyamatos biztosítását vagy módosítását.  
A III. fejezet rendelkezései nem alkalmazandók az engedélyezési eljá ­
rásban részt vev ő azon közös érdek ű projektekre, amelyekre egy 
projektgazda 2013. november 16-át megel őzően kérelmet nyújtott be.  
▼M4 __________  
▼M5 __________  
▼B 
22. cikk  
A 715/2009/EK rendelet módosítása  
A 715/2009/EK rendelet a következ őképpen módosul:  
1. a 8. cikk (10) bekezdésének a) pontja helyébe a következ ő szöveg 
lép: 
„a) alapul kell venni a nemzeti beruházási terveket, figyelembe véve 
a 12. cikk (1) bekezdésében említett regionális beruházási terve ­
ket, valamint adott esetben a hálózati tervezés uniós vonatkozá ­
sait a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatá ­
sokról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti 
és tanácsi rendeletben (*) foglaltak szerint; vele kapcsolatban 
költség-haszon elemzést kell készíteni az említett rendelet 
11. cikkében foglaltak értelmében megállapított módszertan 
szerint.  
___________  
(*) HL L 115., 2013.4.25., 39. o.”;  
2. a 11. cikk helyébe a következ ő szöveg lép:  
„11. cikk  
Költségek  
A földgázpiaci ENTSO-nál az e rendelet 4–12. cikkében, valamint a 
347/2013/EU rendelet 11. cikkében említett tevékenységek elvégzé ­
sével összefüggésben felmerül ő költségeket az átvitelirendszer- 
üzemeltet ők viselik, és ezeket a költségeket a tarifák kiszámítása 
során figyelembe kell venni. Ezeket a költségeket a szabályozó ható ­
ságok csak abban az esetben hagyják jóvá, ha azok ésszer űek és 
megfelelőek.” ▼B 
( 1 ) HL L 210., 2006.7.31., 25. o. 
( 2 ) HL L 162., 2007.6.22., 1. o.
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 27  
23. cikk  
Hatályon kívül helyezés  
Az 1364/2006/EK határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti. Ez a 
rendelet az 1364/2006/EK határozat I. és III. mellékletében szerepl ő 
projektek tekintetében nem keletkeztet jogokat.  
24. cikk  
Hatálybalépés  
Ez a rendelet az  Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését 
követő huszadik napon lép hatályba.  
Ezt a rendeletet 2013. június 1-jét ől kell alkalmazni a 14. és 15. cikk 
kivételével, amelyek az európai összekapcsolódási eszközr ől szóló ren ­
delet alkalmazásának id őpontjától alkalmazandók.  
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó 
valamennyi tagállamban.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 28  
I. MELLÉKLET  
ENERGIAINFRASTRUKTÚRA-PRIORITÁSNA K MIN ŐSÜLŐ 
FOLYOSÓK ÉS TERÜLETEK  
Ezt a rendeletet a következ ő transzeurópai energiainfrastruktúra-prioritásnak 
minősülő folyosókra és területekre kell alkalmazni:  
1. KIEMELT JELENT ŐSÉGŰ VILLAMOSENERGIA-FOLYOSÓK  
1. Északi-tengeri széler őmű-hálózat (NSOG): az integrált tengeri 
villamosenergia-hálózat fejlesztése és a kapcsolódó rendszerösszeköt ők az 
Északi-tengeren, az Ír-tengeren, a La Manche csatornán, a Balti-tengeren és 
a szomszédos vizeken, amelyek célja a megújuló tengeri energiaforrásokból 
előállított villamos energia fogyasztói és tárolóközpontokba történ ő szállí­
tása, valamint a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelem növelése.  
Érintett tagállamok: Belgium, Dánia, az Egyesült Királyság, Franciaország, 
Hollandia, Írország, Luxemburg, Németország, Svédország.  
2. Észak-déli irányú villamosenergia-há lózati összekapcsolódások Nyugat-Európá ­
ban: a régió tagállamai közötti és a földközi-tengeri térséggel – ideértve az 
Ibériai-félszigetet – létesített hálózati összekapcsolódások, els ősorban a megújuló 
forrásból származó energia integrálására és a régión belüli piaci integráció el őmoz­
dítása érdekében a bels ő hálózati infrastruktúra meger ősítésére.  
Érintett tagállamok: Ausztria, Belgium, az Egyesült Királyság, Francia ­
ország, Hollandia, Írország, Luxemburg, Málta, Németország, Olaszország, 
Portugália, Spanyolország.  
3. Észak-déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások Középkelet- 
és Délkelet-Európában: észak-déli és kelet-nyugati irányú összekapcsoló ­
dások és bels ő vezetékek, amelyek célja a bels ő piac teljes kör ű megvaló ­
sítása és a megújuló forrásból származó energiatermelés integrálása.  
Érintett tagállamok: Ausztria, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Görög ­
ország, Horvátország (  1 ), Lengyelország, Magyarország, Németország, 
Olaszország, Románia, Szlovákia, Szlovénia.  
4. A balti energiapiacok összekapcsolási terve a villamos energia területén 
(BEMIP – villamos energia): a balti régió tagállamai közötti összekapcso ­
lódások és a bels ő hálózati infrastruktúrák megfelel ő megerősítése a balti 
államok elszigeteltségének megszüntetése és a régió piaci integrációjának 
előmozdítása céljából, többek között a megújuló energia régión belüli integ ­
rálására tett er őfeszítések révén.  
Érintett tagállamok: Dánia, Észtország, Finnország, Lengyelország, Lett ­
ország, Litvánia, Németország, Svédország.  
2. KIEMELT JELENT ŐSÉGŰ FÖLDGÁZFOLYOSÓK  
5. Észak-déli irányú gázhálózati összekapcsolódások Nyugat-Európában: 
észak-déli irányú gázáramlást lehet ővé tevő gázinfrastruktúra 
Nyugat-Európában az ellátási útvonalak további diverzifikálása és a rövid 
távú gázkitárolási kapacitás növelése érdekében.  
Érintett tagállamok: Belgium, Dánia, az Egyesült Királyság, Franciaország, 
Hollandia, Írország, Luxemburg, Málta, Németország, Olaszország, Portu ­
gália, Spanyolország.  
6. Észak-déli irányú gázhálózati összekapcsolódások Középkelet- és Délkelet- 
Európában: gázinfrastruktúra a balti-tengeri régióban, az Adriai- és az Égei- 
tengeren, a Földközi-tenger keleti medencéjében és a Fekete-tengeren, vala ­
mint ezek között regionális hálózati összeköttetések létrehozása, továbbá a 
még diverzifikáltabb és biztonságosabb gázellátás érdekében.  
Érintett tagállamok: Ausztria, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Görög ­
ország, Horvátország (  1 ), Lengyelország, Magyarország, Németország, 
Olaszország, Románia, Szlovákia, Szlovénia.  ▼B 
( 1 ) Horvátország csatlakozási dátumától függ ően és attól kezd ődően.
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 29  
7. Déli gázfolyosó (SGC): a Kaszpi-medencéb ől, Közép-Ázsiából, a Közel- 
Keletről és a Földközi-tenger medencéjének keleti részéb ől az Unióba 
történő gázszállításra szolgáló infrastruktúra a diverzifikáltabb gázellátás 
érdekében.  
Érintett tagállamok: Ausztria, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Görög ­
ország, Horvátország (  1 ), Franciaország, Lengyelország, Magyarország, 
Németország, Olaszország, Románia, Szlovákia, Szlovénia.  
8. A balti energiapiacok összekapcsolási terve a gázenergia területén (BEMIP 
– gáz): a három balti állam és Finnország elszigeteltségének, valamint 
egyetlen ellátási forrástól való függésének megszüntetését, a bels ő hálózati 
infrastruktúra megfelel ő megerősítését, és a balti-tengeri térség diverzifikál ­
tabb és biztonságosabb ellátását célzó gázinfrastruktúra.  
Érintett tagállamok: Dánia, Észtország, Finnország, Lengyelország, Lett ­
ország, Litvánia, Németország, Svédország.  
3. KIEMELT JELENT ŐSÉGŰ OLAJSZÁLLÍTÓ FOLYOSÓK  
9. Olajszállítási hálózati összeköttetések Középkelet-Európában (OSC): a 
középkelet-európai olajvezeték-hálózat kölcsönös átjárhatóságát biztosítják 
az ellátás biztonságának javítása és a környezeti kockázatok csökkentése 
érdekében.  
Érintett tagállamok: Ausztria, a Cseh Köztársaság, Horvátország (  1 ), 
Lengyelország, Magyarország, Németország, Szlovákia.  
4. KIEMELT JELENT ŐSÉGŰ TEMATIKUS TERÜLETEK  
10. Intelligens hálózatok kiépítése: intelligens hálózati technológiák bevezetése 
az Unió egész területén a villamosenergia-hálózathoz csatlakozó vala ­
mennyi felhasználó magatartásának és intézkedéseinek hatékony integrálása 
érdekében, különös tekintettel a megújuló vagy hálózatra termelt nagy 
mennyiség ű villamosenergia-termelésre és a fogyasztók keresletoldali 
válaszintézkedéseire.  
Érintett tagállamok: minden tagállam.  
11. Villamosenergia-szupersztrádák: 2020-ig megvalósulnak az els ő 
villamosenergia-szupersztrádák, amelyek célja a villamosenergia-szuperszt ­
rádák uniós szint ű rendszerének kiépítése, amely a következ őket biztosítja:  
a) a széler őművek által termelt, egyre nagyobb mennyiség ű 
villamosenergia-többlet befogadása az Északi- és a Balti-tenger környé ­
kén, valamint a Kelet- és Dél-Európában és Észak-Afrikában megújuló 
forrásokból termelt villamosenergia befogadása;  
b) ezen új energiatermel ő csomópontok összekapcsolása az északi orszá ­
gokban és az Alpokban lév ő jelentős tárolókapacitásokkal, valamint f ő 
fogyasztási központokkal rendelkez ő más régiókkal; és  
c) a villamos energia iránti egyre változékonyabb és decentralizáltabb 
kínálat és egyre rugalmasabb kereslet jelentette kihívás kezelése.  
Érintett tagállamok: minden tagállam.  
12. Határokon átnyúló szén-dioxid-szállítási hálózat: a tagállamok közötti és a 
szomszédos harmadik országokba vezet ő szén-dioxid-szállítási infrastruk ­
túra kifejlesztése a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás fejlesztése céljából.  
Érintett tagállamok: minden tagállam.  ▼B 
( 1 ) Horvátország csatlakozási dátumától függ ően és attól kezd ődően.
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 30  
II. MELLÉKLET  
AZ ENERGIA-INFRASTRUKTÚRÁK KATEGÓRIÁI  
Az I. mellékletben szerepl ő energiainfrastruktúra-prioritások végrehajtásához 
szükséges energiainfrastruktúra-kategóriák a következ ők: 
1. a villamos energia tekintetében:  
a) a legalább 220 kV feszültségre tervezett, villamos energia átvitelére szol ­
gáló nagyfeszültség ű légvezetékek, valamint legalább 150 kV feszültség 
átvitelére tervezett föld alatti és tenger alatti vezetékek;  
b) különösen villamosenergia-szupersztrádák esetében; a villamos energia nagy ­
feszültség ű és nagyon nagy feszültség ű szinten történ ő szállítására kialakított 
fizikai berendezés, amelynek célja egy vagy több tagállamban vagy harmadik 
országban található, nagy mennyiség ű villamos energiát el őállító vagy tároló 
létesítmények összekapcsolása az egy vagy több másik tagállamban jellemz ő 
jelentős mértékű villamosenergia-fogyasztással;  
c) villamosenergia-tároló létesítmények villamos energia állandó vagy ideig ­
lenes, felszíni vagy föld alatti létesítményekben vagy geológiai tárolásra 
alkalmas helyszíneken történ ő tárolására, feltéve, hogy ezek közvetlenül 
legalább 110 kV feszültség átvitelére tervezett nagyfeszültség ű vezeté­
kekkel kapcsolódnak össze;  
d) az a–c) pontban meghatározott rendszerek biztonságos, védett és hatékony 
működéséhez szükséges valamennyi felszerelés és berendezés, beleértve a 
minden feszültségi szinten alkalmazandó védelmi, a felügyeleti és a szabá ­
lyozó rendszereket és alállomásokat is;  
e) valamennyi felszerelés vagy berendezés átviteli és közepes feszültség ű elosz­
tási szinten egyaránt, amelynek célja egy villamosenergia-hálózaton belül a 
valós idej ű vagy közel valós idej ű, kétirányú digitális adatátvitel, 
a villamosenergia-termelés, -átvitel, -elosztás és -fogyasztás interaktív és 
intelligens nyomon követése és kezelése, olyan hálózatot létrehozva ezáltal, 
amely hatékonyan integrálja a hálózathoz csatlakozó valamennyi felhasználó 
(termelő, fogyasztó, valamint aki mindkett ő egyszerre) magatartását és intéz ­
kedéseit annak érdekében, hogy biztosítsa egy gazdaságilag hatékony, fenn ­
tartható, alacsony veszteséggel járó, magas színvonalú, ellátási biztonságot 
nyújtó és biztonságos villamosenergia-rendszer rendelkezésre állását;  
2. a gáz tekintetében:  
a) olyan, a földgáz és biogáz szállítására szolgáló cs ővezetékek, amelyek 
túlnyomórészt nagynyomású cs ővezetékeket tartalmazó hálózathoz tartoz ­
nak, kivéve az upstream vagy a helyi földgázelosztás keretében használt 
nagynyomású vezetékeket;  
b) a fent említett nagynyomású gázvezetékekhez csatlakozó föld alatti tároló ­
létesítmények;  
c) cseppfolyósított földgázhoz (LNG) vagy s űrített földgázhoz (CNG) hasz ­
nált átvételi, tároló- és újragázosító vagy dekompressziós létesítmények;  
d) a rendszer biztonságos, védett és hatékony m űködéséhez, illetve a 
kétirányú kapacitás megvalósításához szükséges felszerelések és berende ­
zések, ideértve a kompresszorállomásokat is;  
3. az olaj tekintetében:  
a) kőolajszállításra használt cs ővezetékek;  
b) a kőolajvezetékek üzemeltetéséhez szükséges szivattyútelepek és tárolólé ­
tesítmények;  
c) a rendszer megfelel ő, biztonságos és hatékony m űködéséhez szükséges 
felszerelések és berendezések, beleértve a védelmi, a felügyeleti és a szabá ­
lyozó rendszereket, illetve a kétirányú áramlást biztosító eszközöket is;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 31  
4. a szén-dioxid tekintetében:  
a) az upstream cs ővezeték-hálózat kivételével az antropogén eredet ű szén- 
dioxid egynél több forrásból, például olyan ipari berendezésekb ől (az 
erőműveket is ideértve) történ ő szállítására használt cs ővezetékek, amelyek 
égetéssel vagy más, fosszilis vagy nem fosszilis széntartalmú összetev őket 
tartalmazó kémiai reakciók útján szén-dioxidot állítanak el ő, a 2009/31/EK 
európai parlamenti és tanácsi irányelv (  1 ) értelmében a szén-dioxid állandó 
geológiai tárolása céljából;  
b) a szén-dioxid továbbszállításához szükséges cseppfolyósításra vagy 
kiegyenlít ő tárolásra szolgáló létesítmények; nem tartozik ide az egy 
adott geológiai formáción belül a szén-dioxidnak a 2009/31/EK 
irányelv szerinti állandó geológiai tárolására használt infrastruktúra, illetve 
az ehhez kapcsolódó felszíni és besajtoló berendezések;  
c) bármely, a rendszer megfelel ő, biztonságos és hatékony m űködéséhez 
szükséges felszerelés vagy berendezés, ideértve a védelmi, felügyeleti 
vagy szabályozó rendszereket is.  ▼B 
( 1 ) HL L 140., 2009.6.5., 114. o.
