2002A3430 — HU — 01.01.2011 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:









▼B

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a vasúti és közúti áru- és személyszállításról







Egyrészről a SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: Svájc, és másrészről az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek, ANNAK TUDATÁBAN, hogy a Szerződő Felek kölcsönös érdeke az együttműködés és a kereskedelem elősegítése, különösen a szállítási piacon való részvétel kölcsönös lehetővé tételével, amelyről az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között 1992. május 2-án létrejött, az áruk közúti és vasúti szállításáról szóló megállapodás –– a továbbiakban: az 1992. évi megállapodás –– 13. cikke rendelkezik; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy összehangolt közlekedéspolitikát alakítsanak ki, amely a környezetre nézve kedvezőbb személy- és áruszállítási eszközök használatának ösztönzését célozza annak érdekében, hogy a környezet védelmét összekössék a szállítási rendszerek hatékonyságával, különösen az alpesi régióban; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy biztosítsák az egészséges versenyt a különböző szállítási módok között, figyelembe véve, hogy a különböző szállítási módoknak fedezniük kell a felmerült költségeiket; ANNAK TUDATÁBAN, hogy biztosítani kell a svájci közlekedéspolitikát és a Közösség közlekedéspolitikáját megalapozó általános elvek közötti összhangot, különösen az összehangolt jogszabályi és szabályozási keretek tekintetében, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







I.

CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Általános elvek és célok

(1) A Közösség és Svájc között létrejött e megállapodás célja egyrészről, hogy a Szerződő Felek egymás szállítási piacához való hozzáférését liberalizálja a vasúti és közúti áru- és személyszállítás tekintetében, hatékonyabb forgalomirányítást biztosítva a műszaki, földrajzi és gazdasági szempontból legmegfelelőbb útvonalak használatával az e megállapodás hatálya alá tartozó összes szállítási módra vonatkozóan, valamint másrészről, hogy meghatározza az összehangolt közlekedéspolitika alapjait.

(2) E megállapodás rendelkezései és alkalmazásuk a viszonosság és a szállítási mód szabad megválasztásának az elvén alapulnak.

(3) A Szerződő Felek vállalják, hogy e megállapodás alkalmazása keretében nem hoznak megkülönböztető intézkedéseket.

2. cikk

Hatály

(1) E megállapodást a Szerződő Felek közötti kétoldalú közúti áru- és személyszállításra, a Szerződő Felek területein áthaladó forgalomra, az 1992. évi megállapodás sérelme nélkül és a 7. cikk (3) bekezdése szerint, valamint a háromszögforgalmú közúti áru- és személyszállításra, és a svájci nagy kabotázsra kell alkalmazni.

(2) E megállapodást a nemzetközi vasúti és közúti áru- és személyszállításra és kombinált nemzetközi szállításra kell alkalmazni. A megállapodás nem vonatkozik olyan vasúti vállalkozásokra, amelyek tevékenysége kizárólag városi, külvárosi vagy regionális szolgáltatásokra korlátozódik.

(3) E megállapodást a Szerződő Felek egyikében letelepedett közúti vagy vasúti fuvarozási vállalkozások által végzett szállítási tevékenységre kell alkalmazni.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1) Közúti közlekedés

E megállapodás alkalmazásában: — „közúti árufuvarozói szakma”: áruk ellenszolgáltatás fejében való szállítását végző bármely vállalkozás gépjárművel vagy járműszerelvénnyel végzett tevékenysége, — „közúti személyszállítói szakma”: személyek ellenszolgáltatás fejében való nemzetközi szállítását autóbusszal végző bármely vállalkozás tevékenysége, — „vállalkozás”: bármely természetes vagy jogi személy, nyereségszerzési céllal vagy anélkül; bármely, jogi személyiség nélküli társaság vagy személyek csoportja, nyereségszerzési céllal vagy anélkül; vagy bármely állami szerv, függetlenül attól, hogy rendelkezik-e jogi személyiséggel vagy jogi személyiségű hatóságtól függ-e, — „jármű”: a Szerződő Fél területén bejegyzett gépjármű vagy járműszerelvény, amelyből a Szerződő Fél területén legalább a vontatóegységet bejegyezték, és kizárólag áruk szállítását szolgálja; illetve bármely olyan módon épített és felszerelt gépjármű, amely a gépjárművezetővel együtt több mint kilenc személy szállítására alkalmas, és kifejezetten e célra készült, — „nemzetközi szállítás”: a jármű által megtett olyan út, amelynek kiindulási állomása az egyik Szerződő Fél területén, célállomása a másik Szerződő Fél területén vagy harmadik országban található, és fordítva, valamint a terheletlen jármű mozgása a fenti úttal kapcsolatban; ha az út kiindulási vagy célállomása harmadik országban található, a szállítást olyan járművel kell végrehajtani, amelyet a kiindulási vagy a célállomás helye szerinti Szerződő Félnél jegyeztek be, — „tranzit”: áruk vagy személyek szállítása (be- és kirakodás nélkül) és a terheletlen járművek mozgása valamely Szerződő Fél területén át, — „svájci nagy kabotázs”: áruk vagy személyek ellenszolgáltatás fejében végzett bármilyen szállítása egyik közösségi tagállamból egy másik közösségi tagállamba Svájcban bejegyzett járművel, függetlenül attól, hogy ugyanazon út során és a szokásos útvonal igénybevételével a jármű áthalad-e Svájcon vagy sem, — „háromszögforgalmú szállítási tevékenység harmadik országok érintésével”: személyek vagy áruk szállítása valamely Szerződő Fél területéről harmadik országba, és fordítva, a másik Szerződő Fél területén bejegyzett járművel, függetlenül attól, hogy ugyanazon út során és a szokásos útvonal igénybevételével a jármű áthalad-e azon az országon, ahol bejegyezték, — „engedély”: a Szerződő Fél jogszabályai által megkövetelt engedély vagy koncesszió.

(2) Vasúti közlekedés

E megállapodás alkalmazásában: — „vasúti vállalkozás”: bármilyen magán- vagy közvállalkozás, amelynek fő üzleti tevékenysége áruk és/vagy személyek részére nyújtott vasúti szállítási szolgáltatás, azzal a megkötéssel, hogy a vállalkozás köteles a vontatást biztosítani; a vontatás biztosítható a nem az érintett vasúti vállalkozás tulajdonában lévő gördülőállománnyal, és a nem az érintett vasúti vállalkozás által közvetlenül alkalmazott személyzettel, — „nemzetközi csoport”: a Közösség különböző tagállamaiban székhellyel rendelkező, legalább két vasúti vállalkozás bármilyen társulása vagy olyan társulás, amelynek egyik tagja svájci székhellyel rendelkezik a Közösség és Svájc között nemzetközi szállítási szolgáltatások nyújtása érdekében, — „vasúti infrastruktúra működtetője”: bármely állami testület vagy vállalkozás, amely felelős különösen a vasúti infrastruktúra kialakításáért és karbantartásáért, valamint az irányító- és biztonsági berendezések működtetéséért, — „engedély”: a vállalkozás részére a Szerződő Fél illetékes hatósága által kibocsátott, a vállalkozást vasúti vállalkozásként elismerő engedély. Ebben a minőségében a vállalkozás tevékenysége bizonyos típusú közlekedési szolgáltatások nyújtására korlátozható, — „engedélyező hatóság”: az egyes Szerződő Felek által az engedélyek kibocsátásával megbízott testület, — „menetvonal”: a vonat számára két hely közötti távolság adott idő alatt való megtételéhez szükséges infrastruktúra-kapacitás, — „elosztás”: a vasúti infrastruktúra-kapacitás valamely elosztótestület általi elosztása, — „elosztótestület”: az a hatóság és/vagy infrastruktúra működtetője, amelyet a Szerződő Felek egyike jelölt ki az infrastruktúra-kapacitás elosztására, — „városi és elővárosi járatok”: város vagy agglomeráció közlekedési szolgáltatás iránti igényei, valamint a város vagy agglomeráció és a környező területek közötti közlekedési szolgáltatás iránti igények kielégítése céljából üzemeltetett közlekedési szolgáltatások, — „regionális szolgáltatások”: egy adott régió közlekedési szolgáltatási igényeinek kielégítése céljából üzemeltetett közlekedési szolgáltatások, — „kombinált szállítás”: az áruk olyan közúti járművek vagy rakodóegységek általi szállítása, amelyek útjuk egy részét vasúton teszik meg, de útjukat közúton kezdik és/vagy fejezik be, — „versenyképes vasúti szállítási árak”: a vasúti szállítási árak akkor tekinthetők versenyképesnek, ha Svájcban az átlagos vasúti szállítási ár nem magasabb, mint a 9. melléklet szerint hasonló útra vonatkozó közúti szállítási költség.

4. cikk

Az 1992. évi megállapodás fenntartása

Az e megállapodásban meghatározott eltérésekre is figyelemmel, e megállapodás rendelkezései nem érintik a Szerződő Feleknek az 1992. évi megállapodásból származó jogait és kötelezettségeit.







II.

CÍM

NEMZETKÖZI KÖZÚTI KÖZLEKEDÉS







A.

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

5. cikk

A szakmába történő bejutás feltételei

(1) A hivatásos közúti árufuvarozóként működni kívánó vállalkozásoknak az alábbi három követelményt kell teljesíteniük:

a) jó hírnév;

b) megfelelő pénzügyi háttér;

c) szakmai alkalmasság.

(2) Az e területen alkalmazandó rendelkezéseket az 1. melléklet 1. szakasza tartalmazza.

6. cikk

Szociális előírások

Az e területen alkalmazandó szociális előírásokat az 1. melléklet 2. szakasza tartalmazza.

7. cikk

Műszaki szabványok

(1) A (2) és (3) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel, Svájc legkésőbb az e megállapodás aláírásától számított hat hónapon belül elfogadja az 1. melléklet 3. szakaszában meghatározott, a közúti közlekedést szabályozó műszaki feltételekre vonatkozó közösségi jogszabályokkal egyenértékű intézkedéseket.

(2) Svájcnak két év átmeneti időszak áll rendelkezésére e megállapodás hatálybalépésének napjától, hogy a gépjárművek műszaki ellenőrzésére vonatkozó jogszabályait a Közösség jogszabályaival összehangolja.

(3) 2001. január 1-jétől a Svájc által a nyerges vontatókra és pótkocsijaikra, valamint a közúti járműszerelvényekre alkalmazott megengedett legnagyobb össztömeg 34 tonna megrakott állapotban, a szállítás minden fajtájára.

2005. január 1-jétől Svájc a nemzetközi forgalomban részt vevő említett járművek legnagyobb megengedett össztömege határértékére vonatkozó jogszabályait hozzáigazítja a megállapodás aláírásának napján hatályban lévő közösségi jogszabályokhoz.

(4) A 40. cikkben meghatározott úthasználati díjak bevezetése a (3) bekezdésben meghatározott össztömeg-korlátozás fokozatos emelésével párhuzamosan történik.

(5) Minden Szerződő Fél vállalja, hogy a másik Szerződő Fél területén engedélyezett járművekre nem alkalmaz a saját területén érvényben lévő előírásoknál szigorúbb előírásokat.

8. cikk

A járművek tömegére vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1) A 7. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott végleges intézkedések fokozatos bevezetését szem előtt tartva, az áruk szállítása olyan járművel, amelynek a tényleges össztömege megrakott állapotban meghaladja a 28 tonnát (2000. december 31. előtt) vagy a 34 tonnát (2001. január 1. és 2004. december 31. között), de nem haladja meg a 40 tonnát, és amely a Közösség területén lévő kiindulási ponttól a svájci határon kívüli, a határhoz közel eső célállomásra tart a 6. mellékletben foglalt meghatározásnak megfelelően (és fordítva), vagy Svájcon tranzit céljából áthalad, az infrastruktúra használatáért kiegészítő díj fizetésén alapuló kvóta hatálya alá tartozik a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított eljárások szerint. A Svájcban bejegyzett járművek esetében ez a kvóta a Svájc területén belüli szállítási tevékenységre is alkalmazható.

(2) A Közösség250 000 engedélyt tartalmazó kvótát kap a 2000. évre. Svájc 250 000 engedélyt tartalmazó kvótát kap a 2000. évre. A 2000. évre kiadott engedélyek száma arányosan csökken, ha e megállapodás nem lép hatályba 2000. január 1-jén.

(3) A Közösség 300 000 engedélyt tartalmazó kvótát kap mind a 2001., mind a 2002. évre. Svájc 300 000 engedélyt tartalmazó kvótát kap mind a 2001., mind a 2002. évre.

