1.2.

N1 kategóriájúként nyilvántartásba vett befejezett járművek 1.2.1. A tagállamok általi jelentéstétel A befejezett N1 kategóriájú járművekkel kapcsolatos adatokat a C. rész 2. szakaszában meghatározott formátumban kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani. Az 1.1. pont o) alpontjában említett jármű-azonosító szám nem hozható nyilvánosságra. ▼M3 ————— ▼M3 1.2.1.2a. Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete szerinti típusjóváhagyással rendelkező N1 kategóriájú befejezett járművek A 2021-ben vagy az azt követő naptári években nyilvántartásba vett valamennyi új befejezett járművet illetően a tagállamok bejelentik legalább az 1.1a. pont 1., 5., 6., 8., 10., 11., 12., 17., 18. és 22. alpontjában meghatározott adatokat, a 2022-ben és az azt követő naptári években nyilvántartásba vett valamennyi új befejezett járművet illetően pedig az 1.1a. pont 9., 23., 24. és 25. alpontjában meghatározott adatokat. ▼M1 1.2.2. A gyártók általi jelentéstétel ▼M3 Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete szerinti típusjóváhagyással rendelkező N1 kategóriájú, 2020-ban vagy az azt követő naptári években nyilvántartásba vett valamennyi új befejezett járművet illetően a megfelelő alapjármű gyártója 2021-től kezdődően jelentést tesz a Bizottságnak az alapjárműre vonatkozó következő adatokról: ▼M1 a) nem teljes alapjárművön alapuló befejezett jármű esetében: i. jármű-azonosító szám; ii. járműcsalád-azonosító, az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 5.0. pontjának meghatározása szerint; iii. ellenőrző CO2-kibocsátási érték, az 1.2.4. pont meghatározása szerint; iv. homlokfelület, az 1.2.4. pont c) alpontjában szereplő választott számítási mód megjelölésével; v. gördülési ellenállás, az 1.2.4. pont b) alpontjának megfelelően; vi. ellenőrző tömeg, az I. melléklet B. része 4. pontjának meghatározása szerint; vii. a jármű menetkész tömege; viii. a jármű terhelését helyettesítő tömeg, az 1.2.4. pont a) alpontjának meghatározása szerint; b) teljes alapjármű alapjául szolgáló befejezett jármű esetében: i. jármű-azonosító szám; ii. járműcsalád-azonosító, e bekezdés a) alpontja ii. alpontjának meghatározása szerint; iii. az alapjármű fajlagos CO2-kibocsátása; iv. a jármű menetkész tömege. 1.2.3. Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás és a fajlagos kibocsátási célérték kiszámítása Az alapjármű gyártója által az 1.2.2. pontban foglaltaknak megfelelően jelentett értékeket a Bizottság az alapjármű gyártójának arra a naptári évre vonatkozó átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának és fajlagos kibocsátási célértékének kiszámításához használja, amelynek során a megfelelő befejezett járművet nyilvántartásba vették, kivéve, ha az 1.2.5. pontban ismertetett körülmények fennállnak, mely esetben a befejezett járművekre vonatkozó adatokat kell használni. Ha az alapjármű gyártója az 1.2.2. pontban említett, alapjárművel kapcsolatos adatokról nem tesz jelentést, a megfelelő befejezett jármű tekintetében a tagállam által az 1.2.1. pontnak megfelelően jelentett fajlagos CO2-kibocsátást kell használni a szóban forgó gyártó átlagos fajlagos CO2-kibocsátása és fajlagos kibocsátási célértéke kiszámításához. 1.2.4. Az ellenőrző CO2-kibocsátási érték kiszámítása nem teljes alapjárművek esetében A 2020-as naptári évtől kezdődően a gyártónak az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 7. almellékletének 3.2.3.2. és 3.2.4. pontjában említett interpolációs eljárás szerint kell kiszámítania minden egyes nem teljes alapjárművének ellenőrző CO2-kibocsátási értékét, az alapjármű kibocsátás tekintetében való EK-típusjóváhagyásához használt módszerrel megegyező módszer alkalmazásával, az említett pontok meghatározásai szerint, az alábbi kivételekkel: a) Az egyes járművek