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 32  
III. MELLÉKLET  
A KÖZÖS ÉRDEK Ű PROJEKTEK REGIONÁLIS LISTÁI  
1. A CSOPORTOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK  
1. A II. melléklet 1. pontjában említett kategóriákba tartozó villamosenergia-projektek 
esetében az egyes csoportok tagjai a tagállamok képvisel ői, a nemzeti szabályozó 
hatóságok, az átvitelirendszer-üzemeltet ők, illetve a Bizottság, az Ügynökség és 
a villamosenergia-piaci ENTSO.  
A II. melléklet 2. pontjában említett kategóriákba tartozó gázprojektek 
esetében az egyes csoportok tagjai a tagállamok képvisel ői, a nemzeti 
szabályozó hatóságok, átvitelirendszer-üzemeltet ők, illetve a Bizottság, az 
Ügynökség és a gázpiaci ENTSO.  
A II. melléklet 3. és 4. pontjában említett kategóriákba tartozó olaj- és szén- 
dioxid-szállítási projektek esetében az egyes csoportok tagjai a tagállamokat 
képviselő felek, az I. mellékletben felsorolt egyes vonatkozó prioritások 
által érintett projektgazdák és a Bizottság képvisel ői. 
2. Az egyes csoportok döntéshozó szervei egyesülhetnek. Az összes csoport 
vagy a döntéshozó szervek szükség esetén ülnek össze, hogy a valamennyi 
csoportot érint ő ügyeket megvitassák; ilyen például a régióközi összhang, 
vagy a regionális listák tervezetén szerepl ő projektek száma is, ha fennáll a 
kezelhetetlenné válás kockázata.  
3. Az egyes csoportok munkájukat a 2009/72/EK irányelv 6. cikkében, a 
2009/73/EK irányelv 7. cikkében, a 714/2009/EK rendelet 12. cikkében 
és a 715/2009/EK rendelet 12. cikkében el őírt regionális együttm űködési 
erőfeszítések szellemével, valamint más meglév ő regionális együttm űködési 
struktúrákkal összhangban szervezik.  
4. Az egyes csoportok – ha erre az I. mellékletben szerepl ő prioritás végre ­
hajtásához szükség van – meghívják a közös érdek ű projektként potenciá ­
lisan kijelölhet ő projekt gazdáit, illetve a nemzeti közigazgatási szervek, a 
szabályozó hatóságok, az átvitelirendszer-üzemeltet ők képvisel őit kérik fel 
az Unió tagjelölt és potenciális tagjelölt országaiból, az Európai Gazdasági 
Térség és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás tagországaiból, az Ener ­
giaközösség intézményeinek és szerveinek képvisel őitől, az európai szom ­
szédságpolitikába bevont országokból, valamint olyan országokból, 
amelyekkel az Unió egyedi energiaügyi együttm űködést alakított ki. A 
harmadik országok képvisel őinek meghívásáról hozott döntések konszen ­
zuson alapulnak.  
5. Az egyes csoportoknak egyeztetniük kell az érintett érdekelteket képvisel ő 
szervezetekkel – és szükség esetén közvetlenül magukkal az érdekelt 
felekkel – többek között az energiatermel őkkel, az elosztórendszer-üzemel ­
tetőkkel, az elosztókkal, a fogyasztókkal és a környezetvédelmi szerveze ­
tekkel. A csoport, amennyiben ez a feladatai ellátásához szükséges, 
meghallgatásokat vagy konzultációkat szervezhet.  
6. A bels ő szabályzatot, a tagszervezetek naprakész listáját, a munka el őreha­
ladásáról szóló rendszeres információt, az ülések napirendjét, akárcsak az 
egyes csoportok záró következtetéseit és határozatait a Bizottság a 
18. cikkben meghatározott átláthatósági platformon közzéteszi.  
7. A Bizottság, az Ügynökség és a csoportok arra törekszenek, hogy az egyes 
csoportok között összhang legyen. Ennek érdekében a Bizottság és az 
Ügynökség adott esetben gondoskodik a régióközi érdeket jelent ő összes 
munkával kapcsolatos információk megosztásáról.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 33  
A nemzeti szabályozó hatóságok és az Ügynökség részvétele a csopor ­
tokban nem veszélyezteti e rendelet, vagy a 2009/72/EK irányelv 36. és 
37. cikke és a 2009/73/EK irányelv 40. és 41. cikke, vagy a 713/2009/EK 
rendelet szerinti célkit űzéseik és kötelezettségeik teljesítését.  
2. A REGIONÁLIS LISTÁK ÖSSZEÁLLÍTÁSÁNAK FOLYAMATA  
1. A közös érdek ű projekt státuszt megszerezni szándékozó, közös érdek ű 
projektként potenciálisan kijelölhet ő projektek gazdái a csoporthoz közös 
érdekű projektként történ ő kiválasztásra irányuló pályázatot nyújtanak be, 
amely tartalmazza:  
— a projekteknek az I. mellékletben felsorolt prioritások végrehajtásához 
való hozzájárulása értékelését,  
— a 4. cikkben foglalt vonatkozó kritériumoknak való megfelelés elemzé ­
sét, 
— a kell ő érettségi szintet elért projektek esetében egy, a 21. cikk és a 
22. cikk el őírásainak megfelel ő és a 11. cikk értelmében a villamosener ­
gia-piaci és földgázpiaci ENTSO-k által kidolgozott módszerek alapján 
készített projektspecifikus költség-haszon elemzést, és  
— a projekt értékelése szempontjából releváns minden más információt.  
2. A címzettek az üzleti szempontból érzékeny információt bizalmasan 
kezelik.  
3. Az els ő uniós lista elfogadása után az összes többi elfogadott uniós lista 
esetében a II. melléklet 1. a), b) és d) pontjában említett kategóriákba 
tartozó villamosenergia-átviteli és -tárolási projektjavaslatokat feltüntetik a 
714/2009/EK rendelet 8. cikke értelmében a villamosenergia-piaci ENTSO 
által kidolgozott, legújabb rendelkezésre álló tízéves villamosenergiaháló ­
zat-fejlesztési tervben.  
4. Az els ő uniós lista elfogadása után az összes többi elfogadott, uniós lista 
esetében a II. melléklet 2. pontjában említett kategóriákba tartozó, gázinf ­
rastruktúrával kapcsolatos projektjavaslatokat feltüntetik a 715/2009/EK 
rendelet 8. cikke értelmében a földgázpiaci ENTSO által kidolgozott, legú ­
jabb rendelkezésre álló tízéves földgázhálózat-fejlesztési tervben.  
5. Az els ő uniós listára történ ő felvétel céljából benyújtott azon projektjavas ­
latokat, amelyeket el őzetesen nem értékeltek a 714/2009/EK rendelet 8. 
cikke értelmében, az uniós rendszer szintjén kell értékelnie  
— a villamosenergia-piaci ENTSO-nak a rendelkezésre álló legújabb 
tízéves hálózatfejlesztési tervben a II. melléklet 1. a), b) és d) pontjában 
említett kategóriákba tartozó projektjavaslatokra alkalmazott módszertan 
szerint,  
— a földgázpiaci ENTSO-nak vagy egy harmadik félnek következetes 
módon, a II. melléklet 2. pontja alá tartozó projektekre kidolgozott 
objektív módszertan alapján.  
A Bizottság 2014. január 16-ig iránymutatásokat készít a villamosenergia- 
piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO által a 3. és 4. pontban említett 
tízéves hálózatfejlesztési terveik kidolgozásakor alkalmazandó kritériu ­
mokról az egyenl ő bánásmód és a folyamat átláthatóságának biztosítása 
érdekében.  
6. A II. melléklet 4. pontjában említett kategóriába tartozó szén-dioxid-szállí ­
tási projektjavaslatokat egy legalább két tagállam által kidolgozott, hatá ­
rokon átnyúló szén-dioxid-szállítási és -tárolási infrastruktúra fejlesztésére 
vonatkozó terv részeként kell benyújtani. A tervet az érintett tagállamok 
vagy az általuk közvetlenül kijelölt jogalanyok nyújtják be a Bizottsághoz.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 34  
7. A II. melléklet 1. és 2. pontjában említett kategóriákba tartozó projektja ­
vaslatok esetében a nemzeti szabályozó hatóságok, és szükség esetén az 
Ügynökség – lehet őség szerint a regionális együttm űködés keretében (a 
2009/72/EK irányelv 6. cikke, a 2009/73/EK irányelv 7. cikke) – ellen őrzik 
a kritériumok és a költség-haszon elemzés módszertanának következetes 
alkalmazását, és értékelik ezek határokon átnyúló relevanciáját. Értékelé ­
süket a csoport elé terjesztik.  
8. A II. melléklet 3. és 4. pontjában említett kategóriákba tartozó olaj- és szén- 
dioxid-szállítási projektjavaslatok esetében a Bizottság értékeli a 4. cikkben 
foglalt kritériumok alkalmazását. A II. melléklet 4. pontjában említett kate ­
góriába tartozó, szén-dioxidra vonatkozó projektjavaslatok esetében a 
Bizottság ezenkívül figyelembe veszi a projekt további tagállamokra való 
jövőbeni kiterjesztésének lehet őségét. A Bizottság a csoport elé terjeszti 
értékelését.  
9. Minden olyan tagállam, amelynek területét nem érinti a javasolt projekt, de 
amelyre esetleg pozitív nettó hatást gyakorolhat, vagy amely számára a 
projektjavaslat jelent ős következményekkel járhat (például a környezetre 
vagy területén az energia-infrastruktúra m űködtetésére), véleményt nyilvá ­
níthat a csoport részére, megnevezve aggályait.  
10. A csoport döntéshozó szerve a csoportban részt vev ő tagállamok kérésére 
megvizsgálja a területét érint ően a közös érdek ű projektre irányuló javas ­
latot jóvá nem hagyó tagállam által a 3. cikk (3) bekezdése értelmében 
előterjesztett indokokat.  
11. A csoport ülést tart a projektjavaslatok vizsgálata és rangsorolása végett, 
figyelembe véve a szabályozók értékeléseit vagy az olaj- és szén-dioxid- 
szállítási projektek esetében a Bizottság által készített értékelést.  
12. A II. melléklet 1. és 2. pontjában említett kategóriákba tartozó projektja ­
vaslatok regionális listájának a csoportok által kidolgozott tervezetét a 9. 
pontban meghatározott valamennyi véleménnyel együtt az Ügynökség elé 
kell terjeszteni az uniós lista elfogadásának id őpontja előtt hat hónappal. A 
projektjavaslatok regionális listáját és a hozzá csatolt véleményeket az 
Ügynökség a kézhezvételt ől számított három hónapon belül értékeli. Az 
Ügynökség véleményt nyilvánít a regionális listák tervezetér ől, különösen 
a kritériumok és a költség-haszon elemzés következetes, régiós szint ű alkal­
mazásáról. Az Ügynökség a véleményét a 713/2009/EK rendelet 15. cikk 
(1) bekezdése szerinti eljárás keretében fogadja el.  