(4) A Közösség 400 000 engedélyt tartalmazó kvótát kap mind a 2003., mind a 2004. évre. Svájc 400 000 engedélyt tartalmazó kvótát kap mind a 2003., mind a 2004. évre.

(5) A (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott engedélyek használata esetében minden, akár közösségi, akár svájci üzemeltetőnek, a svájci infrastruktúra használatáért kivetett díjat kell fizetnie, amelyet a 2. mellékletben meghatározott eljárások szerint kell kiszámítani és kivetni.

(6) A 7. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott műszaki szabványoknak megfelelő járművek 2005. január 1-jétől a 32. cikk szerint mentesülnek minden kvóta vagy engedély alól.







B.

NEMZETKÖZI KÖZÚTI ÁRUSZÁLLÍTÁS

9. cikk

Áruszállítás a Szerződő Felek területei között

(1) Az ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti áruszállítás, valamint a Szerződő Felek területei között, terheletlen járművel megtett út közösségi fuvarozási vállalkozások esetében a 881/92/EGK rendeletben meghatározott közösségi fuvarozási vállalkozásoknak a 3. mellékletben található minta szerinti közösségi engedélye, míg a svájci fuvarozási vállalkozások esetében a hasonló svájci engedély alapján történik.

(2) Az e megállapodás hatálya alá tartozó szállítási tevékenységek esetében ezek az engedélyek helyettesítik a Közösség tagállamai és a Svájc között kicserélt kétoldalú engedélyeket, amelyek e megállapodás hatálybalépéséig voltak szükségesek.

(3) A 4. mellékletben említett szállítási tevékenységek mentesülnek minden szállítási engedély és minden engedélyeztetési rendszer alól.

(4) Az engedélyek kibocsátását, megújítását és visszavonását szabályozó eljárásokra és a kölcsönös segítségnyújtást szabályozó eljárásokra a közösségi fuvarozási vállalkozások esetében a 881/92/EGK rendelet rendelkezései és az azzal egyenértékű svájci rendelkezések vonatkoznak.

10. cikk

A Szerződő Felek területén áthaladó áruszállítás

(1) Az ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi áruszállítás, valamint a Szerződő Felek területén áthaladó terheletlen járművek mozgása liberalizált. Az ilyen szállítási műveleteket a 9. cikkben említett engedélyek szerint hajtják végre.

(2) A 9. cikk (2), (3) és (4) bekezdését kell alkalmazni.

11. cikk

Ausztrián áthaladó forgalom

A jegyzőkönyv érvényességének keretein belül az Ausztrián áthaladó svájci szállítási szolgáltatókra az Ausztria Európai Uniós Csatlakozási Szerződése 9. jegyzőkönyvének 11. cikke szerint meghatározott ökopontrendszerrel egyenértékű ökopontrendszer vonatkozik. A számítás módszerét, valamint az ökopontok kezelésére és ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokat és eljárásokat a Szerződő Felek közös megállapodásában meghatározott közigazgatási megegyezés rendezi e megállapodás megkötésekor, és amely értelemszerűen megfelel a fenti 9. jegyzőkönyv rendelkezéseinek.

12. cikk

Svájci nagy kabotázs

(1) 2001-től a svájci nagy kabotázs az alábbi feltételek szerint engedélyezett:

— az említett szállítási műveleteket a 9. cikk (1) bekezdésében említett svájci engedély szerint végzik,

— azokat egyetlen szállítási műveletre korlátozzák a visszaút során, a Svájc és a Közösség tagállama közötti áruszállítást követően.

(2) Eddig az időpontig azonban továbbra is megengedett az érvényben lévő kétoldalú megállapodásokban biztosított jogok gyakorlása. E jogok felsorolása e megállapodás 5. mellékletében található.

(3) A svájci nagy kabotázs 2005-től teljes körűen felszabadul a szabályozás alól. A szállítási tevékenységeket a 9. cikk (1) bekezdésében említett svájci engedély szerint végzik.

13. cikk

Háromszögforgalmú szállítási tevékenységek harmadik országok részvételével

(1) A harmadik országok részvételével történő háromszögforgalmú szállítást szabályozó megegyezéseket közös megállapodással, egyrészről a Közösség és az érintett harmadik ország, másrészről Svájc és az érintett harmadik ország között szükséges megállapodás megkötésekor kell meghatározni. Az ilyen megállapodások célja, hogy viszonosságot biztosítsanak a közösségi és a svájci szolgáltatóknak a háromszögforgalmú szállítás tekintetében.

(2) A Közösség és az érintett harmadik országok közötti megállapodások megkötéséig e megállapodás nem érinti a Közösség tagállamai és Svájc között, harmadik országok részvételével történő szállításról megkötött kétoldalú megállapodásokban meghatározott, háromszögforgalmú szállításra vonatkozó rendelkezéseket. E jogokat e megállapodás 5. melléklete sorolja fel.

(3) Az (1) bekezdésben említett megegyezések létrejöttét követően Svájc a harmadik országokkal kétoldalú megállapodásokat köt vagy a szükséges mértékben kiigazítja a már létező kétoldalú megállapodásokat.

14. cikk

Szállítás a Közösség valamely tagállamában található két pont vagy a Svájc területén található két pont között

E megállapodás értelmében a Svájcban bejegyzett járművel a Közösség valamely tagállamában található két pont közötti szállítás, valamint a Közösség valamely tagállamában bejegyzett járművel Svájc területén található két pont közötti szállítás nem megengedett.

15. cikk

Az éjszakai és a vasárnapi közlekedés tilalma, és a tömegkorlátozás alóli mentesség

(1) Svájc területén az éjszakai közlekedésre vonatkozó tilalmat csak este 10 és reggel 5 óra között kell alkalmazni.

(2) A tömegkorlátozás és az éjszakai, illetve a vasárnapi közlekedés alóli mentességeket a 6. melléklet tartalmazza.

(3) Az éjszakai közlekedés tilalma alóli mentességeket megkülönböztetéstől mentesen kell megadni, és azok egy irodától szerezhetők be. A mentességet az igazgatási költségeket fedező díj kifizetése ellenében kell megadni.

16. cikk

Egyes tömegkorlátozás alóli mentességek eltörlése

Az 1992. évi megállapodás 6. melléklete II. cikke 3. és 4. pontjának rendelkezései e megállapodás hatálybalépésének napjától nem alkalmazhatók.







C.

NEMZETKÖZI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS AUTÓBUSSZAL

17. cikk

Személyszállítókra vonatkozó feltételek

(1) Az ellenszolgáltatás fejében működő szolgáltatók a 7. melléklet 1. cikkében meghatározott szállítási szolgáltatásokat végezhetik, állampolgárságra vagy a letelepedés helyére vonatkozó megkülönböztetéstől mentesen, feltéve hogy az ilyen szolgáltatók:

— a letelepedésük helye szerinti közösségi tagállamban vagy Svájcban engedéllyel rendelkeznek autóbusszal végzett személyszállításra, menetrend szerinti járat, ideértve a különcélú menetrend szerinti járatokat is, vagy különjárati szolgáltatás formájában,

— megfelelnek a közúti biztonságra vonatkozó jogszabályi előírásoknak a járművezetők és a járművek tekintetében egyaránt.

(2) A saját számlás fuvarozók a 7. melléklet 1. cikkének (3) bekezdése szerint meghatározott szállítási szolgáltatásokat végezhetik állampolgárságra vagy a letelepedés helyére vonatkozó megkülönböztetéstől mentesen feltéve hogy:

— a letelepedésük helye szerinti közösségi tagállamban vagy Svájcban engedéllyel rendelkeznek autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításra vonatkozóan a nemzeti jogszabályaikben meghatározott piachoz jutási feltételek szerint,

— megfelelnek a közúti biztonságra vonatkozó jogszabályi előírásoknak a járművezetők és a járművek tekintetében egyaránt.

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő szolgáltatók akkor végezhetnek nemzetközi szállítási tevékenységét autóbusszal, ha a közösségi szolgáltatók közösségi engedéllyel, illetve a svájci szolgáltatók hasonló svájci engedéllyel rendelkeznek.

Az engedélyek mintáját és az engedélyek megszerzésére, használatára és megújítására vonatkozó eljárásokat a közösségi szolgáltatók esetében a 11/98/EK rendelettel módosított 684/92/EGK rendelet, illetve az azzal egyenértékű svájci jogszabályok határozzák meg.

18. cikk

Piacra jutás

(1) A 7. melléklet 1. cikkének 2.1. pontjában említett különjáratokra vonatkozóan nem szükséges engedély.

(2) A 7. melléklet 1. cikkének 1.2. pontjában meghatározott különcélú menetrend szerinti járatokra vonatkozóan nem szükséges engedély, ha azokat a Közösség területén, a szervező és a szolgáltató által megkötött szerződés szabályozza.

(3) A járművek (1) és (2) bekezdésben említett szállítási tevékenységével kapcsolatos utas nélküli útjaihoz nincs szükség engedélyre.

(4) A menetrend szerinti járatokra vonatkozóan kötelező az engedély a 7. melléklet 2. és azt követő cikkei szerint.

(5) A 7. melléklet 2. és azt követő cikkei szerint a Közösség területén engedély szükséges azon különcélú menetrend szerinti járatokra vonatkozóan, amelyeket a szervező és a személyszállítási vállalkozás között létrejött szerződés nem szabályoz.

Az ilyen járatokra vonatkozóan Svájcban engedély nem szükséges.

(6) A 7. melléklet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott saját számlás közúti szállítási tevékenységre vonatkozóan engedély nem szükséges, de a Közösség területén a saját számlás közúti szállítási tevékenység az igazolványok rendszerének hatálya alá tartozik.

19. cikk

Háromszögforgalmú szállítási műveletek harmadik országok részvételével

(1) A harmadik országok részvételével történő háromszögforgalmú szállítást szabályozó megegyezéseket közös megállapodással, egyrészről a Közösség és az érintett harmadik ország, másrészről Svájc és az érintett harmadik ország között szükséges megállapodás megkötésekor kell meghatározni. Az ilyen megállapodások célja, hogy viszonosságot biztosítsanak a közösségi és a svájci szolgáltatóknak a háromszögforgalmú szállítás tekintetében.

(2) A Közösség és az érintett harmadik országok közötti megállapodások megkötéséig e megállapodás nem érinti a Közösség tagállamai és Svájc között harmadik országok részvételével történő szállításra vonatkozóan megkötött kétoldalú megállapodásokban meghatározott, az (1) bekezdésben említett szállításra vonatkozó rendelkezéseket. E jogokat e megállapodás 8. melléklete tartalmazza.

(3) Az (1) bekezdésben említett megegyezések létrejöttét követően Svájc a harmadik országokkal kétoldalú megállapodásokat köt vagy a szükséges mértékben kiigazítja a már létező kétoldalú megállapodásokat.

20. cikk

Szállítás az ugyanazon Szerződő Fél területén található két pont között

(1) E megállapodás értelmében az ugyanazon Szerződő Fél területén található két pont között a másik Szerződő Fél területén letelepedett szolgáltatók által végzett szállítás nem megengedett.

(2) A Közösség tagállamai és Svájc között létrejött kétoldalú megállapodásokban biztosított jogok gyakorlása azonban a továbbiakban is megengedett, feltéve hogy a közösségi szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul. Ezeket a jogokat e megállapodás 8. melléklete tartalmazza.

21. cikk

Eljárások

Az engedélyek kibocsátását, felhasználását, megújítását és lejártát szabályozó eljárásokra és a kölcsönös segítségnyújtást szabályozó eljárásokra e megállapodás 7. mellékletének a rendelkezései az irányadók.

22. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az e megállapodás hatályba lépésekor meglévő szolgáltatási engedélyek a lejártuk időpontjáig érvényben maradnak, amennyiben az érintett szolgáltatások nyújtása változatlanul engedélyköteles.







III.

CÍM

NEMZETKÖZI VASÚTI KÖZLEKEDÉS

23. cikk

Az irányítás függetlensége

A Szerződő Felek vállalják, hogy:

— garantálják a vasúti vállalkozások irányításának függetlenségét, elsősorban független jogállás biztosításával, ezáltal lehetővé téve, hogy tevékenységüket a piachoz igazítsák, és ügyeiket a vezető testületeik felelőssége mellett végezzék,

— legalább számviteli szinten elválasztják a vasúti infrastruktúra működtetését a vasúti szállítási szolgáltatások nyújtásától; a két előző tevékenységi kör egyikére kifizetett támogatás nem helyezhető át a másik területre.

