2.9.

„Motorházfedél felsõ felülete”: az a), b) és c) pont szerinti egyenesek által határolt terület a következõk szerint: a) a motorházfedél 2.9.2. pontban meghatározott elülsõ élének referenciavonala; b) a motorházfedél 2.9.4. pontban meghatározott oldalsó referenciavonala; c) a motorházfedél 2.9.7. pontban meghatározott hátsó referenciavonala. 2.9.1. „Motorházfedél elülsõ éle”: a jármû elülsõ felsõ részén található külsõ szerkezeti elem, amely magában foglalja a motorházfedelet és a sárvédõket, a fényszóróház felsõ és oldalsó részeit és bármely egyéb csatlakozó elemet. Az elülsõ él helyzetét meghatározó referenciavonalat annak a talajtól mért magassága, és a lökhárítótól (a lökhárító kinyúlásától) a 2.6., 2.9.2. és 2.9.3. pont szerint meghatározott vízszintes távolsága határozza meg. 2.9.2. „A motorházfedél elülsõ élének referenciavonala”: egy 1 000 mm hosszú egyenes mérõrúd és a motorházfedél elülsõ felülete közötti mértani vonal, amikor a mérõrudat a jármû függõleges hosszanti síkjával párhuzamosan helyezik el, hátrafelé 50o-os szögben megdöntik, miközben a mérõrúd alsó vége a talajtól 600 mm-re van, és azt végigvezetik a jármû elülsõ felületén úgy, hogy folyamatosan érintkezik a motorházfedél elülsõ élével (lásd a 4. ábrát). Olyan jármûveknél, amelyeknél a motorházfedél felsõ felülete lényegében 50o-os szöget zár be úgy, hogy az egyenes mérõrúd egy egyenes mentén felfekszik, vagy több helyen is érintkezik, a referenciavonalat úgy kell meghatározni, hogy a mérõrúd 40o-os szöget zárjon be. Az olyan kialakítású jármûveknél, amelyeknél az egyenes mérõrúd alsó vége meghatározott oldalsó pozícióban elõször a jármûvel érintkezik, az adott helyzetben e pontot kell a motorházfedél elülsõ éle referenciavonalának tekinteni. Az olyan kialakítású jármûveknél, amelyeknél az egyenes mérõrúd felsõ vége meghatározott oldalsó pozícióban elõször a jármûvel érintkezik, az adott oldalsó helyzetben a 2.8. pontban meghatározott 1 000 mm-es kifejtett hossz mértani vonalát kell a motorházfedél elülsõ éle referenciavonalának tekinteni. Ha az eljárás során az egyenes mérõrúd érintkezésbe lép a lökhárító felsõ élével, akkor azt is a motorházfedél elülsõ élének kell tekinteni. 2.9.3. „Motorházfedél elülsõ élének magassága”: a jármû bármely szakaszára a talaj és a 2.9.2. pontban meghatározott motorházfedél elülsõ élének referenciavonala közötti függõleges távolság, miközben a jármû normál menethelyzetben található. 2.9.4. „Motorházfedél oldalsó referenciavonala”: egy 700 mm hosszú egyenes mérõrúd és a motorházfedél oldala közötti legmagasabb érintkezési pontok mértani vonala, amikor a mérõrudat a jármû függõleges keresztirányú síkjával párhuzamosan, 45o-os szögben befelé megdöntik, és hosszirányban végigvezetik a motorházfedél felsõ felületének oldalán, és az végig érintkezik a karosszéria felületével (lásd az 5. ábrát). 2.9.5. „Sarok-referenciapont”: a motorházfedél elülsõ élének referenciavonalának és a motorházfedél oldalsó referenciavonalának metszéspontja (lásd a 6. ábrát). 2.9.6. „A motorházfedél elülsõ élének harmada”: a 2.9.5. pontban meghatározott sarok-referenciapontok között az elülsõ él külsõ kontúrját követõ rugalmas mérõszalaggal mért mértani vonal, amelyet három egyenlõ részre osztottak. 