13. Az Ügynökség véleményének kézhezvételét ől számított egy hónapon belül 
az egyes csoportok döntéshozó szerve a csoport javaslatai alapján elfogadja 
végleges regionális listáját, tiszteletben tartva a 3. cikk (3) bekezdésében 
megfogalmazott el őírásokat és figyelembe véve az Ügynökség véleményét, 
illetve a nemzeti szabályozó hatóságok által a 7. pont értelmében benyújtott 
értékelést vagy az olaj- és szén-dioxid-szállítási projektek esetében a 8. pont 
értelmében a Bizottság által készített értékelést. A csoportok a Bizottság elé 
terjesztik a végleges regionális listákat és velük együtt a 9. pontban 
meghatározott összes véleményt.  
14. Amennyiben a kézhez kapott regionális listák alapján, illetve az Ügynökség 
véleményének figyelembevétele után az uniós listára való felvétel céljából 
javasolt közérdek ű projektek összessége meghaladja a kezelhet ő mennyi­
séget, a Bizottság az összes érintett csoporttal folytatott konzultációt köve ­
tően fontolóra veszi, hogy a csoport által a 4. cikk (4) bekezdése szerint 
felállított rangsor szerint legutolsó helyeken rangsorolt projekteket nem 
veszi fel a listára.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 35  
IV. MELLÉKLET  
A KÖZÖS ÉRDEK Ű PROJEKTEKRE VONATKOZÓ 
KRITÉRIUMOKHOZ KAPCSOLÓDÓ SZABÁLYOK ÉS MUTATÓK  
1. A jelent ős határokon átnyúló hatással bíró projekt olyan, bármelyik tagállam 
területén található projekt, amely megfelel az alábbi feltételeknek:  
a) a villamosenergia-átvitel tekintetében a projekt az üzembe helyezése el őtti 
helyzettel összehasonlítva legalább 500 MW-tal növeli a nettó átviteli 
kapacitást vagy a kereskedelmi áramlások céljára rendelkezésre álló kapa ­
citást az adott tagállam egy vagy több más tagállammal közös határán, 
vagy ugyanazon átviteli folyosó bármely egyéb releváns keresztmetszeti 
pontján, melynek hatásaként az említett mértékben növekszik a határon 
átnyúló nettó átviteli kapacitás;  
b) a villamosenergia-tárolás tekintetében a projekt legalább 225 MW beépített kapa ­
citást biztosít és tárolókapacitása évi nettó 250 GWh villamosenergia-termelést tesz 
lehetővé; 
c) a gázszállítás tekintetében a projekt kétirányú áramlási kapacitás kialakí ­
tását célzó beruházás, vagy a projekt üzembe helyezését megel őző hely­
zethez képest legalább 10 %-kal módosítja az érintett tagállamok határain 
átnyúló gázszállítási képességet;  
d) a gáztárolás vagy a cseppfolyósított/s űrített földgáz esetében a projekt célja 
közvetlenül vagy közvetve legalább két tagállam ellátása, illetve a 
994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (  1 ) 6. cikkének (3) 
bekezdésével összhangban az infrastruktúra-el őírás (N-1 szabály) regionális 
szintű teljesítése;  
e) az intelligens hálózatok esetében a projektet legalább 10 kV feszültségre 
tervezett nagyfeszültség ű és közepes feszültség ű felszerelésekhez és beren ­
dezésekhez alakítják ki. Legalább két tagállam átviteli- és elosztórendszer- 
üzemeltet őit, és ezáltal összesen legalább 50 000 felhasználót foglal magá ­
ban, akik vagy amelyek egy fogyasztási területen belül legalább évi 
300 GW-nak megfelel ő villamos energiát állítanak el ő és/vagy fogyaszta ­
nak, és e villamos energia legalább 20 %-a változékony természet ű 
megújuló forrásokból származik.  
2. A II. melléklet 1. a–d) pontjában említett kategóriákba tartozó projekteket 
illetően a 4. cikkben felsorolt kritériumok értékelése a következ őképpen törté ­
nik: 
a) A piaci integrációt, a versenyt és a rendszer rugalmasságát a rendelkezésre 
álló legújabb uniós tízéves villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben 
szereplő elemzéssel összhangban mérik, különösen az alábbiak révén:  
— a határokon átnyúló projektek esetében a mindkét áramlási irányban 
mért hálózati átviteli kapacitásra gyakorolt hatás kiszámítása, a továb ­
bított áram mennyiségében (MW) mérve, és ezek hozzájárulása a 
beépített termelési kapacitás 10 %-ának megfelel ő minimális összekap ­
csolódási kapacitás eléréséhez, illetve a jelent ős határokon átnyúló 
hatással bíró projektek esetében az érintett tagállamok közötti és az 
érintett tagállamok és harmadik országok közötti határ menti vagy az 
érintett tagállamokon belüli hálózati átviteli kapacitásra, valamint az 
érintett tagállamokban a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyra és a 
hálózati m űveletekre gyakorolt hatás kiszámítása,  
— az V. melléklet 10. pontja szerinti vizsgált területen egy adott projekt 
által különböz ő forgatókönyvek esetén az energiarendszer egészére 
vetített el őállítási és átviteli költségek és a piaci árak változása és 
konvergenciája tekintetében eredményezett hatások felmérése, különös 
tekintettel a bekapcsolási sorrendben bekövetkez ő változásokra.  ▼B 
( 1 ) HL L 295., 2010.11.12., 1. o.
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 36  
b) A megújuló forrásokból el őállított energia f őbb fogyasztói központokhoz 
és tárolóhelyekhez történ ő átvitelét a legújabb rendelkezésre álló tízéves 
villamosenergiahálózat-fejlesztési tervben szerepl ő elemzéssel összhangban 
mérik, különösen az alábbiak révén:  
— a villamosenergia-átvitel tekintetében a projektnek köszönhet ően 
bekapcsolt és továbbított, megújuló forrásból származó energiaterme ­
lési kapacitás becsült mennyiségének kiszámítása (technológiák szerint, 
MW-ban) az adott tagállamnak a 2009/28/EK irányelv 4. cikke szerinti, 
a megújuló energiaforrásokra vonatkozó nemzeti cselekvési tervében 
2020-ig megvalósítandó, az ilyen típusú megújuló energiaforrásokból 
származó összes energiatermelési kapacitás mennyiségéhez viszonyítva,  
— a villamosenergia-tárolás tekintetében a projekt által biztosított új kapa ­
citás összehasonlítása az V. melléklet 10. pontja szerinti vizsgált terü ­
leten az ugyanazon tárolási technológiához kapcsolódó összes meglév ő 
kapacitással.  
c) Az ellátás biztonságát, a kölcsönös átjárhatóságot és a rendszer biztonságos 
működését a legújabb rendelkezésre álló tízéves villamosenergiahálózat- 
fejlesztési tervben szerepl ő elemzéssel összhangban mérik, els ősorban 
olyan módon, hogy felmérik, milyen hatást gyakorol egy adott projekt 
az V. melléklet 10. pontja szerinti vizsgált területen a várható beviteli 
veszteségre, az el őállítás és az átvitel meghatározott beviteli id őszakok 
egy csoportjára vonatkozó megfelel ősége tekintetében, figyelembe véve 
az éghajlati eredet ű szélsőséges időjárási jelenségekben várható változá ­
sokat és azoknak az infrastruktúra t űrőképességére gyakorolt hatását. 
Adott esetben mérni kell, hogy a projekt milyen hatást gyakorol a rend ­
szerműködtetés és a rendszerszolgáltatások független és megbízható ellen ­ 
őrzésére.  
3. A II. melléklet 2. pontjában említett kategóriákba tartozó projekteket illet ően a 
4. cikkben felsorolt kritériumok értékelése a következ őképpen történik:  
a) A piaci integráció és a kölcsönös átjárhatóság méréséhez kiszámítják, 
mekkora hozzáadott értéket képvisel a projekt a piaci területek integrációja 
és az árkonvergencia, valamint a rendszer átfogó rugalmassága szempont ­
jából, ideértve a különböz ő forgatókönyvek keretében kínált kétirányú 
áramlási kapacitás szintjét is.  
b) A verseny méréséhez diverzifikáció szolgál alapul, ideértve a belföldi ellátási 
forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítését, majd egymás után figyelembe 
véve a következ őket: az ellátási források diverzifikációja; az ellátást biztosító 
partnerek diverzifikációja; az útvonalak diverzifikációja; az új kapacitás által 
az V. melléklet 10. pontja szerinti vizsgált területre vonatkozóan a kapacitás 
szintjén kiszámított Herfindahl-Hirschmann (HHI) indexre gyakorolt hatás.  
c) A gázellátás biztonságának mérésekor azt számítják ki, milyen hozzáadott 
értéket képvisel a projekt az uniós földgázrendszer rövid és hosszú távú 
tűrőképessége és a tagállamokat érint ő, különböz ő forgatókönyvek szerinti 
ellátási zavarok kezelésére alkalmas maradványrugalmasság növelése 
szempontjából, valamint kiszámítják, mekkora többletkapacitást biztosít a 
projekt a regionális szint ű infrastruktúra-el őíráshoz (N-1 szabály) viszo ­
nyítva, a 994/2010/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban.  
d) A fenntarthatóságot a projekt által a kibocsátáscsökkentéshez, valamint a 
megújuló forrásból származó kisegít ő energiatermelés támogatásához vagy 
a villamos áram gázzá történ ő átalakításához és a biogázszállításhoz való 
hozzájárulásként mérik, figyelembe véve az éghajlati viszonyok várható 
változásait.  
4. A II. melléklet 1. e) pontjában említett kategóriába tartozó projekteket illet ően 
a 4. cikkben felsorolt funkciók értékelése a következ ő kritériumok alapján 
történik:  
a) A fenntarthatóság szintje: ezt a kritériumot az üvegházhatásúgáz-kibo ­
csátás csökkentésének, valamint a villamosenergia-hálózati infrastruktúra 
környezeti hatásának értékelésével mérik.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 37  
b) Az átviteli és elosztóhálózatok azon képessége, hogy a felhasználókat 
összekapcsolják és közöttük a villamos energiát két irányban szállítsák: e 
kritérium méréséhez becsléssel megállapítják a hálózatra termel ő energia­
források elosztóhálózatokon belüli beépített kapacitását, a villamos energia 
azon legnagyobb megengedett besajtolható mennyiségét, amely nem jár a 
túlterhelés kockázatával az átviteli hálózatokban, valamint a túlterhelések 
kockázata vagy biztonsági kockázatok miatt a megújuló forrásokból ki 
nem nyert energia mennyiségét.  
c) Hálózati összekapcsoltság és hozzáférés a rendszerhasználók valamennyi 
csoportja számára: e kritérium értékeléséhez értékelik az energiaterme ­
lőkre, a felhasználókra és a két tevékenységet együttesen végz őkre vonat ­
kozó díjak és tarifák kiszámításához bevezetett módszereket, valamint e 
díjak és tarifák szerkezetét, illetve a hálózaton belüli villamos energia 
dinamikus kiegyensúlyozását lehet ővé tevő működési rugalmasságot.  
d) Az ellátás biztonsága és színvonala: e kritérium értékeléséhez meg kell 
vizsgálni a biztosan rendelkezésre álló termelési kapacitás és a csúcsigény 
közötti arányt, a megújuló forrásokból el őállított villamos energia része ­
sedését, a villamosenergia-rendszer stabilitását, az ellátási zavarok id őtar­
tamát és gyakoriságát fogyasztónként, ideértve az id őjárás okozta zava ­
rokat is, valamint a feszültség min ősége szerinti teljesítményt.  
e) A villamosenergia-ellátás és a hálózati üzemeltetés hatékonysága és a 
szolgáltatás min ősége: ezt a kritériumot becslés szerint értékelik olyan 
módon, hogy megvizsgálják az átviteli és elosztóhálózatokon belüli vesz ­
teség szintjét, egy adott id őszakon belül a villamos energia iránti legala ­
csonyabb és legmagasabb kereslet arányát, a villamosenergia-piacokon és 
az energiahatékonysági intézkedésekben való keresletoldali részvételt, 
a villamosenergia-hálózat összetev őinek százalékos hasznosítását (azaz az 
átlagos terhelést), a hálózati összetev ők rendelkezésre állását (a tervezett és 
nem tervezett karbantartással összefüggésben) és ennek a hálózati teljesít ­
ményre gyakorolt hatását, valamint a hálózati kapacitás annak szabvány ­
értéke tekintetében vett tényleges rendelkezésre állását.  
f) Az energiaáramlás szabályozásának hozzájárulása a határokon átnyúló 
villamosenergia-piacokhoz a hurokáramlások mérséklése és a rendszerösz ­
szekötő kapacitások növelése céljából: e kritérium becsléssel történ ő méré­
sekor megvizsgálják egy adott tagállam rendszerösszeköt ő kapacitása és 
villamosenergia-igénye közötti arányt, a rendszerösszeköt ő kapacitások 
kihasználását és a rendszerösszeköt őkre vonatkozó túlterhelési díjakat.  