24. cikk

Hozzáférés a vasúti infrastruktúrához és áthaladási jogok

(1) A vasúti vállalkozások és nemzetközi csoportok az 1. melléklet 4. szakaszában említett közösségi jogszabályokban meghatározott hozzáférési és/vagy áthaladási jogokkal rendelkeznek.

(2) A Szerződő Felek egyikének területén letelepedett vasúti vállalkozások hozzáférési joggal rendelkeznek a másik Szerződő Fél területén elhelyezkedő infrastruktúrához a kombinált nemzetközi szállítási szolgáltatások üzemeltetése érdekében.

(3) A hozzáférési vagy áthaladási jogaikkal élő vasúti vállalkozások és nemzetközi csoportok a vasúti infrastruktúra működtetőjével megkötik a szükséges igazgatási, műszaki és pénzügyi megállapodásokat az (1) és (2) bekezdésben említett nemzetközi szállítási szolgáltatásokra vonatkozó forgalomirányítási és biztonsági kérdések szabályozása érdekében.

25. cikk

Vasúti engedélyek

(1) A vasúti infrastruktúrával kapcsolatos hozzáférési vagy áthaladási kérelem, és ezáltal a szállítási szolgáltatási jog előfeltétele a kérdéses vasúti szolgáltatástípusra vonatkozó megfelelő engedély kibocsátása. Az engedély azonban önmagában nem biztosít hozzáférési jogot a vasúti infrastruktúrához.

(2) A vasúti vállalkozás az engedélyt Svájcban vagy a Közösség azon tagállamában kérelmezheti, amelyben letelepedett. A Szerződő Felek nem bocsátanak ki engedélyeket, vagy terjesztik ki azok érvényességét olyan a területekre, ahol e megállapodás feltételei nem teljesülnek.

(3) Az engedélyeket külön kijelölt hatóság bocsátja ki meglévő és új vállalkozások számára, a Szerződő Felek felelőssége mellett.

(4) A Közösségen belül és Svájcban az engedélyeket viszonossági alapon ismerik el.

(5) Az engedélyek a teljes érvényességi időtartamuk alatt megfelelnek a Szerződő Felek által a jó hírnévre, pénzügyi stabilitásra és szakmai alkalmasságra meghatározott követelményeknek, és felelősségbiztosítási fedezettel rendelkeznek. Az e területen alkalmazandó rendelkezéseket az 1. melléklet 4. szakasza tartalmazza.

(6) Az engedély mindaddig érvényes, amíg a vasúti vállalkozás a fenti rendelkezésekben meghatározott kötelezettségeknek eleget tesz. A felelős hatóság azonban kérheti az engedélyek rendszeres időszakonként történő felülvizsgálatát.

(7) Az engedély ellenőrzésére, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó eljárásokat a fenti jogszabályi rendelkezések szabályozzák.

26. cikk

A biztonsági bizonyítvány kibocsátása

(1) A Szerződő Felek kötelezik vasúti vállalkozásaikat a rájuk vonatkozó biztonsági követelmények teljesítését igazoló biztonsági bizonyítvány benyújtására az érintett útvonalakon történő kockázatmentes szolgáltatás biztosítása érdekében.

(2) A vasúti vállalkozás a biztonsági bizonyítványért azon Szerződő Fél által kijelölt hatósághoz fordulhat, amelynek területén a vasúti vállalkozás által használt infrastruktúra található.

(3) A biztonsági bizonyítvány megszerzése érdekében a vasúti vállalkozásnak meg kell felelnie a svájci jognak az útvonal azon része tekintetében, amely Svájc területén át vezet, és a közösségi jognak az útvonal azon része tekintetében, amely közösségi területen át vezet.

27. cikk

A menetvonalak elosztása

(1) Minden Szerződő Fél kijelöli a kapacitás elosztásáért felelős hatóságot, amely lehet külön hatóság vagy az infrastruktúra működtetője. Az összes menetvonalról tudomással bíró elosztó testületnek biztosítania kell különösen az alábbiakat:

— a vasúti infrastruktúra-kapacitás igazságos és megkülönböztetéstől mentes elosztása, továbbá, hogy

— az elosztási eljárás biztosítsa az infrastruktúra optimális kihasználtságát e cikk (3) és (4) bekezdése figyelembevételével.

(2) Az egy vagy több menetvonalat kérelmező vasúti vállalkozás vagy nemzetközi csoport annak a Szerződő Félnek az elosztó hatóságához vagy hatóságaihoz nyújtja be kérelmét, amelynek területén az említett szolgáltatás indulási pontja található. Az elosztó hatóság, amelyhez az infrastruktúra-kapacitásra vonatkozó kérelmet benyújtották, haladéktalanul értesíti a többi elosztó hatóságot a kérelemről. Az utóbbiak a szükséges információ kézhezvételétől számított egy hónapon belül foglalnak állást; minden elosztó hatóságnak jogában áll visszautasítani a kérelmeket. Az az elosztó testület, amelyhez kérelmet nyújtottak be, a szükséges információ kézhezvételétől számított legkésőbb két hónapon belül határoz a kérelemről a többi elosztó hatósággal együtt. Az infrastruktúra-kapacitásra vonatkozó kérelmek kezelésével kapcsolatos eljárásokat az 1. melléklet 4. szakaszában meghatározott rendelkezések szabályozzák.

(3) A Közösség és Svájc intézkedéseket hozhat annak biztosítására, hogy a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztása során az alábbi vasúti szolgáltatások elsőbbséget élvezzenek:

a) közérdekű szolgáltatások;

b) a kifejezetten ilyen szolgáltatáshoz kialakított vagy kifejlesztett infrastruktúrán egészben vagy részben üzemeltetett szolgáltatások (pl. különleges nagy sebességű vagy szakosított tehervonalak).

(4) A Közösség és Svájc utasíthatja az elosztó hatóságot, hogy az infrastruktúra-kapacitás elosztására vonatkozóan megkülönböztetéstől mentesen biztosítson különös jogokat azon vasúti vállalkozások részére, amelyek bizonyos típusú szolgáltatásokat üzemeltetnek, vagy ilyen szolgáltatásokat nyújtanak bizonyos területeken, ha a kérdéses jogok nélkülözhetetlenek a közérdekű szolgáltatás megfelelő biztosításához, vagy az infrastruktúra-kapacitás hatékony kihasználásához, vagy új infrastruktúra finanszírozásának a lehetővé tételéhez.

(5) A Szerződő Felek lehetővé tehetik, hogy az infrastruktúra-hozzáférésre vonatkozó kérelmeket letét vagy hasonló biztosíték nyújtásához kössék.

(6) A Közösség és Svájc eljárásokat határoznak meg és adnak ki a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztására. Az e megállapodás 51. cikke szerint létrehozott vegyesbizottságot ennek megfelelően értesítik.

28. cikk

Pénzügyi kimutatások és használati díjak

(1) Az infrastruktúra működtetője pénzügyi kimutatásainak ésszerű időszakra nézve egyrészt az e díjakból származó bevétel és az esetleges állami hozzájárulások, másrészt az infrastrukturális kiadások között egyensúlyt kell mutatniuk.

(2) Az infrastruktúra működtetője a pályahálózat működtetéséért vasúti pályahálózat-használati díjat vet ki, amelyet az infrastruktúrát használó vasúti vállalkozásoknak vagy nemzetközi csoportoknak meg kell fizetniük.

(3) Az infrastruktúra-használati díjakat elsősorban a szolgáltatás típusa, a szolgáltatás időtartama, a piac elhelyezkedése és az infrastruktúra jellege és természetes elhasználódásának foka alapján kell meghatározni.

(4) A díjakat az infrastruktúra működtetője (működtetői) részére fizetik.

(5) A Szerződő Felek az infrastruktúra működtetőjével folytatott konzultációt követően határozzák meg a díjak megállapítására vonatkozó eljárásokat. Az azonos piacon belül egyenértékű szolgáltatásokért kiszabott díjakat megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni.

(6) Az infrastruktúra működtetője a 24. cikk szerint említett szolgáltatások biztosítása érdekében kellő időben tájékoztatja az infrastruktúráját használó vasúti vállalkozásokat vagy nemzetközi csoportokat az érintett infrastruktúra minőségében vagy kapacitásában bekövetkező minden jelentős változásról.

29. cikk

Panaszjog

(1) A Szerződő Felek meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az infrastruktúra-kapacitás elosztására vagy a díjak beszedésére vonatkozó határozatokkal szemben független hatóság előtt panasszal lehessen élni. E hatóság az összes szükséges információ kézhezvételét követő két hónapon belül hoz határozatot.

(2) A Szerződő Felek meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az (1) bekezdés és a 25. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerint meghozott határozatok bíróság által felülvizsgálhatók legyenek.







IV.

CÍM

ÖSSZEHANGOLT KÖZLEKEDÉSPOLITIKA







A.

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

30. cikk

Célok

(1) A Szerződő Felek megállapodtak abban, hogy amennyiben szükséges, a személy- és áruszállításra vonatkozóan összehangolt közlekedéspolitikát dolgoznak ki. E politika célja, hogy a fenntartható mobilitás biztosítása érdekében összehangolja a közlekedési rendszer hatékonyságát a környezetvédelemmel.

(2) A Szerződő Felek minden lehetséges erőfeszítést megtesznek azért, hogy megközelítőleg hasonló közlekedési feltételeket teremtsenek saját területükön, beleértve az adózási kérdéseket is, különösen azért, hogy elkerüljék a forgalom elterelését az alpesi régióba, és biztosíthassák e régióban a forgalom jobb eloszlását.

31. cikk

Intézkedések

(1) A Szerződő Felek intézkedéseket hoznak a közlekedés különböző formái közötti és azokon belüli tisztább verseny kialakítása érdekében, valamint hogy lehetővé tegyék a személyek és áruk szállítása környezetvédelmi szempontból kedvezőbb eszközeinek használatát.

(2) Ezen intézkedések, a II. és III. címben meghatározott rendelkezéseket kiegészítve, az alábbiakat foglalják magukban:

— az Alpokon átvezető vasúti infrastruktúra fejlesztése, valamint árban és minőségben versenyképesebb vasúti szállítási szolgáltatások és kombinált szállítási szolgáltatások biztosítása,

— a megfelelő közúti közlekedési díjrendszerek bevezetése,

— támogató intézkedések.

(3) A Szerződő Felek e megállapodás szerinti intézkedéseiket lépésenként és lehetőség szerint összehangoltan hajtják végre.

32. cikk

Alapelvek

A 31. cikkben meghatározott intézkedések, a 47. cikk rendelkezéseinek figyelembevételével, összhangban állnak az alábbi elvekkel:

— a szállítási vállalkozás illetősége, a jármű bejegyzésének helye, vagy a szállítási művelet kiindulási és/vagy célállomása szerinti, mindennemű közvetett vagy közvetlen megkülönböztetés tilalma,

— a szállítás módjának szabad megválasztása,

— az egyoldalú mennyiségi korlátozások tilalma,

— területiség,

— a szállítási költségekkel kapcsolatos díjak kivetésében az arányosság elve, a jármű típusával kapcsolatos szempontokra is kiterjedően,

— átláthatóság,

— hasonló feltételek az Alpokon átvezető különböző útvonalakra,

— a szállítási struktúra torzulásának elkerülése az alpesi területeken,

— viszonosság.







B.

VASÚTI ÉS KOMBINÁLT SZÁLLÍTÁS

33. cikk

Célok

(1) A Szerződő Felek egyetértenek egy megfelelő kapacitású, az alpesi régióban a közúti közlekedéssel mind a gazdaságosság, mind a szolgáltatás minősége szempontjából versenyképes vasúti és kombinált szállítási lehetőség létrehozásának céljával, ugyanakkor tiszteletben tartják a 32. cikkben meghatározott elveket, és nemcsak a piaci erők szabad működését biztosítják, különösen a III. cím szerinti vasúti infrastruktúrához történő hozzáférés megnyitásával, hanem a vasúti vállalkozások függetlenségét is.

(2) Evégett a Szerződő Felek:

— hatáskörük keretein belül meghozzák a szükséges infrastrukturális és üzemeltetési intézkedéseket Svájc és a Közösség területén, hogy a távolsági vasúti rendszerben biztosítsák a svájci kapacitások hosszú távú életképességét, kohézióját és integráltságát.