2.9.7. „Motorházfedél hátsó referenciavonala”: egy gömb és a 2.7. pontban meghatározott felület közötti leghátsó érintkezési pontok mértani vonala, amikor a gömböt keresztirányban végigvezetik a motorházfedél felsõ felületén, miközben folyamatosan érintkezik a szélvédõvel (lásd a 7. ábrát). Az eljáráshoz az ablaktörlõlapátokat és karokat el kell távolítani. Az irányelv I. mellékletének 3.1. pontjában leírt vizsgálatoknál a gömb átmérõje 165 mm. Az irányelv I. mellékletének 3.2. pontjában leírt vizsgálatoknál a gömb átmérõje 165 mm, ha a jármû középvonalán az alsó szélvédõkeret 2.8. pontban meghatározott kifejtett hossza a talajtól legalább 1 500 mm vagy ennél nagyobb, és a gömb átmérõje 130 mm, ha ez a kifejtett hossz 1 500 mm-nél kisebb. Ha a motorházfedél hátsó referenciavonalának kifejtett hossza a talajtól több mint 2 100 mm, a motorházfedél hátsó referenciavonalát a 2.8. pontban meghatározott 2 100 mm-es kifejtett hossz vonala határozza meg. Ha a motorházfedél hátsó referenciavonala és a motorházfedél oldalsó referenciavonalai nem metszik egymást, a motorházfedél hátsó referenciavonalát a 2.9.9. pontban leírt eljárásnak megfelelõen ismételten meg kell határozni. 2.9.8. „A motorházfedél felsõ felületének harmada”: a motorházfedélnek a 2.9.4. pontban meghatározott oldalsó referenciavonalai közötti szakasz harmada, amelyet a motorházfedél felsõ felületének külsõ kontúrján rugalmas mérõszalaggal mértek. 2.9.9. „A motorházfedél hátsó referenciavonalának és oldalsó referenciavonalának metszéspontja”: ha a motorházfedél hátsó és oldalsó referenciavonala nem metszik egymást, abban az esetben motorházfedél hátsó referenciavonalának végsõ szakaszát egy 100 mm sugarú, félkör alakú sablon segítségével újra meg kell határozni. A sablont vékony, rugalmas, bármilyen irányban egyenletesen hajlítható anyagból kell készíteni. Lehetõség szerint a sablon viselje el a kettõs vagy komplex görbületet törés és gyûrõdés nélkül. A javasolt anyag vékony mûanyaglap habosított hátfelülettel, amely lehetõvé teszi, hogy a sablon ne csússzon meg a jármû felületén. A sablont egy síkfelületen elhelyezve, a 8. ábra szerint négy ponton – „A”-tól „D”-ig – jelölni kell. A sablont úgy kell a jármûvön elhelyezni, hogy az „A” és „B” pontok az oldalsó referenciavonalon feküdjenek. A sablont fokozatosan hátrafelé kell csúsztatni mindaddig, amíg a sablon íve érintkezésbe lép a motorházfedél hátsó referenciavonalával, biztosítva, hogy ez a két pont végig az oldalsó referenciavonalon maradjon. A folyamat során a sablont meg kell görbíteni, hogy az a lehetõ legszorosabban kövesse a jármû motorházfedele felsõ felületének külsõ kontúrját anélkül, hogy eltörne vagy meggyûrõdne. Ha a sablon és a motorházfedél hátsó referenciavonala közti érintkezési pont kívül esik a sablon „C” és „D” pontjai által meghatározott íven, abban az esetben a motorházfedél hátsó referenciavonalát a 9. ábrának megfelelõen úgy kell módosítani, hogy az kövesse a sablon ívét, amíg a motorházfedél oldalsó referenciavonalát eléri. Ha a sablon „A” és „B” pontjai egyidejûleg nem maradhatnak a motorházfedél oldalsó referenciavonalán, miközben a sablon íve érinti a motorházfedél hátsó referenciavonalát, vagy a motorházfedél hátsó referenciavonala és a sablon érintkezési pont belül esik a „C” és „D” pontjai által meghatározott íven, abban az esetben további sablonokat kell alkalmazni, amelyek sugarát 20 mm-es lépésekben növelni kell mindaddig, ameddig a fenti feltételek teljesülnek. Ha a motorházfedél hátsó referenciavonalát újra meghatározták, e referenciavonal az összes vizsgálat alapjául szolgál, és az eredeti vonalat nem kell figyelembe venni.