5. A II. melléklet 3. pontjában említett kategóriákba tartozó olajszállítási projek ­
teket illet ően a 4. cikkben felsorolt kritériumok értékelése a következ őképpen 
történik:  
a) Az olajellátás biztonságának mérésekor azt vizsgálják, milyen hozzáadott 
értéket képvisel a projekt által kínált új kapacitás a rendszer rövid és 
hosszú távú t űrőképessége és a különböz ő forgatókönyvek szerinti ellátási 
zavarok kezelésére alkalmas maradványrugalmasság növelése szempontjá ­
ból. 
b) A kölcsönös átjárhatóság méréséhez megvizsgálják, milyen mértékben 
javítja a projekt az olajhálózat m űködését, különösen a kétirányú áram ­
lások lehet őségének biztosításával.  
c) Az erőforrások hatékony és fenntartható felhasználásának értékelésekor azt 
vizsgálják, milyen mértékben hasznosítja a projekt a meglév ő infrastruktú ­
rát, és milyen mértékben segíti el ő a környezeti és az éghajlatváltozásból 
eredő terhek és kockázatok csökkentését.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 38  
V. MELLÉKLET  
AZ ENERGIARENDSZER EGÉSZÉRE KITERJED Ő KÖLTSÉG- 
HASZON ELEMZÉS  
A közös érdek ű projektek esetében alkalmazandó, az energiarendszer egészére 
kiterjedő harmonizált költség-haszon elemzés alapjául szolgáló módszertannak 
meg kell felelnie az e mellékletben megállapított elveknek.  
1. A módszertan alapja az n + 5., n + 10., n + 15. és n + 20. évi uniós 
villamosenergia- és gázrendszereket tükröz ő közös beviteli adathalmaz, 
ahol n az elemzés elvégzésének éve. Ez az adathalmaz legalább az alábbiakat 
magában foglalja:  
a) A villamos energia esetében: keresleti forgatókönyvek, f űtőanyagtípusok 
szerinti termelési kapacitások (biomassza, geotermikus, víz-, gáz-, nukle ­
áris energia, olaj, szilárd f űtőanyagok, szél, fotovoltaikus napenergia, 
koncentrált napenergia, egyéb megújuló technológiák) és ezek földrajzi 
elhelyezkedése, f űtőanyagárak (ideértve a biomasszát, a szenet, a gázt és 
az olajat), szén-dioxid-árak, az átviteli és adott esetben az elosztóhálózat 
összetétele és annak fejlesztése, figyelembe véve minden olyan új, 
jelentős energiatermelési (ideértve a szén-dioxid-leválasztásra alkalmas 
kapacitást), tárolási és átviteli projektet, amellyel kapcsolatban végleges 
beruházási határozatot hoztak, és amelynek üzembe helyezése az n + 5. 
év végéig esedékes.  
b) A gáz esetében: keresleti forgatókönyvek, behozatal, f űtőanyagárak (ide ­
értve a szenet, a gázt és az olajat), szén-dioxid-árak, a szállítási hálózat 
összetétele és annak fejlesztése, figyelembe véve minden olyan új projek ­
tet, amelyre vonatkozóan végleges beruházási határozatot hoztak, és 
amelynek üzembe helyezése az n + 5. év végéig esedékes.  
2. Az adathalmaz összhangban áll az elemzés id őpontjában hatályos uniós és 
nemzeti joggal. A villamos energiával és a gázzal kapcsolatos két felhasznált 
adathalmaz összehasonlítható, különösen az egyes piaci árakra és volume ­
nekre vonatkozó feltételezések esetében. Az adathalmazt a tagállamokkal és 
a valamennyi érdekelt képviseleti szervezetével folytatott hivatalos konzultá ­
ciót követ ően állítják össze. A Bizottság és az Ügynökség adott esetben 
hozzáférést biztosít a harmadik felekt ől származó kereskedelmi adatokhoz.  
3. A módszertan iránymutatást nyújt a költség-haszon elemzéshez szükséges 
hálózati és piaci modell kidolgozásával és használatával kapcsolatban.  
4. A költség-haszon elemzést a különböz ő elemzett projektkategóriák tekinte ­
tében a költségek és a haszon összehangolt értékelése alapján kell elvégezni, 
legalább az 1. pontban szerepl ő időszak esetében.  
5. A költség-haszon elemzés legalább az alábbi költségeket figyelembe veszi: 
tőkekiadás, a projekt m űszaki élettartama során felmerül ő üzemeltetési és 
karbantartási kiadások, valamint adott esetben leszerelési és hulladékgazdál ­
kodási költségek. A módszertan iránymutatással szolgál a számítások során 
használandó leszámítolási kamatlábakról.  
6. A villamosenergia-átvitel és -tárolás terén a költség-haszon elemzésnek 
figyelembe kell vennie legalább a 714/2009/EK rendelet 13. cikkének alkal ­
mazásából következ ő hatásokat és ellentételezéseket, a IV. mellékletben 
meghatározott mutatókra gyakorolt hatásokat, illetve a következ ő hatásokat:  
a) a projekt m űszaki élettartama során az üvegházhatásúgáz-kibocsátást és a 
szállítási veszteségeket;  
b) az új termelési és átviteli beruházásoknak a projekt m űszaki élettartama 
során várható költségei;  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 39  
c) működési rugalmasság, ideértve az áram- és kiegészít ő szolgáltatások 
szabályozásának optimalizálását is;  
d) a rendszer t űrőképessége, beleértve a katasztrófákkal és az éghajlati hatá ­
sokkal szembeni t űrőképességet, valamint rendszerbiztonság, különösen a 
2008/114/EK irányelv szerinti európai kritikus infrastruktúrák esetében.  
7. A földgáz esetében a költség-haszon elemzésnek figyelembe kell vennie 
legalább a piaci vizsgálat eredményeit, a IV. mellékletben meghatározott 
mutatókra gyakorolt hatásokat és az alábbi hatásokat:  
a) a katasztrófákkal és az éghajlati hatásokkal szembeni t űrőképesség, vala ­
mint rendszerbiztonság, különösen a 2008/114/EK irányelv szerinti 
európai kritikus infrastruktúrák esetében;  
b) a gázhálózat túlterhelése.  
8. Az intelligens hálózatok esetében a költség-haszon elemzésnek figyelembe 
kell vennie a IV. mellékletben meghatározott mutatókra gyakorolt hatásokat.  
9. A 6–8. pontban említett mutatók vizsgálatára alkalmazott részletes módszert 
a tagállamokkal és valamennyi érdekelt képviseleti szervezeteivel folytatott 
hivatalos konzultációt követ ően dolgozzák ki.  
10. A módszertan meghatározza az alkalmazandó beviteli adathalmaz alapján 
elvégzend ő elemzést, a hatásokat az egyes projektekkel együtt és azok nélkül 
is meghatározva. Egy adott projekt vizsgált területe magában foglalja vala ­
mennyi olyan tagállam és harmadik ország területét, amelyek területén 
projekt épül, a velük közvetlenül szomszédos tagállamok és minden más 
olyan tagállam területét, amelyekre a projekt jelent ős hatást gyakorol.  
11. Az elemzés során meghatározzák, hogy a projekt nettó hatása mely tagálla ­
mokban kedvez ő (kedvezményezettek), illetve kedvez őtlen (költségvisel ők). 
Valamennyi költség-haszon elemzésnek tartalmaznia kell a beviteli adathal ­
mazra vonatkozó érzékenységi elemzéseket, az azonos vizsgált területen 
folyó különböz ő projektek üzembe helyezésének dátumát és az egyéb rele ­
váns paramétereket.  
12. A szállítási/átviteli rendszerek, a tárolórendszerek üzemeltet ői, illetve a 
cseppfolyósított és s űrített földgáz termináljainak üzemeltet ői és az elosztó ­
rendszerek üzemeltet ői megosztják egymással a módszertan kidolgozásához 
szükséges információkat, a kapcsolódó hálózati és piaci modelleket is 
ideértve. A más szállítási/átviteli- vagy elosztórendszer-üzemeltet ők nevében 
információt gy űjtő átviteli- vagy elosztórendszer-üzemeltet őnek vissza kell 
juttatnia az adatgy űjtés eredményét a részt vev ő átviteli- vagy elosztórend ­
szer-üzemeltet őkhöz.  
13. A 11. cikk (8) bekezdésében említett közös villamosenergia- és földgázhá ­
lózati és -piaci modell esetében az 1. pont szerinti beviteli adathalmaznak ki 
kell terjednie az n + 10., n + 20. és n + 30. évre, és a modellnek lehet ővé 
kell tennie a teljes kör ű gazdasági, társadalmi és környezeti hatásvizsgálatot, 
különösen olyan küls ő költségek tekintetében, mint amilyenek az üvegház ­
hatásúgáz-kibocsátásokkal, a hagyományos légszennyez ő kibocsátásokkal 
vagy az ellátásbiztonsággal kapcsolatos költségek.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 40  
VI. MELLÉKLET  
AZ ÁTLÁTHATÓSÁGRA ÉS A LAKOSSÁG BEVONÁSÁRA 
VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK  
1. A 9. cikk (1) bekezdésében említett eljárási kézikönyvnek legalább az aláb ­
biakat meg kell határoznia:  
a) az érintett közös érdek ű projektek különböz ő típusaira vonatkozó hatá ­
rozatok és vélemények alapjául szolgáló alkalmazandó jog, ideértve a 
környezetvédelmi jogot;  
b) a meghozandó alkalmazandó határozatok és vélemények;  
c) a hatáskörrel rendelkez ő hatóság, más érintett hatóságok és a f őbb érde­
keltek neve és elérhet ősége;  
d) a munkafolyamat, a munkafolyamat egyes szakaszainak ismertetése, a 
hozzá tartozó indikatív id őkeret és a döntéshozatali folyamat tömör össze ­
foglalása;  
e) a határozat iránti kérelemmel együtt benyújtandó dokumentumok körével, 
szerkezetével és részletességével kapcsolatos információk, egy ellen őrző 
listát is beleértve;  
f) a nyilvánosság e folyamatba történ ő bevonásának szakaszai és eszközei.  
2. A 10. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott részletes ütem ­
tervnek legalább a következ őket tartalmaznia kell:  
a) a meghozandó határozatokat és véleményeket;  
b) a várhatóan érintett hatóságokat, érdekelt feleket és lakossági csoportokat;  
c) az eljárás egyes szakaszait és azok id őtartamát;  
d) a főbb elérend ő eredményeket és ezek határidejét, tekintettel a meghozandó 
átfogó határozatra;  
e) a hatóságok által tervezett forrásokat és az esetleges további forrásigénye ­
ket. 
3. Az engedélyezési eljárásban való lakossági részvétel növelése, illetve a nyil ­
vánosság el őzetes tájékoztatása és a vele folytatandó párbeszéd biztosítása 
érdekében az alábbi elvek alkalmazandók:  
a) A közös érdek ű projekt által érintett érdekelt feleket, többek között az 
érintett nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a projekt közelében él ő 
földtulajdonosok és polgárok, a lakosság és a lakossági szövetségek, szer ­
vezetek vagy csoportok részére kimerít ő tájékoztatást kell nyújtani, és 
nyitott és átlátható módon már a kezdetekt ől fogva konzultálni kell velük, 
amikor a nyilvánosság esetleges aggályait még figyelembe lehet venni. A 
hatáskörrel rendelkez ő hatóság adott esetben aktívan támogathatja a 
projektgazda által végzett tevékenységeket.  
b) A hatáskörrel rendelkez ő hatóságok gondoskodnak arról, hogy a közös 
érdekű projektekkel kapcsolatos nyilvános konzultációs eljárásokat lehe ­
tőség szerint összecsoportosítsák. Az egyes nyilvános konzultációk során 
az eljárás adott szakasza szempontjából minden fontos kérdésre ki kell 
térni, és minden, az adott eljárási szakasz szempontjából releváns kérdést 
csak egy nyilvános konzultáció alkalmával kell tárgyalni; ugyanakkor egy 
adott nyilvános konzultációra több földrajzi helyszínen is sor kerülhet. A 
nyilvános konzultációról szóló értesítésben világosan feltüntetik az adott 
nyilvános konzultáción tárgyalt kérdéseket.  
c) Észrevételek és kifogások kizárólag a nyilvános konzultáció kezdetét ől a 
határidő lejártáig fogadhatók el.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 41  
4. A lakossági részvétel terve legalább az alábbiakra vonatkozó információkat 
tartalmazza:  
a) az érdekelt és érintett felek;  
b) a tervezett intézkedések, a kérdéssel foglalkozó találkozók javasolt álta ­
lános helyszínét és id őpontját is ideértve;  
c) az ütemterv;  
d) az egyes feladatokhoz rendelt emberi er őforrások.  