— vállalják továbbá vasúti és kombinált szállítási hálózataik összekapcsolásának és kölcsönös átjárhatóságának a fejlesztését. Biztosítják az érintett nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel való, e célból szükséges együttműködést, és megbízzák a vegyesbizottságot, hogy kísérje figyelemmel e szempontokat.

(3) A Szerződő Felek vállalják, hogy a 40. cikkben említett útadórendszerek fokozatos bevezetése során lépéseket tesznek annak érdekében, hogy a felhasználók számára olyan vasúti és kombinált szállítási lehetőségek álljanak rendelkezésre, amelyek kapacitás, ár és minőség szempontjából a forgalom méltányos eloszlását biztosítják az Alpokon át vezető különböző útvonalak között.

34. cikk

A vasúti kínálat kapacitása

(1) A Szerződő Felek megerősítik az 1992. évi megállapodás 5. és 6. cikkében tett vállalásaikat, amelyek szerint Svájc új vasúti összeköttetést létesít az Alpokon át (NRLA), és a Közösség köteles növelni az NRLA északi és déli hozzáférési útvonalainak a kapacitását. A Szerződő Felek megállapodtak továbbá abban, hogy az új vasúti infrastruktúrát a VNSZ C terhelésmérés alapján alakítják ki.

(2) A Közösségre nézve az (1) bekezdésben említett infrastrukturális intézkedések részét képezik a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerint és annak értelmében meghozott intézkedéseknek, ideértve az Alpokon átvezető vasúti és kombinált közlekedési tengelyt, és különösen a svájci vasúti infrastruktúrához és a kombinált szállítási létesítményekhez összeköttetést biztosító útvonalakat.

(3) A Szerződő Felek együttműködnek, hogy illetékes hatóságaik az (1) és (2) bekezdésekben említett kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges infrastrukturális, vasúti és kombinált szállítási intézkedéseket összehangolt módon tervezhessék meg és hajthassák végre, és a munka ütemezését a szükséges kapacitás szerint összehangolhassák. Mindezt a befektetések megtérülésének előirányozásával teszik, és az összes szükséges intézkedést a vegyesbizottságban hozzák meg.

(4) A vegyes bizottság jogosult albizottságot létrehozni, amelyet az infrastrukturális projektek alpesi régióban történő koordinálásának felügyeletével bíznak meg. Az albizottság Svájc, a Közösség és a Közösség alpesi régióban elhelyezkedő tagállamainak képviselőiből áll.

35. cikk

Gazdasági paraméterek

(1) A Szerződő Felek mindent megtesznek a 33. cikkben meghatározott cél elérése érdekében. Evégett lépéseket tesznek, hogy az ár és a szolgáltatás minősége tekintetében a Svájc területén áthaladó vasúti áruszállítás és kombinált szállítás, ideértve a kísért kombinált szállítást, versenyképes maradjon az azonos útvonalakon történő közúti szállítással, a vasúti vállalkozások függetlenségére vonatkozó garanciák tiszteletben tartása mellett.

(2) A megfelelő vasúti és kombinált szállítási lehetőség kialakítása érdekében a Szerződő Felek pénzügyi támogatást nyújthatnak a vasúti infrastruktúrába, a különböző szárazföldi módozatok közötti átrakáshoz szükséges rögzített vagy mozgó berendezésekbe, kifejezetten a kombinált szállításhoz kialakított és ahhoz használt szállítási berendezésekbe történő befektetésekhez, és amennyiben jogszabályaik lehetővé teszik, a Svájc területén áthaladó kombinált szállítási szolgáltatás müködési költségeihez, amennyiben ezekkel az intézkedésekkel hozzájárulnak a minőség és versenyképesség javításához a vasúti és a kombinált szállítás árai tekintetében, és amennyiben nem okoznak aránytalan torzulást az üzemeltetők közötti versenyben. A vasúti szállítás árainak megállapítása továbbra is az illetékes hatóságok vagy testületek feladata.

(3) A Szerződő Felek közszolgáltatási szerződéseket is köthetnek a vasúti vállalkozásokkal megfelelő vasúti szállítási szolgáltatások nyújtására, különös figyelemmel a társadalmi és környezetvédelmi tényezőkre.

(4) A Szerződő Felek mindegyike saját hatáskörén belül lépéseket tesz annak biztosítása érdekében, hogy a Szerződő Felek valamelyike által nyújtott hivatalos támogatás piaci hatását ne lehetetlenítse el a másik Szerződő Fél a saját vagy a másik Szerződő Fél területén letelepedett valamely szervezetének a magatartása.

(5) A vegyes bizottság figyelemmel kíséri e cikk Szerződő Felek általi alkalmazását.

36. cikk

Minőségi paraméterek

(1) A Szerződő Felek megállapodnak, hogy megtesznek minden szükséges lépést a 33. cikkben meghatározott cél elérése érdekében. Ennek érdekében vállalják a kombinált szállítás támogatását.

(2) A 8. cikkben említett átmeneti időszak során Svájc vállalja, hogy az 1992. évi megállapodás II. címe szerint kísért kombinált szállítási („gördülő országút”) kapacitást hoz létre, amely minőség és ár tekintetében versenyképes a közúti szállítással.

(3) A Szerződő Felek minden szükséges lépést megtesznek a kombinált szállítás elősegítése érdekében. A Szerződő Felek lépéseket tesznek különösen az alábbi rendelkezések alkalmazásának a biztosítására:

— a közúti szállítás műszaki szabványait és szociális rendelkezéseit szabályozó rendeletek, különös tekintettel a vezetési és pihenőidőre, a sebességkorlátozásokra és a legnagyobb megengedett össztömegre és méretre vonatkozó szabványokra,

— a vasúti határellenőrzések csökkentése és az ilyen ellenőrzések áthelyezése a be-és kirakodási pontokra a Közösség és Svájc és az EFTA-országok közötti 1987. május 20-i, a kölcsönös tranziteljárásokról szóló egyezmény szerint,

— a kombinált szállítási lánc megszervezésének lehetővé tétele az egyes Szerződő Felekre irányadó jogi és közigazgatási előírások egyszerűsítésével,

— ösztönző rendelkezések a kombinált szállítási szolgáltatók és a vasúti szolgáltatók vonatkozásában az általuk nyújtott szolgáltatások színvonalának a javítása érdekében.

A vasúti paraméterek felsorolását a 9. melléklet tartalmazza. A 46. cikk alkalmazásakor e paramétereket kell figyelembe venni.

(4) A Szerződő Felek hatáskörükön belül vállalják, hogy megfelelő intézkedéseket hoznak a vasúti teherfolyosók gyors kialakításának a lehetővé tételére. A Szerződő Felek rendszeresen tájékoztatják egymást valamennyi, a vasúti folyosókkal kapcsolatban tervezett intézkedésről.

(5) A vegyes bizottság kétévente jelentést készít az e cikkben említett intézkedések végrehajtásáról.







C.

KÖZÚTI ÁRUSZÁLLÍTÁSI DÍJRENDSZEREK

37. cikk

Célok

A felek saját hatáskörükön belül, saját eljárásaik szerint és az 1992. évi megállapodás III. címében meghatározott célok szerint intézkednek a díjrendszerek fokozatos bevezetéséről, amelyek célja, hogy a közúti járművek és az egyéb közlekedési módok az általuk okozott költségeket megtérítsék.

38. cikk

Alapelvek

(1) A díjrendszerek a 32. cikkben meghatározott elvekre, különösen a megkülönböztetéstől való mentesség, az arányosság és az átláthatóság elveire épülnek.

(2) A díjak a járműadókból, az üzemanyagadókból és az úthálózat használati díjából állnak.

(3) A 37. cikkben említett célok elérése érdekében előnyt élveznek azok az intézkedések, amelyek a szállítási művelet indulási állomása és a végső célállomás között nem okozzák a forgalom műszakilag, gazdaságilag és földrajzilag legmegfelelőbb útvonalról történő elterelését.

(4) Az intézkedéseket úgy kell alkalmazni, hogy azok ne akadályozzák az áruk vagy szolgáltatások Szerződő Felek közötti szabad mozgását, különös tekintettel a díjak vagy úthasználati díjak adminisztrációjára és beszedésére, a Szerződő Felek közötti határokon az ellenőrzés vagy rendszeres azonosítás hiányára, és annak túlzott formalitására. E nehézségek elkerülése érdekében Svájc erőfeszítéseket tesz a közösségi jogszabályok e területen történő alkalmazására.

(5) E fejezet rendelkezései vonatkoznak a forgalmi engedélyükön szereplő bejegyzés szerint 12 tonna vagy nagyobb megengedett legnagyobb össztömegű járművekre. E megállapodás azonban nem akadályozza, hogy a Szerződő Felek saját területükön a 12 tonnánál kisebb megengedett legnagyobb össztömegű járművekre vonatkozóan intézkedéseket fogadjanak el.

(6) A Szerződő Felek semmilyen közvetlen vagy közvetett állami támogatást nem nyújthatnak vállalkozások, különösen fuvarozási vállalkozások részére, hogy e vállalkozások számára megkönnyítsék az e megállapodásban meghatározott díjazási rendszerek szerint kirótt szállítási költségek terhének a viselését.

39. cikk

A rendszerek kölcsönös átjárhatósága

A Szerződő Felek konzultációkat tartanak a vegyes bizottság keretein belül azért, hogy elérjék az úthasználati díjak beszedését biztosító elektronikus rendszer kölcsönös átjárhatósága megfelelő szintjét.

40. cikk

Svájc intézkedései

(1) A 37. cikkben meghatározott célok elérése érdekében, és tekintettel a 7. cikk (3) bekezdése szerint megnövelt össztömeg-korlátozásra, Svájc megkülönböztetéstől mentes járműadót vezet be két részletben 2001. január 1-jétől és 2005. január 1-jétől. Az adó különösen a 38. cikk (1) bekezdésében említett elveken és a 10. mellékletben meghatározott eljárásokon alapul.

(2) A díjakat három kibocsátásiszabvány-kategória (EURO) szerint kell megkülönböztetni. A 2005. január 1-jétől alkalmazandó adózási rendszer alapján az egyes kategóriák közötti különbség nagyságának a lehető legnagyobbnak kell lennie, de nem haladhatja meg a (4) bekezdésben említett díjak súlyozott átlagának 15 %-át.

(3)

a) A 2001. január 1-jétől alkalmazandó adózási rendszer alapján a legnagyobb összeg rakott állapotban legfeljebb 34 tonna teljes tényleges össztömegű, az Alpokon át 300 km-t megtevő jármű esetében nem haladhatja meg a 205 svájci frankot az EURO-szabványoknak nem megfelelő jármű esetében, a díj legfeljebb 172 svájci frank lehet az EURO I. szabványnak megfelelő, és 145 svájci frank az EURO II. szabványnak megfelelő ilyen jármű esetében.

b) Az a) ponttól eltérően, a Közösség a 2001. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakra a svájci Alpokon áthaladó terheletlen járművek vagy könnyű rakományt szállító járművek esetében 220 000 egyirányú útra szóló éves kvótára jogosult az infrastruktúra használatáért járó díj fizetése ellenében, feltéve hogy a járművek teljes tényleges össztömege megrakott állapotban nem haladja meg a 28 tonnát. 2001-ben a díj mértéke 50 svájci frank, 2002-ben 60 svájci frank, 2003-ban 70 svájci frank és 2004-ben 80 svájci frank. Svájc a fentiekkel azonos feltételek mellett kap kvótát. Ezek az utak a szokásos ellenőrzési eljárás alá tartoznak.

(4) A 2005. január 1-jétől alkalmazandó adózási rendszer alapján a díjak súlyozott átlaga nem haladhatja meg a 325 svájci frankot olyan járművek esetében, amelyek teljes tényleges össztömege megrakott állapotban nem haladja meg a 40 tonnát, és legfeljebb 300 km-t tesznek meg az Alpokon át. A legnagyobb szennyezést okozó kategória díja nem haladhatja meg a 380 svájci frankot.

(5) A (3) és (4) bekezdésben említett díjak egy részét a különleges alpesi infrastruktúra használatáért fizetendő útdíjak alkotják. Ez a rész nem tehet ki többet, mint a (3) és (4) bekezdésben említett díjak 15 %-a.

(6) A (4) bekezdésben említett súlyozásokat EURO-szabvány-kategóriánként a Svájcban üzemelő járművek száma alapján kell meghatározni. Az egyes kategóriákba tartozó járművek számát számlálással kell meghatározni, amelyet a vegyes bizottság vizsgál meg. A súlyozást a vegyes bizottság az általa elvégzett, 2004. július 1-jét megelőzően kezdődő és kétévente ismétlődő vizsgálatok alapján határozza meg avégett, hogy a Svájcban üzemelő járműpark struktúrájának változásában és az EURO-szabványokban történt változásokat figyelembe vegye.