tömege Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 7. almellékletének 3.2.3.2.2.1. és 3.2.4.1.1.1 pontjában szereplő „TMind” kifejezés helyébe a DMbase kifejezés, vagyis az alapjármű alapértelmezett tömege lép. Amikor a DMbase kisebb az interpolációs család L járműve vizsgálati tömegénél (TML), a TMind helyett TML-lel kell számolni. Amikor DMbase nagyobb az interpolációs család H járműve vizsgálati tömegénél (TMH), a TMind helyett TMH-val kell számolni. A DMbase-t a következő képlet szerint kell meghatározni: DMbase = MRObase × B0 + 25 kg + MVL ahol: MRObase az alapjármű menetkész tömege az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 3.2.5. pontjának meghatározása szerint; B0 1,375-nek megfelelő járműtesttömeg-érték; MVL pedig a jármű terhelését helyettesítő tömeg, vagyis a legnagyobb megengedett terhelés 28 %-a, ahol a legnagyobb megengedett terhelés kiszámításához a műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömegből levonjuk az alapjármű B0-val megszorzott menetkész tömegét, majd további 25 kg-ot. A B0 tényezőt a 2018-as, 2019-es és 2020-as naptári évben nyilvántartásba vett összes befejezett jármű vonatkozásában a nem teljes alapjármű menetkész tömege alapján 2021. október 31-ig ki kell igazítani az alábbi képletek alkalmazásával. Az új B0 érték 2022. január 1-jétől 2024. december 31-ig alkalmazandó. 1. képlet: ahol: Ai a 2. képlet szerint az adott naptári évre kiszámított Ay érték; ni az adott naptári évben nyilvántartásba vett befejezett járművek alapjául szolgáló nem teljes alapjárművek száma; 2. képlet: ahol: Ay az Mfi és az Mbi hányadosának átlaga 2018 és 2020 között minden egyes naptári év tekintetében; Mfi a nem teljes alapjárműnek a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletének 5. szakasza szerint kiszámított átlagos terheléssel megnövelt menetkész tömege; Mbi a nem teljes alapjármű menetkész tömege; n az adott naptári évben nyilvántartásba vett befejezett járművek alapjául szolgáló nem teljes alapjárművek száma. b) Az adott jármű gördülési ellenállása Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 7. almellékletének 3.2.3.2.2.2. és 3.2.4.1.1.2. pontjában leírt számításokhoz az alapjármű gördülési ellenállását kell használni. c) Homlokfelület Az olyan nem teljes alapjárművek esetében, amelyek valamely kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba tartoznak, a gyártó köteles meghatározni az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 7. almellékletének 3.2.3.2.2.3. pontjában említett „Af” értéket, az alábbi lehetőségek egyikének megfelelően: i. a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsalád reprezentatív járművének homlokfelülete (m2-ben); ii. az interpolációs család H járműve és L járműve homlokfelületének átlagértéke (m2-ben); iii. az interpolációs eljárás használatát mellőző esetekben az interpolációs család H járművének homlokfelülete (m2-ben). Az olyan nem teljes alapjárművek esetében, amelyek nem tartoznak egyik kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba sem, az interpolációs család H járművének homlokfelületét kell figyelembe venni. 1.2.5. Az ellenőrző CO2-kibocsátási érték reprezentativitása A Bizottság minden évben felméri, hogy mennyire reprezentatív az alapjármű gyártója által jelentett ellenőrző CO2-kibocsátási értékek átlaga az adott naptári évben nyilvántartásba vett megfelelő befejezett járművek fajlagos CO2-kibocsátásának átlagához viszonyítva. A Bizottság tájékoztatja az alapjármű gyártóját a két érték között feltárt eltérésről. Amennyiben két egymást követő naptári évben a Bizottság 4 %-os vagy annál nagyobb eltérést tapasztal, akkor a következő naptári évben a befejezett járművek fajlagos CO2-kibocsátási átlagát használja az alapjármű gyártója vagy gyártói csoportja adott évre vonatkozó fajlagos CO2-kibocsátási átlagának kiszámításához.