5. A pályázati anyag benyújtását megel őzően tartandó nyilvános konzultációval 
összefüggésben az érintett felek legalább:  
a) közzétesznek egy legfeljebb 15 oldalas tájékoztató füzetet, amelyben 
világos és tömör áttekintést adnak a projekt céljáról és el őzetes menetrend ­
jéről, az alternatív útvonalat figyelembe vev ő, továbbá a várható, többek 
között határokon átnyúló hatásokról és az ezek enyhítését célzó lehetséges 
intézkedésekr ől is rendelkez ő nemzeti hálózatfejlesztési tervet, amelyet 
jóval a konzultáció el őtt közzétesznek; e tájékoztató füzet felsorolja 
továbbá a 18. cikkben meghatározott átláthatósági platform és az 1. 
pontban említett eljárási kézikönyv internetes címeit;  
b) a 9. cikk (7) bekezdésében említett internetes oldalon keresztül és más 
megfelelő tájékoztatási eszközök segítségével minden érdekeltet tájékoz ­
tatnak a projektr ől; 
c) az érintett érdekelt felek részére írásbeli meghívót küldenek az aggoda ­
lomra okot adó esetekkel kapcsolatos egyeztetés céljából rendezett találko ­
zókra.  
6. A projekt internetes oldalán legalább az alábbiak elérhet ők: 
a) az 5. pontban említett tájékoztató füzet;  
b) legfeljebb 50 oldalas, közérthet ő nyelven írott és rendszeresen aktualizált 
összefoglaló, amely ismerteti a projekt aktuális állapotát és frissítés esetén 
egyértelm űen megjelöli a korábbi változathoz képest történt változásokat;  
c) a projekt és a nyilvános konzultáció terve, egyértelm űen feltüntetve 
bennük a nyilvános konzultációk és meghallgatások id őpontját és helyszí ­
nét, valamint a meghallgatások szempontjából lényeges témákat;  
d) azon személy elérhet ősége, akihez az összes pályázati dokumentum beszer ­
zésével kapcsolatos igénnyel lehet fordulni;  
e) elérhet őség a nyilvános konzultációk során felmerül ő észrevételek és kifo ­
gások benyújtásához.  ▼B
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 42  
VII. MELLÉKLET  
A KÖZÖS ÉRDEK Ű PROJEKTEK UNIÓS LISTÁJA („UNIÓS LISTA”) 
A 3. CIKK (4) BEKEZDÉSE SZERINT  
A. A LISTA ÖSSZEÁLLÍTÁSAKOR ALKALMAZOTT ELVEK  
1. Közös érdek ű projektek klaszterei  
Az egymással összefügg ő, potenciálisan vagy ténylegesen versenyben álló 
projektek klaszterekbe rendezhet ők. A közös érdek ű projektek klasztereinek 
a következ ő típusai kerülnek létrehozásra:  
a) az  egymással összefügg ő közös érdek ű projektekb ől álló klaszterek  így 
szerepelnek: „X klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket 
foglalja magában:”. Az ilyen klaszter olyan közös érdek ű projektek azono ­
sítására szolgál, amelyek ugyanazzal az országok közötti sz űk keresztmet ­
szettel foglalkoznak, és amelyek közös megvalósítása révén szinergiák 
teremthet ők. Ebben az esetben valamennyi közös érdek ű projektet végre 
kell hajtani annak érdekében, hogy az EU egészére kiterjed ő előnyök 
érzékelhet ők legyenek;  
b) az egymással potenciálisan versenyben álló közös érdek ű projektekb ől 
álló klaszterek így szerepelnek: „X klaszter, amely az alábbi közös érdek ű 
projektek közül egyet vagy többet foglal magában:”. Az ilyen klaszter 
esetében bizonytalanság áll fenn az országok közötti sz űk keresztmet ­
szetek mértékét illet ően. Ebben az esetben nem szükséges a klaszterbe 
tartozó valamennyi közös érdek ű projektet végrehajtani. A tervezéshez és 
megvalósításhoz szükséges engedélyekt ől és jóváhagyási eljárásoktól 
függően a piac határozza meg, hogy egy, több vagy az összes projekt 
valósuljon-e meg. A közös érdek ű projektek szükségességét a projektek 
következő kijelölési folyamata keretében újra kell értékelni, többek között 
a kapacitási szükségletek tekintetében is; valamint  
c) az egymással versenyben álló közös érdek ű projektekb ől álló klaszterek 
így szerepelnek: „X klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projektek 
egyikét foglalja magában:”. Az ilyen klaszter ugyanazzal a sz űk kereszt­
metszettel foglalkozik. A sz űk keresztmetszet mértéke azonban bizto ­
sabban meghatározható, mint az egymással potenciálisan versenyben 
álló közös érdek ű projektekb ől álló klaszterek esetében, ezért a közös 
érdekű projektek közül csak egyet kell végrehajtani. A tervezéshez és 
megvalósításhoz szükséges engedélyekt ől és jóváhagyási eljárásoktól 
függően a piac határozza meg, hogy melyik közös érdek ű projekt való ­
suljon meg. Szükség esetén a közös érdek ű projektek következ ő kijelölési 
folyamata keretében újra kell értékelni a közös érdek ű projektek megvaló ­
sításának szükségességét.  
Valamennyi közös érdek ű projektre ugyanazok a 347/2013/EU rendeletben 
meghatározott jogok és kötelezettségek vonatkoznak.  
2. Alállomások és kompresszorállomások kezelése  
Az alállomások és az egyenáramú betétek, valamint a gázkompresszor-állo ­
mások a közös érdek ű projektek részének tekintend ők, ha földrajzilag a 
szállítási vezetéken találhatók. Az alállomások, az egyenáramú betétek, vala ­
mint a gázkompresszor-állomások külön projektnek tekintend ők, és külön 
említendők az uniós listán, ha földrajzilag a szállítási vezetékt ől eltérő helyen 
találhatók. A 347/2013/EU rendeletben meghatározott jogok és kötelezett ­
ségek vonatkoznak rájuk.  
3. A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek és azok a 
projektek, amelyek más közös érdek ű projektek részévé váltak  
a) Az 1391/2013/EU rendeletben és az (EU) 2016/89 rendeletben megálla ­
pított uniós listán szerepl ő projektek közül több projekt az alábbi okok 
közül egyb ől vagy több ől kifolyólag már nem tekinthet ő közös érdek ű 
projektnek:  
— a projektet már beüzemelték vagy a közeljöv őben be fogják üzemelni, 
így nem alkalmazhatók rá a 347/2013/EU rendelet rendelkezései,  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 43  
— az új adatok alapján a projekt nem felel meg az általános kritériumok ­
nak, 
— a projektgazda nem nyújtotta be újra a projektet az említett uniós lista 
összeállítását célzó kiválasztási folyamatban, vagy  
— a projektet a kiválasztási eljárás során alacsonyabb helyre rangsorol ­
ták, mint a listára való felvételre javasolt más közös érdek ű 
projekteket.  
Az ilyen projektek (kivéve a már beüzemelt projektek) következ ő uniós 
listára való felvételét mérlegelni lehet, amennyiben a jelenlegi uniós listára 
való felvétel megtagadását megalapozó okok id őközben megsz űnnek.  
Az ilyen projektek nem közös érdek ű projektek, de az átláthatóság és a 
tisztánlátás érdekében az eredeti azonosító számukkal felsorolásra 
kerülnek a VII. melléklet C. pontjában  „A közös érdek ű projektnek 
már nem tekinthet ő projektek”  cím alatt.  
b) Ezenkívül az 1391/2013/EU rendeletben és az (EU) 2016/89 rendeletben 
megállapított uniós listán szerepl ő projektek közül egyes projektek a 
végrehajtási folyamat során más közös érdek ű projektek (klaszterek) 
szerves részévé váltak.  
Az ilyen projektek már nem tekinthet ők önálló közös érdek ű projektnek, 
de az átláthatóság és a tisztánlátás érdekében az eredeti azonosító 
számukkal felsorolásra kerülnek e melléklet C. pontjában  „Azon projek ­
tek, amelyek most már más közös érdek ű projektek szerves részét 
képezik”  cím alatt.  
4. A „két szempontból is villamosenergia-szupersztrádának min ősülő közös 
érdekű projektek” meghatározása  
A két szempontból is villamosenergia-szupersztrádának min ősülő közös 
érdekű projektek alatt olyan projektek értend ők, amelyek egyszerre tartoznak 
a kiemelt jelent őségű villamosenergia-folyosók egyikéhez és a kiemelt jelen ­
tőségű tematikus területnek min ősülő villamosenergia-szupersztrádákhoz.  
B. A KÖZÖS ÉRDEK Ű PROJEKTEK UNIÓS LISTÁJA  
1. Kiemelt jelent őségű folyosó: Északi-tengeri széler őmű-hálózat 
(„NSOG”)  
Szám  Meghatározás  
1.1. A (jelenleg „NEMO” projektként ismert) Belgium–Egyesült Királyság klaszter, 
amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
1.1.1. Gezelle (BE) és Richborough (UK) környékének összekapcsolása 
1.1.2. Bels ő vezeték Richborough környéke és Canterbury (UK) között  
1.3. Dánia–Németország klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja 
magában: 
1.3.1. Endrup (DK) és Niebüll (DE) összekapcsolása 
1.3.2. Bels ő vezeték Niebüll és Brunsbüttel (DE) között  
1.4. Dánia–Németország klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja 
magában: 
1.4.1. Kassø (DK) és Audorf (DE) összekapcsolása 
1.4.2. Bels ő vezeték Audorf és Hamburg/Nord (DE) között 
1.4.3. Bels ő vezeték Hamburg/Nord és Dollern (DE) között  
1.6. A (jelenleg „Celtic Interconnector” projektként ismert) Franciaország–Írország 
összekapcsolás La Martyre (FR) és Great Island vagy Knockraha (IE) között  
1.7. A Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi 
közös érdek ű projektek közül egyet vagy többet foglal magában: 
1.7.1. Cotentin (FR) és Exeter (UK) környékének (jelenleg „FAB” projektként 
ismert) összekapcsolása  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 44  
Szám  Meghatározás  
1.7.2. Tourbe (FR) és Chilling (UK) (jelenleg „IFA2” projektként ismert) összekap ­
csolása 
1.7.3. Coquelles (FR) és Folkestone (UK) (jelenleg „ElecLink” projektként ismert) 
összekapcsolása 
1.7.4. Le Havre (FR) és Lovedean (UK) (jelenleg „AQUIND” projektként ismert) 
összekapcsolása 
1.7.5. Dunkerque (FR) környékének és Kingsnorth (UK) környékének (jelenleg 
„Gridlink” projektként ismert) összekapcsolása  
1.8. A (jelenleg „NordLink” projektként ismert) Németország–Norvégia klaszter 
1.8.1. Wilster (DE) és Tonstad (NO) összekapcsolása 
1.8.2. A dél-norvégiai bels ő vonalak meger ősítése  
1.9. 1.9.1. A (jelenleg „Greenlink” projektként ismert) Írország–Egyesült Királyság 
összekapcsolás Wexford (IE) és Pembroke, Wales (UK) között  
1.10.  Az Egyesült Királyság–Norvégia összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös 
érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában: 
1.10.1. Blythe (UK) és Kvilldal (NO) (jelenleg „North Sea Link” projektként 
ismert) összekapcsolása 
1.10.2. Peterhead (UK) és Simadalen (NO) (jelenleg „NorthConnect” projektként 
ismert) összekapcsolása  
1.12.  Villamosenergia-tároló létesítmények klasztere az Egyesült Királyságban, amely az 
alábbi közös érdek ű projektek közül egyet vagy többet foglal magában: 
1.12.1. S űrített leveg ős energiatároló, Larne 
1.12.2. S űrített leveg ős energiatároló, Cheshire 
1.12.3. A (jelenleg „CARES” projektként ismert) s űrített leveg ős energiatároló, 
Middlewich 
1.12.4. Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek, Cruachan II. 