41. cikk

Közösségi intézkedések

A Közösség továbbfejleszti a területén alkalmazott díjazási rendszereket, amelyek tükrözik az infrastruktúra használatából adódó költségeket. E rendszerek a „használó fizet” elven alapulnak.

42. cikk

A díj mértékének felülvizsgálata

(1) 2007. január 1-jén és azt követően kétévente a 40. cikk (4) bekezdésében megállapított díjak legmagasabb összegét az előző két év svájci inflációs rátájához kell igazítani. Evégett Svájc legkésőbb a kiigazítást megelőző év szeptember 30-ig megküldi a vegyes bizottság részére a szándékolt kiigazítás alapjául szolgáló statisztikai adatokat. A Közösség kérésére a vegyes bizottság az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül összeül, hogy konzultációt folytasson a szándékolt kiigazításról.

Ha a svájci átlagos inflációs ráta az e megállapodás aláírása és 2004. december 31. között meghaladja a 2 %-ot, a 40. cikk (4) bekezdésében megállapított díjak legmagasabb összegét az éves infláció 2 %-ot meghaladó részének figyelembevételével kell kiigazítani. E tekintetben az előző albekezdésben meghatározott eljárást kell alkalmazni.

(2) 2007. január 1-jével kezdődő hatállyal a Szerződő Felek egyikének kérésére a vegyes bizottság a közös megegyezéssel hozott döntésre tekintettel felülvizsgálhatja a 40. cikk (4) bekezdésében megállapított díjak legmagasabb összegét. A felülvizsgálat az alábbi szempontok alapján történik:

— a díjak mértéke és struktúrája a két Szerződő Félnél, különös tekintettel az Alpokon áthaladó hasonló útvonalakra,

— a forgalom eloszlása az Alpokon áthaladó hasonló útvonalakon,

— a modális eloszlás alakulása az alpesi régióban,

— az Alpokon áthaladó vasúti infrastruktúra fejlesztése.







D.

TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEK

43. cikk

A határellenőrzések megkönnyítése

(1) A Szerződő Felek vállalják, hogy csökkentik és egyszerűsítik a szállítási műveletekkel kapcsolatos formalitásokat, különösen a vámügyek területén.

(2) A Szerződő Felek által az (1) bekezdésben előirányzott intézkedések végrehajtásának alapja az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között az áruszállítással kapcsolatos ellenőrzések és formalitások egyszerűsítéséről szóló, 1990. november 21-i megállapodás, valamint a közös áthaladási eljárásokról, valamint a vasúti szállítás tekintetében a vasúttársaságok megállapodása a tehervagonok nemzetközi szállítási műveletekhez történő kijelölésére szolgáló műszaki vizsgálatokról szóló, 1987. május 20-i egyezmény.

44. cikk

A haszongépjárművekre vonatkozó ökológiai szabványok

(1) A környezet hatékonyabb védelme érdekében és a 7. cikk szerinti kötelezettségek sérelme nélkül a Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek, hogy magas szintű védelmet biztosító ökológiai szabványokat vezessenek be a nehéz haszongépjárművek kipufogógáz-, részecske- és zajkibocsátásának csökkentése érdekében.

(2) A Szerződő Felek e szabványok kidolgozása során rendszeresen konzultálnak egymással.

(3) A nehéz haszongépjárművek EURO kibocsátási kategóriáját (a közösségi jogszabályokban meghatározattak szerint), ha azt a jármű forgalmi engedélye nem tartalmazza, a jármű első forgalomba helyezésének a forgalmi engedélybe bejegyzett időpontja alapján, vagy adott esetben a kibocsátó ország illetékes hatósága által kibocsátott további okmány alapján kell megállapítani.

45. cikk

Forgalomfigyelő-állomás

(1) E megállapodás hatálybalépésekor a közúti, vasúti és kombinált forgalom figyelemmel kísérésére állandó figyelőállomás létesül az alpesi régióban. A forgalomfigyelő-állomás évenként jelentést készít a forgalmi adatokról az e megállapodás 51. cikke szerint megalakított vegyes bizottság részére. A vegyes bizottság külön jelentés készítését is kérheti a forgalomfigyelő-állomástól, különösen olyan esetekben, amikor e megállapodás 46. és 47. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni.

(2) A forgalomfigyelő-állomás munkáját a Szerződő Felek a vegyes bizottság által meghatározandó arányban finanszírozzák.

(3) A forgalomfigyelő-állomás működését szabályozó adminisztratív eljárásokat a Szerződő Felek határozzák meg a vegyes bizottság első ülésén hozott határozattal.







E.

KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEK

46. cikk

Egyoldalú védintézkedések

(1) Ha 2005. január 1. után, a versenyképes vasúti tarifák ellenére és a 36. cikkben meghatározott minőségi paraméterekre vonatkozó intézkedések megfelelő alkalmazása ellenére, nehézségek merülnek fel a svájci, Alpokon átvezető forgalom menetében, és ha egy 10 hetes időszakot meghaladóan a svájci vasúti kapacitás (kísért és kíséret nélküli kombinált szállítás) átlagos kihasználtsága kevesebb mint 66 %, Svájc jogosult a 40. cikk (4) és (5) bekezdésének rendelkezéseitől eltérően legfeljebb 12,5 %-kal növelni a 40. cikk (4) bekezdésében megállapított díjakat. Az ilyen emelésből származó minden bevételnek a közúti közlekedéssel szemben a vasúti és kombinált közlekedés versenyképességének a javítását kell szolgálnia.

(2) A Közösség hasonló feltételek mellett hasonló korrekciós intézkedésekre jogosult, ha a területén az (1) bekezdésben meghatározottakkal egyező körülmények lépnek fel.

(3)

a) A fenti intézkedés hatálya és időtartama a helyzet orvoslásához feltétlenül szükséges mértékre korlátozott. Az intézkedés időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot, amely hat hónappal egyszer meghosszabbítható. További hosszabbításokról a vegyes bizottság állapodhat meg közös megegyezéssel.

b) Ha a Szerződő Felek egyike korábban már alkalmazta az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedéseket, ilyen intézkedéseket ugyanazon Szerződő Fél az alábbi feltételek szerint alkalmazhat: — ha a korábban hozott intézkedések időtartama nem haladta meg a hat hónapot, további intézkedések csak az előző intézkedések megszűnése napjától számított 12 hónap múlva hozhatók, — ha a korábban hozott intézkedések időtartama meghaladta a hat hónapot, további intézkedések csak az előző intézkedések megszűnése napjától számított 18 hónap múlva hozhatók, — a védintézkedések semmilyen körülmények között nem alkalmazhatók kettőnél többször az ilyen intézkedések első alkalmazása kezdőnapjától számított öt éven belül.

Különleges esetekben a vegyes bizottság közös megegyezéssel határozhat a fenti feltételektől történő eltérésről.

(4) Az előző bekezdésekben előírt intézkedések meghozatala előtt az érintett Szerződő Fél értesíti a szándékáról a vegyesbizottságot. A vegyes bizottság összeül, hogy az ügyet megvizsgálja. Ha a vegyes bizottság másképpen nem határoz, az érintett Szerződő Fél a vegyes bizottság értesítését követő 30 nap múlva meghozhatja az említett intézkedést.

47. cikk

Megegyezésen alapuló védintézkedések

(1) Az Alpokon átvezető közlekedési forgalom súlyos, az e megállapodás 30. cikkében meghatározott célok elérésének sérelmével járó zavara esetén a vegyes bizottság a Szerződő Felek bármelyikének kérésére összeül, hogy a helyzet kezeléséhez szükséges intézkedésekről határozzon. A kérelmező Szerződő Fél azonnal tájékoztatja a forgalomfigyelő-állomást, amely 14 napon belül jelentést tesz a helyzetről és a bevezetendő intézkedésekről.

(2) A vegyes bizottság a kérelem benyújtását követő 15 napon belül összeül. A vegyes bizottság a forgalomfigyelő-állomás jelentésének megfelelő figyelembe vételével megvizsgálja a helyzetet. A vegyes bizottság az üggyel kapcsolatos első üléstől számított 60 napon belül határoz a bevezetendő intézkedésekről. Ez az időtartam közös megegyezéssel meghosszabbítható.

(3) Az ilyen védintézkedések alkalmazási köre és időtartama a helyzet orvoslásához feltétlenül szükséges mértékre korlátozott. A megállapodás működését a lehető legkisebb mértékben zavaró intézkedéseket kell elsősorban alkalmazni.

48. cikk

Válságintézkedések

Ha az Alpokon áthaladó közlekedési forgalomban súlyos zavar keletkezik vis maior, például természeti katasztrófa miatt, a Szerződő Felek saját területükön minden lehetséges összehangolt intézkedést megtesznek a forgalom folyamatosságának helyreállítása és fenntartása érdekében. Az érzékeny rakományok, például a romlandó élelmiszerek, elsőbbséget élveznek.







V.

CÍM

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

49. cikk

A megállapodás végrehajtása

(1) A Szerződő Felek minden szükséges általános és különös intézkedést meghoznak az e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítése érdekében.

(2) A Szerződő Felek tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e megállapodás céljainak megvalósítását.

(3) Az e megállapodás nyerges járműszerelvények és közúti szerelvények legnagyobb megengedett össztömegére és a közlekedési díjazási rendszerekre vonatkozó rendelkezéseit két ütemben, 2001. január 1-jétől2004. december 31-ig, és 2005. január 1-jétől kell végrehajtani.

50. cikk

Az egyensúly helyreállításához szükséges intézkedések

Ha a Szerződő Felek egyike úgy véli, hogy a másik Szerződő Fél nem teljesíti az e megállapodás szerinti kötelezettségeit, vagy a vegyes bizottság határozatát nem hajtja végre, a sértett Szerződő Fél a vegyesbizottsággal történt konzultációt követően megfelelő intézkedéseket hozhat e megállapodás egyensúlyának a fenntartása érdekében. A Szerződő Felek a vegyesbizottságot ellátják minden, a helyzet részletes kivizsgáláshoz szükséges információval.

51. cikk

A vegyes bizottság

(1) „Közösségi/Svájci Belföldi Szállítási Bizottság” néven megalakul a vegyes bizottság; a bizottság a Szerződő Felek képviselőiből áll, és e megállapodás kezeléséért és helyes alkalmazásáért felelős. A vegyes bizottság javaslatokat tesz. A vegyes bizottság határoz az e megállapodás szerinti ügyekben, e határozatokat a Szerződő Felek saját szabályaik szerint hajtják végre. A vegyes bizottság a határozatait közös megegyezéssel hozza.

(2) A vegyes bizottság feladatai körébe tartozik különösen e megállapodás rendelkezései végrehajtásának figyelemmel kísérése és alkalmazása, és különösen a 27. cikk (6) bekezdése, a 33., 34., 35., 36., 39., 40., 42., 45., 46., 47. és 54. cikke rendelkezéseinek alkalmazása. A vegyes bizottság végrehajtja az 52. és 55. cikkben említett kiigazítási és felülvizsgálati záradékokat.

(3) E megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Szerződő Felek rendszeresen információt cserélnek, és bármely Szerződő Fél kérésére konzultálnak a vegyesbizottságban. A Szerződő Felek az e megállapodás alkalmazásáért, és különösen az engedélyek kibocsátásáért és a vizsgálatok elvégzéséért felelős hatóságok által rendelkezésükre bocsátott információkról tájékoztatják egymást. E hatóságok az információkat közvetlenül kicserélik egymás között.

(4) A vegyes bizottság határozattal elfogadja saját eljárási szabályait, amelyek egyéb rendelkezések mellett tartalmazzák az ülések összehívására, az elnök kinevezésére szolgáló eljárásokat és az elnök feladatkörének meghatározását.

(5) A vegyes bizottság szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal ülésezik. Az ülés összehívását bármely Szerződő Fél kezdeményezheti.

(6) A vegyes bizottság határozhat a feladatai megvalósítását elősegítő munkacsoportok vagy szakértői csoportok létrehozásáról.

(7) A vegyes bizottság ellátja az 1992. évi megállapodás 18. cikke szerint létrehozott „Közösségi/Svájci Belföldi Szállítási Bizottság” néven ismert vegyes bizottság által korábban elvégzett feladatokat is.

52. cikk

Jogszabályok továbbfejlesztése

(1) A megkülönböztetés tilalmának elve és e megállapodás rendelkezéseinek a betartása mellett, e megállapodás egyik Szerződő Fél jogát sem korlátozza abban, hogy a saját jogszabályait egyoldalúan módosítsa az e megállapodás által érintett területeken.

(2) Amint a Szerződő Felek egyike az e megállapodás által érintett területen új jogszabályt vezet be, e Szerződő Fél nem hivatalos úton kikéri a másik Szerződő Fél szakértőinek a véleményét. Az új jogszabály hivatalos elfogadását megelőző időszakban a Szerződő Felek tájékoztatják egymást, és szükség szerint konzultációkat tartanak. A Szerződő Felek bármelyikének kezdeményezésére a vegyesbizottságban előzetes véleménycserét kell tartani, különös tekintettel a módosításnak az e megállapodás alkalmazására kifejtett hatására.

(3) A módosított jogszabály elfogadásának időpontjában, de legkésőbb nyolc nappal a jogszabálynak az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában vagy az Államszövetség Törvényeinek és Rendeleteinek Hivatalos Gyűjteményében történt kihirdetése után az érintett Szerződő Fél értesíti a másik Szerződő Felet az új rendelkezések szövegéről. A Szerződő Felek bármelyikének a kérésére a vegyesbizottságban konzultációt kell folytatni a módosítás e megállapodásra gyakorolt hatásáról legkésőbb két hónappal a kérelem benyújtását követően.

(4) A vegyes bizottság:

— határozatot fogad el az 1., 3., 4. és 7. melléklet módosításáról vagy ha szükséges, javaslatot tesz e megállapodás rendelkezéseinek módosítására oly módon, hogy azok a szükséges mértékben és a viszonosság elvén alapulva magukban foglalják az érintett jogszabályok módosításait, vagy

— határozatot fogad el arról, hogy az érintett jogszabályok módosításait e megállapodással összeegyeztethetőnek kell tekinteni, vagy

— határozatot hoz bármely egyéb, az e megállapodás megfelelő működését biztosító intézkedésről.

(5) A vegyes bizottság határoz azokról az eljárásokról, amelyekkel e megállapodás összhangba hozható egyrészről a Közösség vagy Svájc, másrészről a 13. és 19. cikkben említett harmadik országok által a jövőben megkötendő megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel.

(6) E megállapodás céljainak elérése érdekében a Szerződő Felek a 49. cikkben meghatározott ütemterv szerint minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy biztosítsák a Közösség 1. mellékletben meghatározott jogszabályaival egyenértékű jogok és kötelezettségek alkalmazását egymás közötti kapcsolataikban.

53. cikk

Titoktartás

A Szerződő Felek képviselői, szakértői és egyéb meghatalmazottai kötelesek megbízatásuk lejártát követően is titokban tartani minden, e megállapodással kapcsolatos, természeténél fogva a szakmai titoktartási kötelezettség alá eső információt.

54. cikk

Viták rendezése

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitás ügyek rendezése érdekében mindkét Szerződő Fél a vegyesbizottsághoz fordulhat, amely megkísérli rendezni a vitát. A vegyes bizottság rendelkezésére kell bocsátani a helyzet részletes vizsgálatához szükséges minden információt, hogy elfogadható megoldás szülessen. Ennek érdekében a vegyes bizottság köteles minden olyan lehetőséget megvizsgálni, amellyel e megállapodás megfelelő működése fenntartható.

55. cikk

A megállapodás felülvizsgálata

(1) Ha a Szerződő Felek valamelyike módosítani kívánja e megállapodás rendelkezéseit, e Szerződő Fél ennek megfelelően értesíti a vegyesbizottságot. A megállapodás módosított változata a vonatkozó belső eljárások befejezésekor lép hatályba e cikk (2) és (3) bekezdésének figyelembevételével.

(2) Az 1., 3., 4. és 7. melléklet a vegyes bizottság határozatával módosítható az 51. cikk (1) bekezdése szerint, a közösségi jogszabályok érintett területen történt változásainak a figyelembevétele érdekében.

(3) Az 5., 6., 8. és 9. melléklet a vegyes bizottság határozatával módosítható az 51. cikk (1) bekezdése szerint.

56. cikk

Mellékletek

Az 1–10. melléklet e megállapodás szerves részét képezi.

57. cikk

Területi hatály

E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, ahol az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban megállapított feltételek szerint, és másrészről Svájc felségterületén.

58. cikk

Záró rendelkezések

(1) A Szerződő Felek e megállapodást saját eljárási rendjük szerint erősítik meg vagy hagyják jóvá. E megállapodás az alábbi hét megállapodás mindegyikét megerősítő vagy jóváhagyó dokumentumok letétbe helyezéséről szóló végső értesítést követő második hónap utáni első napon lép hatályba:

— a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás,

— a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás,

— a légi szállításról szóló megállapodás,

— a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás,

— a megfelelőség-értékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás,

— a közbeszerzés bizonyos vonatkozásairól szóló megállapodás,

— a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás.

(2) E megállapodás kezdetben hétéves időtartamra jön létre. A megállapodás határozatlan időre meghosszabbodik, kivéve ha a Közösség vagy Svájc annak ellenkezőjéről értesíti a másik szerződő felet a kezdeti időtartam lejárta előtt. Ezen értesítés esetében a (4) bekezdést kell alkalmazni.

(3) E megállapodást a Közösség vagy Svájc felmondhatja az e határozatról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél számára történő megküldésével. Ezen értesítés esetében a (4) bekezdést kell alkalmazni.

(4) Az (1) bekezdésben említett hét megállapodás a (2) bekezdésben említett meg nem újítási értesítés vagy a (3) bekezdésben említett felmondás kézhezvételét követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.

Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems, i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache, wobei jeder dieser Wortlaute gleichermaßen verbindlich ist.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα, εις διπλούν στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική, και φινλανδική γλώσσα, κάθε κείμενο από τα οποία είναι αυθεντικό.

Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine, and drawn up in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each text being equally authentic.

Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf, en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi.

Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove, in duplice copia, in lingua danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede.

Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig, in twee exemplaren in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek.

Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove, em duplo exemplar nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo fé qualquer dos textos.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäusenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja kaikki teksti ovat yhtä todistusvoimaiset.

Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio i två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por la Confederación Suiza

For Det Schweiziske Edsforbund

Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

Pela Confederação Suíça

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska Edsförbundets vägnar

A MELLÉKLETEK FELSOROLÁSA







1. melléklet: 5. cikk (2) bekezdése, 6. cikk, 7. cikk (1) bekezdése, 24. cikk (1) bekezdése, 25. cikk (5) bekezdése és 27. cikk (2) bekezdése: alkalmazandó rendelkezések 2. melléklet: 8. cikk (5) bekezdése: a 8. cikkben megállapított díjak alkalmazásának szabályai 3. melléklet: 9. cikk (1) bekezdése: engedélyminta nemzetközi közúti áruszállításhoz 4. melléklet: 9. cikk (3) bekezdése: a mindennemű engedélyezési rendszer és engedély alól mentesülőr szállítási módok felsorolása 5. melléklet: 12. és 13. cikk: a hatályos kétoldalú megállapodások szerint érvényben lévő jogok felsorolása 6. melléklet: 15. cikk (2) bekezdése: mentesség az össztömeg-korlátozás és az éjszakai és a vasárnapi közlekedés tilalma alól 7. melléklet: 17., 18. és 21. cikk: a nemzetközi személyszállítás autóbusszal, és az engedélyezési eljárások 8. melléklet: 19. és 20. cikk: a hatályos kétoldalú megállapodások szerint érvényben lévő jogok felsorolása 9. melléklet: 36. cikk: a vasúti és a kombinált szállítási szolgáltatások minőségi paraméterei 10. melléklet: 40. cikk (1) bekezdése: a 40. cikkben megállapított díjak alkalmazásának szabályai

▼M3

1. MELLÉKLET

ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEK

E megállapodás 52. cikkének (6) bekezdése értelmében Svájc az alábbiakkal egyenértékű jogszabályi rendelkezéseket alkalmazza:

A közösségi jog vonatkozó rendelkezései

1. SZAKASZ – A SZAKMA GYAKORLÁSÁNAK FELTÉTELEI

— A legutóbb az 1998. október 1-jei 98/76/EK tanácsi irányelvvel (HL L 277., 1998.10.14., 17. o.) módosított, a belföldi és nemzetközi közlekedés terén a közúti árufuvarozói és személyszállítói szakma gyakorlásának engedélyezéséről, valamint e személyek szabad letelepedéshez való joga gyakorlásának előmozdítása érdekében az oklevelek, bizonyítványok és képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló, 1996. április 29-i 96/26/EK tanácsi irányelv (HL L 124., 1996.5.23., 1. o.).

2. SZAKASZ – SZOCIÁLIS ELŐÍRÁSOK

— A legutóbb a 2009. január 23-i 68/2009/EK bizottsági rendelettel (HL L 21., 2009.1.24., 1. o.) módosított, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (HL L 370., 1985.12.31., 8. o.).

— Az Európai Parlament és a Tanács 484/2002/EK rendelete (2002. március 1.) a 881/92/EGK és a 3118/93/EGK tanácsi rendeletnek a járművezetői igazolvány létrehozása érdekében történő módosításáról (HL L 76., 2002.3.19., 1. o.). — Ennek a megállapodásnak az alkalmazásában: — (a) a 484/2002/EK rendeletnek csak az 1. cikkét kell alkalmazni; (b) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség a Svájci Államszövetségnek, az Európai Közösség tagállamainak és az Európai Gazdasági Térség tagállamainak állampolgárait mentesíti a járművezetői igazolvány birtoklásának kötelezettsége alól; (c) a Svájci Államszövetség a b) pontban nem említett államok állampolgárait kizárólag az Európai Közösséggel folytatott konzultáció és a Közösség jóváhagyása után mentesítheti a járművezetői igazolvány birtoklásának kötelezettsége alól.

— Az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 61/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.).

— A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 102., 2006.4.11., 35. o.).

— A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).

— A közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendeletnek a műszaki fejlődésre figyelemmel történő kilencedik kiigazításáról szóló, 2009. január 23-i 68/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 21., 2009.1.24., 3. o.)

3. SZAKASZ – MŰSZAKI SZABVÁNYOK

Gépjárművek

— A Tanács 2411/98/EK rendelete (1998. november 3.) a gépjárműveket és pótkocsijaikat nyilvántartásba vevő tagállam államjelzésének a Közösségen belüli forgalomban történő elismeréséről (HL L 299., 1998.11.10., 1. o.).

— A Tanács 91/542/EGK irányelve (1991. október 1.) a járművekben alkalmazandó dízelmotorok gáz halmazállapotú szennyező anyag kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 88/77/EGK irányelv módosításáról (HL L 295., 1991.10.25., 1. o.).

— A legutóbb a 2002. november 5-i 2002/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 327., 2002.12.4., 8. o.) módosított, a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelv (HL L 57., 1992.2.23., 27. o.).

— A Tanács 92/24/EGK irányelve (1992. március 31.) az egyes gépjármű-kategóriák sebességkorlátozó készülékeiről vagy az ehhez hasonló sebességkorlátozó fedélzeti rendszereiről (HL L 129., 1992.5.14., 154. o.).

— A Tanács 92/97/EGK irányelve (1992. november 10.) a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszerére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/157/EGK irányelv módosításáról (HL L 371., 1992.12.19. 1. o.).

— A legutóbb a 2002/7/EK irányelvvel (HL L 67., 2002.3.9., 47. o.) módosított, a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló, 1996. július 25-i 96/53/EK tanácsi irányelv (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.).

— Az Európai Parlament és a Tanács 2000/30/EK irányelve (2000. június 6.) a Közösség területén közlekedő haszongépjárművek közlekedésre alkalmasságának országúti műszaki ellenőrzéséről (HL L 203., 2000.8.10., 1. o.).

— Az Európai Parlament és a Tanács 2003/20/EK irányelve (2003. április 8.) a 3,5 tonnánál könnyebb járművekben a biztonsági öv kötelező használatára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 91/671/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 115., 2003.5.9., 63. o.).

— A Bizottság 2003/26/EK irányelve (2003. április 3.) a haszongépjárművek sebességkorlátozó készülékei és kipufogógáz-kibocsátása tekintetében a 2000/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (HL L 90., 2003.4.8., 37. o.).