1.12.5. Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek, Coire Glas  
1.13.  A (jelenleg „Ice Link” projektként ismert) Izland–Egyesült Királyság összekap ­
csolás  
1.14.  A (jelenleg „Viking Link” projektként ismert) Dánia–Egyesült Királyság összekap ­
csolás Revsing (DK) és Bicker Fen (UK) között  
1.15.  Antwerpen (BE) és Kemsley (UK) környékének összekapcsolása  
1.16.  Hollandia–Egyesült Királyság összekapcsolás  
1.17.  Sűrített leveg ős energiatároló, Zuidwending (NL)  
1.18.  A (jelenleg „iLand” projektként ismert) tengeri, szivattyús energiatározó, Belgium  
2. Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati 
összekapcsolódások Nyugat-Európában („NSI West Electricity”)  
Szám  Meghatározás  
2.2. 2.2.1. A (jelenleg „ALEGrO” projektként ismert) els ő összekapcsolás Lixhe (BE) 
és Oberzier (DE) között 
2.2.4. Belgium és Németország második összekapcsolása  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 45  
Szám  Meghatározás  
2.4. Codrongianos (IT), Lucciana (Korzika, FR) és Suvereto (IT) (jelenleg „SACOI 3” 
projektként ismert) összekapcsolása  
2.5. 2.5.1. Grande Ile (FR) és Piossasco (IT) (jelenleg „Savoie-Piemont” projektént 
ismert) összekapcsolása  
2.7. Aquitaine (FR) és Baszkföld (ES) (jelenleg „Biscay Gulf” projektként ismert) 
összekapcsolása  
2.9. A (jelenleg „Ultranet” projektként ismert) bels ő vezeték Osterath és 
Philippsburg (DE) között a nyugati határon való kapacitásnövelés érdekében  
2.10.  A (jelenleg „Suedlink” projektként ismert) bels ő vezeték Brunsbüttel-Großgartach 
és Wilster-Grafenrheinfeld (DE) között az északi és a déli határokon való kapaci ­
tásnövelés érdekében  
2.13.  Az Írország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös 
érdekű projekteket foglalja magában: 
2.13.1. Woodland (IE) és Turleenan (UK) összekapcsolása 
2.13.2. Srananagh (IE) és Turleenan (UK) összekapcsolása  
2.14.  Thusis/Sils (CH) és Verderio Inferiore (IT) (jelenleg „Greenconnector” projektként 
ismert) összekapcsolása  
2.15.  2.15.1. Airolo (CH) és Baggio (IT) összekapcsolása  
2.16.  Bels ő vezetékek klasztere, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magá ­
ban: 
2.16.1. Bels ő vezeték Pedralva és Sobrado (PT) (korábban: Pedralva és Alfena 
[PT]) között 
2.16.3. Bels ő vezeték Vieira do Minho, Ribeira de Pena és Feira (PT) – korábban 
Frades B, Ribeira de Pena és Feira (PT) – között  
2.17.  Portugália–Spanyolország összekapcsolás Beariz–Fontefría (ES), 
Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (korábban: Vila Fria/Viana do Castelo) és 
Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (korábban: Vila do Conde [PT]) 
között, ideértve a Beariz (ES), Fontefría (ES) és Ponte de Lima (PT) helyszíneken 
található alállomásokat  
2.18.  Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek kapacitásnövelése, Kaunertal, 
Tirol (AT)  
2.23.  A (jelenleg „BRABO II + III” projektként ismert) bels ő vezetékek Belgium északi 
határánál Zandvliet és Lillo-Liefkenshoek (BE), valamint Liefkenshoek és 
Mercator (BE) között, ideértve egy Lillóban (BE) található alállomást  
2.24.  A belgiumi bels ő gerinchálózat nyugati része Horta és Mercator (BE) között  
2.27.  2.27.1. Aragón (ES) és Pyrénées-Atlantiques (FR) összekapcsolása 
2.27.2. Navarra (ES) és Landes (FR) összekapcsolása  
2.28.  2.28.1. Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek, Mont-Negre (ES) 
2.28.2. Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek, Navaleo (ES) 
2.28.3. Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek, Girones & Raïmats (ES)  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 46  
3. Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati 
összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában („NSI East 
Electricity”)  
Szám  Meghatározás  
3.1. Ausztria–Németország klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja 
magában: 
3.1.1. St. Peter (AT) és Isar (DE) összekapcsolása 
3.1.2. Bels ő vezeték St. Peter és Tauern (AT) között 
3.1.4. Bels ő vezeték Westtirol és Zell-Ziller (AT) között  
3.2. 3.2.2. Bels ő vezeték Lienz és Obersielach (AT) között  
3.4. Wurmlach (AT) és Somplago (IT) összekapcsolása  
3.7. Bulgária–Görögország klaszter Marica-Kelet 1 és N. Santa között, és a Bulgáriában 
szükséges meger ősítések, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magá ­
ban: 
3.7.1. Marica Iztok–1 (BG) és N. Santa (EL) összekapcsolása 
3.7.2. Bels ő vezeték Marica Iztok-1 és Plovdiv (BG) között 
3.7.3. Bels ő vezeték Marica Iztok-1 és Marica Iztok-3 (BG) között 
3.7.4. Bels ő vezeték Marica Iztok-1 és Burgasz (BG) között  
3.8. A (jelenleg „Fekete-tengeri folyosó” projektként ismert) Bulgária–Románia klaszter 
– kapacitásnövelés, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
3.8.1. Bels ő vezeték Dobrudzsa és Burgasz (BG) között 
3.8.4. Bels ő vezeték Cernavod ă és Stâlpu (RO) között 
3.8.5. Bels ő vezeték Gutina ș és Smârdan (RO) között  
3.9. 3.9.1. Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) és Cirkovce (SI) összekapcsolása  
3.10.  A (jelenleg „EUROASIA Interconnector” projektként ismert) Izrael–Ciprus–Görög ­
ország klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
3.10.1. Hadera (IL) és Kofínu (CY) összekapcsolása 
3.10.2. Kofínu (CY) és Korakia, Kréta (EL) összekapcsolása 
3.10.3. Bels ő vezeték Korakia, Kréta és Attika régió (EL) között  
3.11.  Bels ő vezetékek klasztere a Cseh Köztársaságban, amely az alábbi közös érdek ű 
projekteket foglalja magában: 
3.11.1. Bels ő vezeték Verné řov és Vítkov (CZ) között 
3.11.2. Bels ő vezeték Vítkov és P řeštice (CZ) között 
3.11.3. Bels ő vezeték P řeštice és Ko čín (CZ) között 
3.11.4. Bels ő vezeték Ko čín és Mírovka (CZ) között 
3.11.5. Bels ő vezeték Mírovka és a V413 vezeték (CZ) között  
3.12.  Bels ő vezeték Németországban Wolmirstedt és Bajorország között a bels ő észak–déli 
szállítási kapacitás növelésére  
3.14.  A (jelenleg „GerPol Power Bridge” projektként ismert) Lengyelországban több 
ponton végzett bels ő megerősítés, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja 
magában: 
3.14.2. Bels ő vezeték Krajnik és Baczyna (PL) között 
3.14.3. Bels ő vezeték Miku łowa és Świebodzice (CZ) között 
3.14.4. Bels ő vezeték Baczyna és Plewiska (PL) között  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 47  
Szám  Meghatározás  
3.16.  3.16.1. Magyarország és Szlovákia összekapcsolása B ős (Gabčíkovo) (SK) és 
Gönyű (HU) és Nagygy őröd (Veľký Ďur) (SK) között  
3.17.  Magyarország és Szlovákia összekapcsolása Sajóvánka (HU) és Rimaszombat 
(Rimavská Sobota) (SK) között  
3.21.  Salgareda (IT) és a Diva ča–Bericevo régió (SI) összekapcsolása  
3.22.  A (jelenleg „Mid Continental East Corridor” projektként ismert) Románia–Szerbia 
klaszter, valamint Olaszország–Montenegró klaszter, amely az alábbi közös érdek ű 
projekteket foglalja magában: 
3.22.1. Resicabánya (Re șița) (RO) és Pan čevo (RS) összekapcsolása 
3.22.2. Bels ő vezeték Portile de Fier és Resicabánya (Re șița) (RO) között 
3.22.3. Bels ő vezeték Resicabánya (Re șița) és Temesvár/Szakálháza (Timi șoara/ 
Săcălaz) (RO) között 
3.22.4. Bels ő vezeték Arad és Temesvár/Szakálháza (Timi șoara/Săcălaz) (RO) 
között 
3.22.5. Villanova (IT) és Lastva (ME) összekapcsolása  
3.23.  Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek, Yadenitsa (BG)  
3.24.  Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek, Amfilochia (EL)  
3.27.  Szicília (IT) és Tunézia (TU) (jelenleg „ELMED” projektként ismert) összekapcso ­
lása 
4. Kiemelt jelent őségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve 
(„BEMIP Electricity”)  
Szám  Meghatározás  
4.1. A (jelenleg „Kriegers Flak Combined Grid Solution” projektként ismert) 
Dánia–Németország összekapcsolás a Kriegers Flak (DK) és a Baltic 1 és 2 (DE) 
tengeri széler őművek révén Ishøj/Bjæverskov (DK) és Bentwisch (DE) között  
4.2. A (jelenleg „Harmadik összekapcsolás” [Third interconnection] projektként ismert) 
Észtország–Lettország klaszter Kilingi-Nõmme és Riga között, amely az alábbi 
közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
4.2.1. Kilingi-Nõmme (EE) és Riga CHP2 alállomás (LV) összekapcsolása 
4.2.2. Bels ő vezeték Harku és Sindi (EE) között 
4.2.3. Bels ő vezeték Riga CHP 2 and Riga HPP (LV) között  
4.4. 4.4.1. Bels ő vezeték Ventspils, Tume és Imanta (LV) között 
4.4.2. Bels ő vezeték Ekhyddan és Nybro/Hemsjö (SE) között  
4.5. 4.5.2. Bels ő vezeték Stanis ławów és Ostro łęka (PL) között  
4.6. Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek, Észtországban  
4.7. Szivattyús villamosenergia-tározó vízer őművek kapacitásnövelése, Kruonis (LT)  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 48  
Szám  Meghatározás  
4.8. A balti államok villamosenergia-rendszerének integrálása és szinkronizálása az 
európai hálózatokkal, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
4.8.1. Tartu (EE) és Valmiera (LV) összekapcsolása 
4.8.2. Bels ő vezeték Balti és Tartu (EE) között 
4.8.3. Tsirguliina (EE) és Valmiera (LV) összekapcsolása 
4.8.4. Bels ő vezeték Eesti és Tsirguliina (EE) között 
4.8.5. Bels ő vezeték egy litvániai alállomás és az államhatár (LT) között 
4.8.7. Bels ő vezeték Paide és Sindi (EE) között 
4.8.8. Bels ő vezeték Vilnius és Neris (LT) között 
4.8.9. A balti államok villamosenergia-rendszerének az európai hálózatokkal való 
szinkronizálásának további infrastrukturális vonatkozásai  
4.10.  A (jelenleg „Harmadik Finnország–Svédország összekapcsolás” [Third interconnec ­
tion Finland – Sweden] projektként ismert) Finnország–Svédország klaszter, amely 
az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
4.10.1. Észak-Finnország–Észak-Svédország összekapcsolás 
4.10.2. Bels ő vezeték Keminmaa és Pyhänselkä (FI) között  
5. Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak–déli irányú gázhálózati összekap ­
csolódások Nyugat-Európában („NSI West Gas”)  
Szám  Meghatározás  
5.1. 5.1.1. Kétirányú fizikai áramlás a Moffat összekapcsolási ponton (IE/UK) 
5.1.2. A SNIP vezeték (Skóciától Észak-Írországig) korszer űsítése a kétirányú 
fizikai áramlás lehet ővé tétele érdekében Ballylumford és Twynholm között 
5.1.3. Az Islandmagee föld alatti gáztároló (UGS) létesítmény fejlesztése Larne-nál 
(Észak-Írország)  
5.3. Shannon LNG-terminál és összeköt ő vezeték (IE)  
5.4. 5.4.1. ES–PT (3. összekapcsolás) – 1. szakasz 
5.4.2. ES–PT (3. összekapcsolás) – 2. szakasz  
5.5. 5.5.1. A (jelenleg „STEP” projektként ismert) South Transit East Pyrenees tranzit ­
vezeték 
5.5.2. A (jelenleg „Midcat” projektként ismert) Spanyolország–Franciaország keleti 
gáztengely – összekapcsolási pont az Ibériai-félsziget és Franciaország 
között, ideértve a St-Avit, Palleau és St. Martin de Crau helyszíneken talál ­
ható kompresszorállomásokat  
5.10.  A TENP vezetéken kétirányú szállítást lehet ővé tévő összekapcsolás, Németország  
5.11.  Olaszország és Svájc között kétirányú szállítást lehet ővé tévő összekapcsolás Passo 
Gries összekapcsolási pontnál  
5.19.  Máltának az európai gázhálózathoz kapcsolása – gázvezeték-összeköttetés Olasz ­
országgal Gelánál  
5.21.  Alacsonyról magas f űtőértékű gázra való átállás Franciaországban és Belgiumban  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 49  
6. Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak-déli irányú gázhálózati összekapcso ­
lódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában („NSI East Gas”)  
Szám  Meghatározás  
6.2. Lengyelország–Szlovákia–Cseh Köztársaság–Magyarország összekapcsolás a 
kapcsolódó bels ő megerősítésekkel, amely az alábbi közös érdek ű projektek 
közül egyet vagy többet foglal magában: 
6.2.1. Lengyelország–Szlovákia összekapcsolás 
6.2.2. Észak-déli gázfolyosó Kelet-Lengyelországban 
valamint 
6.2.10. Lengyelország és a Cseh Köztársaság (jelenleg „Stork II” projektként 
ismert) összekapcsolása 
6.2.11. Észak-déli gázfolyosó Nyugat-Lengyelországban 
6.2.12. Tvrdonice–Libhoš ť vezeték, ideértve a b řeclavi kompresszorállomás 
korszerűsítését (CZ) 
és az alábbi közös érdek ű projekteket: 
6.2.13. A Szlovákia–Magyarország összekapcsolás szállítási kapacitásának növe ­
lése 
6.2.14. A magyarországi átviteli rendszernek a Szlovákia–Magyarország összekap ­
csolás kapacitásnöveléséhez szükséges b ővítése Vecsés és Városföld között  
6.4. Osztrák–cseh kétirányú összekapcsolás (BACI) közös érdek ű projekt (  1 ) 
Baumgarten (AT) – Reinthal (CZ/AT) – Bre člav (CZ) között legfeljebb 
6,57 milliárd m  3 /év kapacitással  
6.5. Krk klaszter – LNG-terminál és -cs ővezeték Magyarország és további országok felé 
–, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
6.5.1. Krk-szigeten (HR) LNG-terminál fejlesztése 2,6 milliárd m  3 /év kapacitásig – 
I. szakasz, valamint az Omišalj–Zlobin (HR) összeköt ő csővezeték 
6.5.5. „1. számú kompresszorállomás” a horvát gázszállítási rendszerben 
6.5.6. Krk-szigeten (HR) LNG-terminál b ővítése 2,6 milliárd m  3 /év kapacitás fölé 
– II. szakasz, valamint a Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR) 
csővezeték  
6.8. A Görögország–Bulgária összekapcsolások klasztere és a Bulgáriában szükséges 
megerősítések, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
6.8.1. A (jelenleg „IGB” projektként ismert) Görögország–Bulgária összekapcsolás 
Komotini (EL) és Sztara Zagora (BG) között és a gázkompresszor-állomás 
Kipiben (EL) 
6.8.2. A bolgár átviteli rendszer rehabilitációja, korszer űsítése és b ővítése  
6.9. 6.9.1. LNG-terminál Észak-Görögországban  
6.10.  A (jelenleg „IBS” projektként ismert) Bulgária–Szerbia gázösszekapcsolás közös 
érdekű projekt  
6.20.  A délkelet-európai föld alatti gáztároló kapacitások fejlesztésére irányuló projektek 
klasztere, amely az alábbi közös érdek ű projektek közül egyet vagy többet foglal 
magában: 
6.20.2. A hireni föld alatti gáztároló kib ővítése (BG) 
6.20.3. Dél-kavalai föld alatti gáztároló létesítmény, valamint mér ő- és 
szabályozóállomás (EL) 
és egy az alábbi közös érdek ű projektek közül: 
6.20.4. Depomure ș tároló Romániában 
6.20.6. Föld alatti gáztároló, S ărmăşel (Románia)  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 50  
Szám  Meghatározás  
6.23.  Magyarország–Szlovénia összekapcsolás (Nagykanizsa – Tornyiszentmiklós (HU) – 
Lendva (Lendava) (SI) – Kidri čevo) 
6.24.  Klaszter – (a jelenleg „ROHUAT/BRUA” projektként ismert) szakaszos kapacitás ­
bővítés a Bulgária–Románia–Magyarország–Ausztria kétirányú átviteli folyosón, 
amelynek célja, hogy lehet ővé tegye az 1. szakaszban 1,75 milliárd m  3 /év, a 2. 