— Az Európai Parlament és a Tanács 2009/40/EK irányelve (2009. május 6.) a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról (Átdolgozás) (HL L 141., 2009.6.6., 12. o.).

Veszélyes áruk szállítása

— A legutóbb a 2008. június 17-i 2008/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 162., 2008.6.21., 11. o.) módosított, a veszélyes áruk közúti szállítása ellenőrzésének egységes eljárásáról szóló, 1995. október 6-i 95/50/EK tanácsi irányelv (HL L 249., 1995.10.17., 35. o.).

— Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.) — E megállapodás alkalmazásában Svájcban a 2008/68/EK irányelvtől való következő eltéréseket kell alkalmazni: — 1. Közúti szállítás A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján Svájcra vonatkozó eltérések Tárgy: Az UN 1202 azonosító számú dízelüzemanyag és fűtőolaj tartánykonténerekben történő szállítása. Hivatkozás az ezen irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 1.1.3.6. és 6.8. Az irányelv mellékletének tartalma: A szállítóegységenkénti mennyiségekre vonatkozó mentességek, a tartányok kialakítására vonatkozó szabályozások. A nemzeti jogszabály tartalma: A nem a 6.8. pont szerint, hanem a nemzeti jogszabályoknak megfelelően kialakított, legfeljebb 1210 liter űrtartalmú, és az UN 1202 azonosító számú fűtőolaj vagy dízelüzemanyag szállítására használt tartánykonténerekre vonatkozhatnak az ADR 1.1.3.6. pontja szerinti mentességek. A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes anyagok közúti szállításáról szóló rendelet (SDR; RS 741621) 1. függeléke 1.1.3.6.3. bekezdésének b) pontja és 6.14. bekezdése. Érvényességi idő: 2017. január 1. Tárgy: Mentesség bizonyos mennyiségű, az 1.1.3.6. pontban meghatározott veszélyes áru szállítása esetén a fuvarokmány szükségessége alól. Hivatkozás az ezen irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 1.1.3.6. és 5.4.1. Az irányelv mellékletének tartalma: Fuvarokmány meglétére vonatkozó követelmény. A nemzeti jogszabály tartalma: A 4. szállítási kategóriába tartozó tisztítatlan, üres konténereknek, valamint mentőszolgálatok általi használatra szánt lélegeztetőkészülékekhez vagy búvárfelszerelésként használt, megtöltött vagy üres gázpalackoknak az 1.1.3.6. pontban meghatározott határértékeket nem meghaladó mennyiségben történő szállítására nem vonatkozik az 5.4.1. pontban előírt fuvarokmány-szállítási kötelezettség. A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése A veszélyes anyagok közúti szállításáról szóló rendelet (SDR; RS 741621) 1. függeléke 1.1.3.6.3. bekezdésének c) pontja. Érvényességi idő: 2017. január 1. Tárgy: Tisztítatlan, üres tartányoknak a vízre nézve veszélyes folyadékokhoz szánt tároló létesítményeket szervizelő vállalatok általi szállítása. Hivatkozás az ezen irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 6.5., 6.8., 8.2. és 9. Az irányelv mellékletének tartalma: Tartányok és járművek kialakítása, felszerelése és ellenőrzése; járművezető-képzés. A nemzeti jogszabály tartalma: A vízre nézve veszélyes anyagokhoz szánt tároló létesítményeket szervizelő vállalatok által a nem mozgó tartányok szervizelése során használt járművek és tisztítatlan üres tartányok/konténerek nem tartoznak sem a kialakítási, felszerelési és ellenőrzési szabályozások, sem az ADR által a bárcázásra, illetve a narancssárga táblás azonosításra vonatkozóan előírt szabályozások hatálya alá. Különleges bárcázási és azonosítási szabályozások hatálya alá tartoznak, és a jármű vezetője nem köteles elvégezni a 8.2. pontban ismertetett képzést. A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes anyagok közúti szállításáról szóló rendelet (SDR; RS 741621) 1. függelékének 1.1.3.6.3.10. bekezdése. Érvényességi idő: 2017. január 1. A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja alapján Svájcra vonatkozó eltérések. Tárgy: Veszélyes árut tartalmazó háztartási hulladék hulladék-ártalmatlanító létesítményekbe szállítása. Hivatkozás az ezen irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 2, 4.1.10., 5.2. és 5.4. Az irányelv mellékletének tartalma: Osztályozás, kombinált csomagolás, jelölés és bárcázás, okmányok. A nemzeti jogszabály tartalma: A szabályok (háztartási) veszélyes árut tartalmazó háztartási hulladék illetékes hatóság szakértője általi egyszerűsített osztályozására, a megfelelő tartályok használatára és a járművezető-képzésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak. Az a háztartási hulladék, amelyet a szakértő nem tud osztályba sorolni, küldeménydarabonként és szállítóegységenként azonosított kis mennyiségekben hulladékkezelő központba szállítható. A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes anyagok közúti szállításáról szóló rendelet (SDR; RS 741621) 1. függelékének 1.1.3.7. bekezdése. Megjegyzések: Ezek a szabályok csak a veszélyes árut tartalmazó háztartási hulladék kommunális kezelőtelepek és hulladékártalmatlanító létesítmények közötti szállítására alkalmazhatók. Érvényességi idő: 2017. január 1. Tárgy: Pirotechnikai eszközök visszaszállítása. Hivatkozás az ezen irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 2.1.2, 5.4. Az irányelv mellékletének tartalma: Osztályozás és okmányok. A nemzeti jogszabály tartalma: Az UN 0335, 0336 és 0337 azonosító számú pirotechnikai eszközök kiskereskedőktől és beszállítóktól való visszaszállításának megkönnyítése céljából előirányozzák a nettó tömeg és a termékbesorolás fuvarokmányon való feltüntetésére vonatkozó mentességeket. A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes anyagok közúti szállításáról szóló rendelet (SDR; RS 741621) 1. függelékének 1.1.3.8. bekezdése. Megjegyzések: Az egyes küldeménydarabokban minden egyes eladatlan terméktétel pontos tartalmának részletes ellenőrzése a kiskereskedelemre szánt termékek esetében gyakorlatilag lehetetlen. Érvényességi idő: 2017. január 1. Tárgy: ADR szerinti képzési bizonyítvány a meghibásodott járművek szállítása, javítások elvégzése, tartányjárművel/tartánnyal kapcsolatos szaktudás szerzése céljával megtett utak, valamint a kérdéses jármű vizsgáztatásáért felelős szakértők tartányjárművel megtett útjai esetében. Hivatkozás az ezen irányelv I. mellékletének I.1. szakaszára: 8.2.1. Az irányelv mellékletének tartalma: A járművezetőknek tanfolyamot kell végezniük. A nemzeti jogszabály tartalma: ADR szerinti képzési bizonyítvány nem követelmény a meghibásodott járművek szállítása vagy javításokhoz kapcsolódó tesztvezetések céljával megtett utak esetében, tartányjárművel/tartánnyal kapcsolatos szaktudás szerzése céljával tartányjárműben megtett utak esetében, valamint a tartányjármű vizsgáztatásáért felelős szakértők tartányjárművel megtett útjai esetében. A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes anyagok közúti szállításáról szóló, 2008. szeptember 30-i szövetségi környezetvédelmi, közlekedési, energiaügyi és hírközlési minisztériumi utasítások. Megjegyzések: Egyes esetekben a meghibásodott vagy javítás alatt álló járművek, valamint műszaki vizsgálatra felkészített vagy a vizsgálat idején ellenőrzött tartányjárművek továbbra is tartalmaznak veszélyes árukat. Az 1.3. és a 8.2.3. pont követelményeit azonban alkalmazni kell. Érvényességi idő: 2017. január 1. 2. Vasúti szállítás A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján Svájcra vonatkozó eltérések Tárgy: Az UN 1202 azonosító számú dízelüzemanyag és fűtőolaj tartánykonténerekben történő szállítása. Hivatkozás az ezen irányelv II. mellékletének II.1. szakaszára: 6.8. Az irányelv mellékletének tartalma: A tartányok kialakítására vonatkozó szabályozások. A nemzeti jogszabály tartalma: A nem a 6.8. pont szerint, hanem nemzeti jogszabályoknak megfelelően kialakított, legfeljebb 1210 liter űrtartalmú, és az UN 1202 azonosító számú fűtőolaj vagy dízelüzemanyag szállítására használt tartánykonténerek engedélyezettek. A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: A veszélyes anyagok vasúton és kötélpálya-létesítményeken történő szállításáról szóló, 1996. december 3-i szövetségi környezetvédelmi, közlekedési, energiaügyi és hírközlési minisztériumi rendelet (RSD, RS 742.401.6) melléklete, valamint a veszélyes anyagok közúti szállításáról szóló rendelet (SDR, RS 741621) 1. függelékének 6.14. fejezete. Érvényességi idő: 2017. január 1. Tárgy: Fuvarokmány. Hivatkozás az ezen irányelv II. mellékletének II.1. szakaszára: 5.4.1.1.1 Az irányelv mellékletének tartalma: A fuvarokmányban feltüntetendő általános információk. A nemzeti jogszabály tartalma: Gyűjtőfogalom használata a fuvarokmányon, valamint a fentiekben foglaltaknak megfelelően az előírt információt tartalmazó mellékelt lista. A nemzeti jogszabály eredeti megjelölése: Veszélyes anyagok vasúton és kötélpálya-létesítményeken történő szállításáról szóló, 1996. december 3-i szövetségi környezetvédelmi, közlekedési, energiaügyi és hírközlési minisztériumi rendelet (RSD, RS 742.401.6) melléklete. Érvényességi idő: 2017. január 1.

4. SZAKASZ – HOZZÁFÉRÉS A VASÚTI INFRASTRUKTÚRÁHOZ, ÁTHALADÁSI JOGOK

— A Tanács 95/18/EK irányelve (1995. június 19.) a vasúttársaságok engedélyezéséről (HL L 143., 1995.6.27., 70. o.).

— A Tanács 95/19/EK irányelve (1995. június 19.) a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról és az infrastruktúra használati díjának felszámításáról (HL L 143., 1995.6.27., 75. o.).

— A Tanács 91/440/EGK irányelve (1991. július 29.) a közösségi vasutak fejlesztéséről (HL L 237., 1991.8.24., 25. o.).

5. SZAKASZ – EGYÉB TERÜLETEK

— A Tanács 92/82/EGK irányelve (1992. október 19.) az ásványolajok jövedékiadó-mértékének közelítéséről (HL L 316., 1992.10.31., 19. o.).

— Az Európai Parlament és a Tanács 2004/54/EK irányelve (2004. április 29.) a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről.

▼B

2. MELLÉKLET

A 8. CIKKBEN MEGÁLLAPÍTOTT DÍJAK ALKALMAZÁSÁNAK SZABÁLYAI

1. A 8. cikk (2) bekezdésében említett engedéllyel rendelkező, a 28 tonnát megrakott állapotban meghaladó tényleges össztömegű járművek vonatkozásában fizetendő díj Svájcban nem haladhatja meg: — a 180 svájci frankot a Svájcon áthaladó forgalom esetében, — a 70 svájci frankot a kétoldalú oda- és visszautazás esetében Svájcba vagy Svájcból.

2. A 8. cikk (3) bekezdésében említett engedéllyel rendelkező, megrakott állapotban 34 tonnánál nagyobb, de 40 tonnánál kisebb tényleges össztömegű, az Alpokon át 300 km-nyi távolságot megtevő jármű esetében a díj legmagasabb összege Svájcban nem haladhatja meg a 252 svájci frankot az EURO-szabványoknak nem megfelelő jármű esetében, legfeljebb 211 svájci frank lehet az EURO I. szabványnak megfelelő, és 178 svájci frank az EURO II. szabványnak megfelelő jármű esetében. A díjszabás módját a 40. cikk rendelkezései határozzák meg.

3. A 8. cikk (4) bekezdésében említett engedéllyel rendelkező, megrakott állapotban 34 tonnánál nagyobb, de 40 tonnánál kisebb tényleges össztömegű, az Alpokon át 300 km-nyi távolságot megtevő jármű esetében a díj legmagasabb összege Svájcban nem haladhatja meg a 252 svájci frankot az EURO-szabványoknak nem megfelelő jármű esetében, legfeljebb 211 svájci frank lehet az EURO I. szabványnak megfelelő, és 178 svájci frank az EURO II. szabványnak megfelelő jármű esetében. A díjszabás módját a 40. cikk rendelkezései határozzák meg.