szakaszban pedig 4,4 milliárd m  3 /év földgáz szállítását, és új fekete-tengeri források 
kiaknázását a 2. és a 3. szakaszban: 
6.24.1. ROHUAT/BRUA – 1. szakasz, beleértve a következ őket: 
— Románia és Magyarország közötti kétirányú szállítás: a magyarországi 
szakasz 1. szakasza, kompresszorállomás Csanádpalotán 
— A romániai átviteli kapacitás fejlesztése Podi șortól Recasig, beleértve 
egy új cs ővezetéket, mér őállomást és három új kompresszorállomást 
Podisorban, Bibestiben és Jupában 
— GCA, mosonmagyaróvári kompresszorállomás (fejlesztés az osztrák 
oldalon) 
6.24.4. ROHUAT/BRUA – 2. szakasz, beleértve a következ őket: 
— Városföld–Ercsi–Gy őr csővezeték (HU) 
— Ercsi–Százhalombatta gázvezeték (HU) 
— Városföldi kompresszorállomás (HU) 
— A romániai átviteli kapacitás b ővítése 4,4 milliárd m  3 /év értékre 
Magyarország felé, Recastól Horiáig és a kompresszorállomások b őví­
tése Podisorban, Bibestiben és Jupában 
— Csővezeték a Fekete-tenger és Podi șor (RO) között a fekete-tengeri 
földgáz átvételére 
— Románia és Magyarország közötti kétirányú szállítás: a magyarországi 
szakasz 2. szakasza, kompresszorállomás Csanádpalotán vagy 
Algyőn (HU) 
6.24.10. ROHUAT/BRUA – 3. szakasz, beleértve a következ őket: 
— A román átviteli rendszer fejlesztése Onesti és Isaccea között és 
kétirányú szállításra alkalmas infrastruktúra Isacceánál 
— A román átviteli rendszer fejlesztése Onesti és Nadlac között 
— A román átviteli rendszer meghosszabbítása a fekete-tengeri földgáz 
átvételéhez  
6.25.  Klaszter – infrastruktúraépítés diverzifikáció céljából, a közép- és délkelet-európai 
térség gázellátásának új forrásokból történ ő növelésére –, amely az alábbi, össze ­
hangolt és hatékony módon kidolgozott közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
6.25.1. A (jelenleg „Eastring” projektként ismert) cs ővezetékrendszer Románián és 
Magyarországon keresztül Bulgária és Szlovákia között 
6.25.4. A bolgár gázelosztó központ fejlesztését lehet ővé tevő infrastruktúra  
6.26.  6.26.1. Horvátország–Szlovénia–Ausztria klaszter Rogatecnél, amely az alábbiakat 
foglalja magában: 
— Horvátország–Szlovénia összekapcsolás (Lu čko–Zabok–Rogatec) 
— Kompresszorállomás, Kidri čevo, a korszer űsítés második szakasza (SI) 
— 2. és 3. számú kompresszorállomás a horvát gázszállítási rendszerben 
— GCA 2015/08: Belépés/kilépés Murfeldnél (AT) 
— A Murfeld–Ceršak összekapcsolás korszer űsítése (AT–SI) 
— A rogateci összekapcsolás korszer űsítése  
( 1 ) A BACI közös érdek ű projektként történ ő megvalósítása a „Trading Regional Upgrade” (Kereske ­
delem regionális fejlesztése) kísérleti projekt eredményét ől függ.  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 51  
7. Kiemelt jelent őségű folyosó: Déli gázfolyosó („SGC”)  
Szám  Meghatározás  
7.1. Közös érdek ű projektek klasztere – integrált, specifikus és méretezhet ő szállítási 
infrastruktúra és kapcsolódó berendezések a Kaszpi-tenger térségében található új 
forrásokból legalább 10 milliárd m  3 /év földgáz Azerbajdzsánon, Grúzián és Török ­
országon keresztül az EU piacaira (Görögországba és Olaszországba) történ ő szál­
lítására –, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
7.1.1. A Türkmenisztánból és Azerbajdzsánból Grúzián és Törökországon keresztül 
haladó (jelenleg a „transzkaszpi gázvezeték” [TCP], a „dél-kaukázusi cs őve­
zeték jöv őbeni meghosszabbítása” [SCPFX] és a „transzanatóliai földgázve ­
zeték” [TANAP] kombinációjaként ismert) gázvezeték 
7.1.3. A Görögországból Albánián és az Adriai-tengeren keresztül Olaszországba 
érkező (jelenleg „transzadriai gázvezeték” [TAP] néven ismert) gázvezeték, 
beleértve egy mér ő- és szabályozóállomást, valamint egy kompresszorállo ­
mást Nea Meszimvriában  
7.3. Infrastruktúrafejlesztési közös érdek ű projektek klasztere a kelet-mediterrán 
gázkészletekb ől származó új gáz szállítására, beleértve a következ őket: 
7.3.1. A kelet-mediterrán gázkészletekt ől Krétán keresztül a görög szárazföldre 
érkező (jelenleg „EastMed” néven ismert) cs ővezeték, beleértve egy mér ő- 
és szabályozóállomást Megalopoliban, 
és ennek függvényében az alábbi közös érdek ű projektek: 
7.3.3. A (jelenleg „Poszeidón gázvezeték” projektként ismert) gázvezeték Görög ­
ország és Olaszország között 
7.3.4. Olaszország bels ő, észak-déli átviteli kapacitásának meger ősítése (jelenleg 
„Adriatica Line” projektként ismert)  
7.5. A ciprusi gázinfrastruktúra fejlesztése (jelenleg „Ciprus Gas2EU” projektként 
ismert)  
8. Kiemelt jelent őségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve 
a gázenergia területén („BEMIP Gas”)  
Szám  Meghatározás  
8.1. 8.1.1. A (jelenleg „Balticconnector” projektként ismert) Észtország–Finnország 
összekapcsolás  
8.2. Infrastruktúra-korszer űsítések klasztere a Balti-tenger keleti régiójában, amely az 
alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
8.2.1. A Lettország–Litvánia összekapcsolás meger ősítése 
8.2.2. Az Észtország–Lettország összekapcsolás meger ősítése 
8.2.4. Az In čukalns föld alatti gáztároló kib ővítése (LV)  
8.3. Infrastruktúraklaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
8.3.1. A Nybro – Lengyelország/Dánia összekapcsolás meger ősítése 
8.3.2. A (jelenleg „balti cs ővezeték” [„Baltic Pipe”] projektként ismert) Lengyel ­
ország–Dánia összekapcsolás  
8.5. A (jelenleg „GIPL” projektként ismert) Lengyelország–Litvánia összekapcsolás  
8.6. LNG-terminál, Göteborg, Svédország  
8.7. A Świnoujście LNG-terminál kapacitásnövelése Lengyelországban  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 52  
9. Kiemelt jelent őségű folyosó: Olajszállítási hálózati összeköttetések 
Közép-Kelet-Európában („OSC”)  
Szám  Meghatározás  
9.1. Adamowo–Brody cs ővezeték: az Uktransnafta részvénytársaság Brodyban 
(Ukrajna) található kezel őtelepét és az adamowói olajtárolót (Lengyelország) össze ­
kötő csővezeték  
9.2. Pozsony (Bratislava)–Schwechat cs ővezeték: Schwechatot (Ausztria) és Pozsonyt 
(Bratislavát) (Szlovák Köztársaság) összeköt ő csővezeték  
9.4. Litvinov (Cseh Köztársaság)–Spergau (Németország) cs ővezeték: a Barátság k őolaj­
vezeték meghosszabbítási projektje a TRM Spergau finomítóig  
9.5. Klaszter – pomerániai cs ővezeték (Lengyelország) –, amely az alábbi közös érdek ű 
projekteket foglalja magában: 
9.5.1. Olajterminál építése Gda ńskban (II. szakasz) 
9.5.2. A pomerániai cs ővezeték kib ővítése: a cs ővezetékrendszer második cs őveze­
téke 
9.6. TAL Plus: a TAL cs ővezeték kapacitásnövelése Trieszt (Olaszország) és Ingolstadt 
(Németország) között  
10. Kiemelt tematikus terület: intelligens hálózatok kiépítése  
Szám  Meghatározás  
10.3.  SINCRO.GRID (Szlovénia, Horvátország) – Szinergikus, érett technológián alapuló 
megoldások innovatív integrációja a szlovén és a horvát villamosenergia-rendszerek 
működési biztonságának egyidej ű növelése érdekében  
10.4.  ACON (Cseh Köztársaság, Szlovákia) – Az ACON (Again COnnected Networks, 
ismét csatlakoztatott hálózatok) f ő célja a cseh és a szlovák villamosenergia-piacok 
integrációjának el őmozdítása  
10.5.  ALPEKID (Ausztria, Olaszország) – Szinergikus, érett technológián alapuló 
megoldások innovatív integrációja az olasz és az osztrák regionális 
villamosenergia-rendszerek m űködési hatékonyságának egyidej ű növelése érde ­
kében  
10.6.  Smart Border Initiative (Franciaország, Németország) – A kezdeményezés össze ­
kapcsolja a Franciaország és Németország által kidolgozott szakpolitikákat annak 
érdekében, hogy az energetikai átállásra vonatkozó stratégiáikban és az európai 
piaci integrációban támogassa városaikat és területeiket  
11. Kiemelt tematikus terület: villamosenergia-szupersztrádák  
A két szempontból is villamosenergia-szupersztrádának min ősülő közös 
érdekű projektek listája  
Szám  Meghatározás  
Kiemelt jelent őségű folyosó: Északi-tengeri széler őmű-hálózat („NSOG”)  
1.1. 1.1.1. Gezelle (BE) és Richborough (UK) környékének összekapcsolása  
1.3. Dánia–Németország klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja 
magában: 
1.3.1. Endrup (DK) és Niebüll (DE) összekapcsolása 
1.3.2. Bels ő vezeték Niebüll és Brunsbüttel (DE) között  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 53  
Szám  Meghatározás  
1.4. Dánia–Németország klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja 
magában: 
1.4.1. Kassø (DK) és Audorf (DE) összekapcsolása 
1.4.2. Bels ő vezeték Audorf és Hamburg/Nord (DE) között 
1.4.3. Bels ő vezeték Hamburg/Nord és Dollern (DE) között  
1.6. A (jelenleg „Celtic Interconnector” projektként ismert) Franciaország–Írország 
összekapcsolás La Martyre (FR) és Great Island vagy Knockraha (IE) között  
1.7. A Franciaország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi 
közös érdek ű projektek közül egyet vagy többet foglal magában: 
1.7.1. Cotentin (FR) és Exeter (UK) környékének (jelenleg „FAB” projektként 
ismert) összekapcsolása 
1.7.2. Tourbe (FR) és Chilling (UK) (jelenleg „IFA2” projektként ismert) összekap ­
csolása 
1.7.3. Coquelles (FR) és Folkestone (UK) (jelenleg „ElecLink” projektként ismert) 
összekapcsolása 
1.7.4. Le Havre (FR) és Lovedean (UK) (jelenleg „AQUIND” projektként ismert) 
összekapcsolása 
1.7.5. Dunkerque (FR) környékének és Kingsnorth (UK) környékének (jelenleg 
„Gridlink” projektként ismert) összekapcsolása  
1.8. A (jelenleg „NordLink” projektként ismert) Németország–Norvégia klaszter 
1.8.1. Wilster (DE) és Tonstad (NO) összekapcsolása 
1.8.2. A dél-norvégiai bels ő vonalak meger ősítése  
1.10.  Az Egyesült Királyság–Norvégia összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös 
érdekű projektek közül egyet vagy többet foglal magában: 
1.10.1. Blythe (UK) és Kvilldal (NO) (jelenleg „North Sea Link” projektként 
ismert) összekapcsolása 
1.10.2. Peterhead (UK) és Simadalen (NO) (jelenleg „NorthConnect” projektként 
ismert) összekapcsolása  
1.13.  A (jelenleg „Ice Link” projektként ismert) Izland–Egyesült Királyság összekap ­
csolás  
1.14.  A (jelenleg „Viking Link” projektként ismert) Dánia–Egyesült Királyság összekap ­
csolás Revsing (DK) és Bicker Fen (UK) között  
1.15.  Antwerpen (BE) és Kemsley (UK) környékének összekapcsolása  
1.16.  Hollandia–Egyesült Királyság összekapcsolás  
Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások 
Nyugat-Európában („NSI West Electricity”)  
2.2. 2.2.1. A (jelenleg „ALEGrO” projektként ismert) els ő összekapcsolás Lixhe (BE) 
és Oberzier (DE) között 
2.2.4. Belgium és Németország második összekapcsolása  
2.4. Codrongianos (IT), Lucciana (Korzika, FR) és Suvereto (IT) (jelenleg „SACOI 3” 
projektként ismert) összekapcsolása  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 54  
Szám  Meghatározás  
2.5. 2.5.1. Grande Ile (FR) és Piossasco (IT) (jelenleg „Savoie-Piemont” projektént 
ismert) összekapcsolása  
2.7. Aquitaine (FR) és Baszkföld (ES) (jelenleg „Biscay Gulf” projektként ismert) 
összekapcsolása  
2.9. A (jelenleg „Ultranet” projektként ismert) bels ő vezeték Osterath és 
Philippsburg (DE) között a nyugati határon való kapacitásnövelés érdekében  
2.10.  A (jelenleg „Suedlink” projektként ismert) bels ő vezeték Brunsbüttel-Großgartach 
és Wilster-Grafenrheinfeld (DE) között az északi és a déli határokon való kapaci ­
tásnövelés érdekében  
2.13.  Az Írország–Egyesült Királyság összekapcsolások klasztere, amely az alábbi közös 
érdekű projekteket foglalja magában: 
2.13.1. Woodland (IE) és Turleenan (UK) összekapcsolása 
2.13.2. Srananagh (IE) és Turleenan (UK) összekapcsolása  
Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati összekapcsolódások 
Közép-Kelet- és Délkelet-Európában („NSI East Electricity”)  
3.10.  A (jelenleg „EUROASIA Interconnector” projektként ismert) Izrael–Ciprus–Görög ­
ország klaszter, amely az alábbi közös érdek ű projekteket foglalja magában: 
3.10.1. Hadera (IL) és Kofínu (CY) összekapcsolása 
3.10.2. Kofínu (CY) és Korakia, Kréta (EL) összekapcsolása 
3.10.3. Bels ő vezeték Korakia, Kréta és Attika régió (EL) között  
3.12.  Bels ő vezeték Németországban Wolmirstedt és Bajorország között a bels ő észak–déli 
szállítási kapacitás növelésére  
3.27.  Szicília (IT) és Tunézia (TU) (jelenleg „ELMED” projektként ismert) összekapcso ­
lása 
Kiemelt jelent őségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve („BEMIP Electri ­
city”)  
4.1. A (jelenleg „Kriegers Flak Combined Grid Solution” projektként ismert) 
Dánia–Németország összekapcsolás a Kriegers Flak (DK) és a Baltic 1 és 2 (DE) 
tengeri széler őművek révén Tolstrup Gaarde (DK) és Bentwisch (DE) között  
12. Határokon átnyúló szén-dioxid-szállítási hálózat  
Szám  Meghatározás  
12.1.  Teesside CO  2 -szállítási csomópont (Egyesült Királyság, a további szakaszokban 
Hollandia, Belgium, Németország)  
12.2.  „CO  2 SAPLING Project” – CO  2 -szállítási és infrastruktúra-projekt (Egyesült 
Királyság, a további szakaszokban Hollandia, Norvégia)  
12.3.  „Rotterdam Nucleus” (Hollandia és Egyesült Királyság)  
12.4.  Határokon átnyúló CO  2 -szállítási összeköttetések az Egyesült Királyságban és 
Hollandiában található emisszióforrások, valamint egy norvégiai tárolóhely között  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 55  
C. A KÖZÖS ÉRDEK Ű PROJEKTNEK MÁR NEM TEKINTHET Ő 
PROJEKTEK LISTÁJA ÉS AZON PROJEKTEK LISTÁJA, 
AMELYEK MOST MÁR MÁS KÖZÖS ÉRDEK Ű PROJEKTEK 
SZERVES RÉSZÉT KÉPEZIK  
1. Kiemelt jelent őségű folyosó: Északi-tengeri széler őmű-hálózat 
(„NSOG”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
1.1.3.  
1.2. 
1.5. 
1.9.2.  
1.9.3.  
1.9.4.  
1.9.5.  
1.9.6.  
1.11.1.  
1.11.2.  
1.11.3.  
1.11.4.  
2. Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati 
összekapcsolódások Nyugat-Európában („NSI West Electricity”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
2.2.2.  
2.2.3.  
2.3.1.  
2.3.2.  
2.5.2.  
2.6. 
2.8. 
2.11.1.  
2.11.2.  
2.11.3.  
2.12.  
2.15.2.  
2.15.3.  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 56  
2.15.4.  
2.16.2.  
2.19.  
2.20.  
2.21.  
2.22.  
2.25.1.  
2.25.2.  
2.26.  
Azon projektek, amelyek most már más közös érdek ű projektek szerves részét 
képezik  
A projekt eredeti azonosító száma  Azon közös érdek ű projekt száma, 
amelyikbe a projektet integrálták  
2.1. 3.1.4.  
3. Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak–déli irányú villamosenergia-hálózati 
összekapcsolódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában („NSI East 
Electricity”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
3.1.3.  
3.2.1.  
3.2.3.  
3.3. 
3.5.1.  
3.5.2.  
3.6.1.  
3.6.2.  
3.8.2.  
3.8.3.  
3.8.6.  
3.9.2.  
3.9.3.  
3.9.4.  
3.13.  
3.14.1.  
3.15.1.  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 57  
3.15.2.  
3.16.2.  
3.16.3.  
3.18.1.  
3.18.2.  
3.19.2.  
3.19.3.  
3.20.1.  
3.20.2.  
3.25.  
3.26.  
Azon projektek, amelyek most már más közös érdek ű projektek szerves részét 
képezik  
A projekt eredeti azonosító száma  Azon közös érdek ű projekt száma, 
amelyikbe a projektet integrálták  
3.19.1.  3.22.5.  
4. Kiemelt jelent őségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve 
(„BEMIP Electricity”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
4.5.1.  
4.5.3.  
4.5.4.  
4.5.5.  
4.8.6.  
Azon projektek, amelyek most már más közös érdek ű projektek szerves részét 
képezik  
A projekt eredeti azonosító száma  Azon közös érdek ű projekt száma, 
amelyikbe a projektet integrálták  
4.3. 4.8.9.  
4.9. 4.8.9.  
5. Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak–déli irányú gázhálózati összekap ­
csolódások Nyugat-Európában („NSI West Gas”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
5.2. 
5.6. ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 58  
5.7.1.  
5.7.2.  
5.9. 
5.12.  
5.13.  
5.14.  
5.15.1.  
5.15.2.  
5.15.3.  
5.15.4.  
5.15.5.  
5.16.  
5.17.1.  
5.17.2.  
5.18.  
5.20.  
Azon projektek, amelyek most már más közös érdek ű projektek szerves részét 
képezik  
A projekt eredeti azonosító száma  Azon közös érdek ű projekt száma, 
amelyikbe a projektet integrálták  
5.8.1.  5.5.2.  
5.8.2.  5.5.2.  
6. Kiemelt jelent őségű folyosó: Észak-déli irányú gázhálózati összekapcso ­
lódások Közép-Kelet- és Délkelet-Európában („NSI East Gas”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
6.3. 
6.5.3.  
6.5.4.  
6.7. 
6.8.3.  
6.9.2.  
6.9.3.  
6.11.  
6.12. ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 59  
6.16.  
6.17.  
6.19.  
6.20.1.  
6.20.5.  
6.21.  
6.22.1.  
6.22.2.  
6.25.2.  
Azon projektek, amelyek most már más közös érdek ű projektek szerves részét 
képezik  
A projekt eredeti azonosító száma  Azon közös érdek ű projekt száma, 
amelyikbe a projektet integrálták  
6.1.1.  6.2.10.  
6.1.2.  6.2.11.  
6.1.3.  6.2.11.  
6.1.4.  6.2.11.  
6.1.5.  6.2.11.  
6.1.6.  6.2.11.  
6.1.7.  6.2.11.  
6.1.8.  6.2.2.  
6.1.9.  6.2.11.  
6.1.10.  6.2.2.  
6.1.11.  6.2.2.  
6.1.12.  6.2.12.  
6.2.3.  6.2.2.  
6.2.4.  6.2.2.  
6.2.5.  6.2.2.  
6.2.6.  6.2.2.  
6.2.7.  6.2.2.  
6.2.8.  6.2.2.  
6.2.9.  6.2.2.  
6.5.2.  6.5.6.  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 60  
Azon projektek, amelyek most már más közös érdek ű projektek szerves részét 
képezik  
A projekt eredeti azonosító száma  Azon közös érdek ű projekt száma, 
amelyikbe a projektet integrálták  
6.6. 6.26.1.  
6.8.4.  6.25.4.  
6.13.1.  6.24.4.  
6.13.2.  6.24.4.  
6.13.3.  6.24.4.  
6.14.  6.24.1.  
6.15.1.  6.24.10.  
6.15.2.  6.24.10.  
6.18.  7.3.4.  
6.24.2.  6.24.1.  
6.24.3.  6.24.1.  
6.24.5.  6.24.4.  
6.24.6.  6.24.4.  
6.24.7.  6.24.4.  
6.24.8.  6.24.4.  
6.24.9.  6.24.4.  
6.25.3.  6.24.10.  
6.26.2.  6.26.1.  
6.26.3.  6.26.1.  
6.26.4.  6.26.1.  
6.26.5.  6.26.1.  
6.26.6.  6.26.1.  
7. Kiemelt jelent őségű folyosó: Déli gázfolyosó („SGC”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
7.1.2.  
7.1.5.  
7.1.7.  
7.2.1.  
7.2.2.  ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 61  
7.2.3.  
7.4.1.  
7.4.2.  
Azon projektek, amelyek most már más közös érdek ű projektek szerves részét 
képezik  
A projekt eredeti azonosító száma  Azon közös érdek ű projekt száma, 
amelyikbe a projektet integrálták  
7.1.6.  7.1.3.  
7.1.4.  7.3.3.  
7.3.2.  7.5.  
8. Kiemelt jelent őségű folyosó: a balti energiapiacok összekapcsolási terve 
a gázenergia területén („BEMIP Gas”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
8.1.2.1.  
8.1.2.2.  
8.1.2.3.  
8.1.2.4.  
8.2.3.  
8.4. 
8.8. 
9. Kiemelt jelent őségű folyosó: Olajszállítási hálózati összeköttetések 
Közép-Kelet-Európában („OSC”)  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
9.3. 
10. Kiemelt tematikus terület: intelligens hálózatok kiépítése  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
10.1.  
10.2.  
11. Kiemelt tematikus terület: villamosenergia-szupersztrádák  
A közös érdek ű projektnek már nem tekinthet ő projektek azonosító száma  
1.5. ▼M3
 02013R0347 — HU — 01.01.2020 — 005.001 — 62  
Az Európai Bizottság nyilatkozata a közös érdek ű projekteknek a 
transzeurópai energiainfrastruktúrákkal összefüggésben nyújtott uniós 
pénzügyi támogatásra való jogosultságáról (a 347/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet  ( 1 ) V. fejezete)  
A Bizottság hangsúlyozza, hogy fontosnak tartja, hogy az uniós és a nemzeti 
forrásokból származó támogatások a kivitelezési munkákhoz nyújtott támogatá ­
sokat is magukban foglalják annak érdekében, hogy megvalósíthatók legyenek az 
energiaforrások, az ellátási útvonalak és az ellátást biztosító partnerek diverzifi ­
kációját növel ő közös érdek ű projektek. A Bizottság fenntartja magának a jogot, 
hogy a közös érdek ű projektek végrehajtásának nyomon követése során nyert 
tapasztalatok alapján ez irányú javaslatokat tegyen a transzeurópai energiainfrast ­
ruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló rendelet 17. cikkében el őírt jelentés 
keretében.  ▼B 
( 1 ) Lásd e Hivatalos Lap 39. oldalát.