3. MELLÉKLET

4. MELLÉKLET

MINDENNEMŰ ENGEDÉLYEZÉSI RENDSZER ÉS ENGEDÉLY ALÓL MENTESÜLŐ SZÁLLÍTÁSI MÓDOK

1. Postaküldemények szállítása közszolgáltatás formájában.

2. Sérült vagy meghibásodott járművek szállítása.

3. Áruk szállítása olyan gépjárművekben, amelyek megengedett össztömege a vontatmány megengedett össztömegével együtt nem haladja meg a 6 tonnát, vagy amelynek a megengedett rakományának tömege, a vontatmány rakományának tömegével együtt, nem haladja meg a 3,5 tonnát.

4. Áruszállítás gépjárművel, az alábbi feltételek teljesülése esetén: a) a szállított áru a vállalkozás tulajdonában áll, vagy azt a vállalkozás adta el, vásárolta meg, adta bérbe vagy bérli, gyártotta, bányászta, feldolgozta vagy javította; b) az út célja az áru szállítása a vállalkozáshoz vagy a vállalkozástól, vagy annak mozgatása a vállalkozáson belül, vagy saját céljára azon kívül; c) a szállításhoz használt gépjárműveket a vállalkozás alkalmazottai vezetik; d) az áruszállító járművek a vállalkozás tulajdonában állnak vagy a vállalkozás azokat részletre vásárolta vagy bérli, az utóbbi esetben meg kell felelniük a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló, 1984. december 19-i 84/647/EGK tanácsi irányelv feltételeinek; Ez a rendelkezés nem vonatkozik az egyébként használt jármű rövid ideig tartó meghibásodása miatt igénybe vett helyettesítő járműre. e) a szállítás a vállalkozás teljes tevékenységi körében csak kiegészítő jellegű tevékenység lehet.

5. Gyógyászati termékek, készülékek, berendezések és egyéb cikkek szállítása, amelyek vészhelyzetek, különösen természeti katasztrófák esetén biztosítják a szükséges orvosi ellátást.

5. MELLÉKLET

SVÁJC ÉS A KÖZÖSSÉG KÜLÖNBÖZŐ TAGÁLLAMAI KÖZÖTT ÉRVÉNYBEN LÉVŐ, AZ ÁRUK HÁROMSZÖGFORGALMÚ SZÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ, KÉTOLDALÚ KÖZÚTI SZÁLLÍTÁSI MEGÁLLAPODÁSOK RENDELKEZÉSEINEK LISTÁJA







Ország Megállapodás aláírása (dátum) Hatályba lépés Feltételek Németország 1953.12.17 1954.2.1 7. cikk: A nemzeti törvények szerint a valós háromszögforgalom megengedett; egyéb, háromszögforgalomnak nevezett, de nem valódi háromszögforgalom tilos. Ausztria 1958.10.22 1959.4.4 8 cikk: Az áruszállítás végzésére jogosult vállalkozásoknak jogukban áll a Szerződő Felek egyikében bejegyzett járművel: a) a szerződő államok egyikébe irányuló vagy onnan származó árut szállítani. A valós háromszögforgalom megengedett; egyéb, háromszögforgalomnak nevezett, de nem valódi háromszögforgalom tilos. Belgium 1975.2.25 1975.7.24 4. cikk (1) bekezdése b) pontja: A valós háromszögforgalom megengedett; egyéb, háromszögforgalomnak nevezett, de nem valódi háromszögforgalom tilos. Dánia 1981.8.27 1982.3.25 4. cikk (2) bekezdése: A harmadik országból a másik Szerződő Félhez, vagy a másik Szerződő Féltől harmadik országba történő szállításhoz a másik Szerződő Fél által eseti jelleggel kibocsátott engedély szükséges. Spanyolország 1963.1.23 1963.8.21 1971 október 29-i jegyzőkönyv: A valós háromszögforgalom megengedett; egyéb, háromszögforgalomnak nevezett, de nem valódi háromszögforgalom tilos. Finnország 1980.1.16 1981.5.28 A 6. cikk (2) bekezdése és a Svájci-Finn Vegyesbizottság 1989. május 23-i és 24-i ülése jegyzőkönyvének 2.2. pontja: a valódi és nem valódi háromszögforgalom engedély birtokában megengedett. Franciaország 1951.11.20 1952.4.1 A nemzeti törvények szerint: Svájci fuvarozási vállalkozások: a háromszögforgalom minden formája tilos Franciaországban; Francia fuvarozási vállalkozások: a háromszögforgalom minden formája megengedett Svájcban. Görögország 1970.8.8 1971.9.6 A 3. cikk és a Svájci-Görög Vegyesbizottság 1972. december 11–13-i ülésének jegyzőkönyve: a háromszögforgalom minden formája megengedett (különleges kvótaengedélyek szerint). Olaszország – – A Svájci-Olasz Vegyesbizottság 1993. június 14-i ülésének jegyzőkönyve: Svájci fuvarozási vállalkozások: a háromszögforgalom kvótaengedélyek szerint megengedett; nem valódi háromszögforgalom forgalom tilos; Olasz fuvarozási vállalkozások: a háromszögforgalom engedély nélkül megengedett; kvótaengedély szükséges a nem valódi háromszögforgalomhoz. Írország – – A nemzeti törvények szerint: Svájci fuvarozási vállalkozások: a háromszögforgalom minden formája tilos, kivéve ha azt az ír hatóságok engedélyezték; Ír fuvarozási vállalkozások: a háromszögforgalom minden formája megengedett Svájc tekintetében. Luxemburg 1972.5.17 1972.6.1 A megállapodás csak a személyek szállítására vonatkozik. Az áruk szállítására vonatkozóan nem született megállapodás. A háromszögforgalom a nemzeti törvények szerint megengedett. (A viszonosság elvének alkalmazása.) A háromszögforgalom minden formája megengedett. Hollandia 1952.5.20 1952.6.15 A megállapodás csak a személyek szállítására vonatkozik. Az áruk szállítására vonatkozóan nem született megállapodás. A háromszögforgalom a nemzeti törvények szerint megengedett. (A viszonosság elvének alkalmazása.) A háromszögforgalom minden formája megengedett. Portugália 1973.6.28 1974.1.1 A Svájci-Portugál Vegyesbizottság 1996. június 6-i határozata értelmében a háromszögforgalom minden formája megengedett. Egyesült Királyság 1974.12.20 1975.11.21 3. cikk b) pontja: A valós háromszögforgalom megengedett; egyéb, háromszögforgalomnak nevezett, de nem valódi háromszögforgalom tilos. Svédország 1973.12.12 1974.4.22 4. cikk (1) és (2) bekezdése: A háromszögforgalom különleges kvótaengedélyek alapján megengedett. „Valódi háromszögforgalom”: a szokásos útvonalát követve a jármű áthalad azon az országon, ahol bejegyezték, például ha Svájcban bejegyzett jármű Németországból Olaszországba szállít árut Svájcon át. „Nem valódi háromszögforgalom”: a jármű nem halad át azon az országon, ahol bejegyezték, például ha a Svájcban bejegyzett jármű Németországból Olaszországba Ausztrián át szállít árut

6. MELLÉKLET

MENTESSÉG AZ ÖSSZTÖMEG-KORLÁTOZÁS ÉS AZ ÉJSZAKAI ÉS A VASÁRNAPI KÖZLEKEDÉS TILALMA ALÓL

I. Mentesség az össztömeg-korlátozás alól 2004 december 31-ig

A külföldön kezdődő, és a svájci határterületen ( 1 ) végződő (és fordított) utak esetében a mentesség díjfizetés nélkül megengedett 40 tonna össztömegű bármilyen áru, valamint kombinált szállításkor legfeljebb 44 tonna össztömegű, 40 láb hosszú ISO-konténerek esetében. Egyes határállomások alacsonyabb határértékeket alkalmaznak az utak eltérő tervezése miatt.

II. Egyéb mentesség a tömegkorlátozás alól

A külföldön kezdődő és a svájci határterületen túl ( 2 ) végződő (és fordított) utak, valamint a Svájcon áthaladó utak esetében a Svájcban megengedett össztömegnél nagyobb tényleges össztömeg is megengedhető az alábbi olyan szállítások tekintetében, amelyek nem tartoznak a 8. cikk hatálya alá:

a) nem megosztható áruk szállításakor, azokban az esetekben, amikor az előírások nem tarthatóak be a megfelelő jármű használata ellenére sem;

b) átrakásnál vagy különleges járművek használatakor, különösen olyan munkagépek esetében, amelyek a felhasználási céljuknál fogva nem felelhetnek meg a tömegkorlátozásnak;

c) sérült vagy meghibásodott járművek szállításakor sürgős esetben;

d) repülőgépek fedélzeti ellátásához szükséges eszközök szállításakor;

e) közúti szállításnál a kombinált szállítás kezdő és záró fázisában, általában a terminál 30 km-es körzetén belül.

III. Mentesség az éjszakai és a vasárnapi közlekedés tilalma alól

Az éjszakai és a vasárnapi közlekedés tilalma alóli tervezett mentességek az alábbiak:

a) külön engedély nélkül — segítségnyújtási célú utak katasztrófahelyzetekben — segítségnyújtási célú utak baleseteknél, különösen tömegközlekedési és légiforgalmi baleseteknél;

b) külön engedéllyel Olyan áruk szállításakor, amelyek a természetüknél fogva igénylik az éjszakai szállítást és alapos okkal a vasárnapi szállítást: — romlandó mezőgazdasági termékek (pl. bogyósgyümölcs, gyümölcsök és zöldségek, növények (ideértve a vágott virágot) vagy frissen préselt gyümölcslé) egész évben, — vágósertés és szárnyas, — friss tej és romlandó tejtermékek, — cirkuszi berendezések, zenekar hangszerei, színházi kellékek, stb., — szerkesztési részt magukban foglaló napilapok, valamint törvény által előírt szolgáltatási szerződés keretében szállított postai küldemények.

A jóváhagyási eljárás egyszerűsítése végett korlátlan számú, legfeljebb 12 hónapig érvényes engedély bocsátható ki, ha az utak hasonló jellegűek.

7. MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS AUTÓBUSSZAL

1. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. Menetrend szerinti járatok 1.1. A menetrend szerinti járatok olyan szolgáltatások, amelyek bizonyos időközönként, meghatározott útvonalon biztosítják az utasok szállítását, az utasok meghatározott állomásokon szállnak fel és le. A menetrend szerinti járatok, az adott esetben kötelező helyfoglalás ellenére, mindenki számára hozzáférhetők. Az említett szolgáltatás szállítási feltételeinek kiigazítása nem befolyásolja annak menetrend szerinti jellegét. 1.2. Menetrend szerinti járatnak minősülnek azok a bármely személy által szervezett járatok, amelyek bizonyos utasok meghatározott körének szállítását végzik más utasok kizárásával, amennyiben az ilyen járatokat az 1.1. pontbann meghatározott feltételek szerint szervezik. A továbbiakban az ilyen szolgáltatás „különcélú menetrend szerinti járat”. A különcélú menetrend szerinti járatok magukban foglalják az alábbiakat: a) munkavállalók szállítása az otthonuk és a munkahelyük között; b) tanulók és egyetemi hallgatók szállítása az otthonuk és az oktatási intézmény között; c) katonák és családtagjaik szállítása a származási országuk és az állomáshelyük között. A különcélú menetrend szerinti járatok használóik igényeihez történő igazítása nem érinti a járatok rendszerességét. 1.3. A menetrend szerinti járatok szabályai irányadók a már létező menetrend szerinti járatok utazóközönségével megegyező utazóközönséget kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok szervezésére, valamint bizonyos állomások kihagyására és további állomások kiszolgálására a már létező menetrend szerinti járatokkal.

2. Különjáratok 2.1. A különjáratok olyan szolgáltatások, amelyek a menetrend szerinti járatok fogalommeghatározásának nem felelnek meg, ideértve a különcélú menetrend szerinti járatokat is, és amelyek mindenekelőtt azzal jellemezhetők, hogy a megbízó vagy maga a szállító által szervezett utasok csoportját szállítják. A már létező menetrend szerinti járatokhoz hasonló és azok utazóközönségét kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok megszervezését az I. szakaszban megállapított eljárás szerint engedélyeztetni kell. 2.2. Az e 2. pontban említett járatok különjárat jellege nem szűnik meg akkor sem, ha azokat meghatározott időközönként szervezik. 2.3. A különjáratok ugyanazon megbízó érdekében eljáró személyszállítási vállalkozások csoportja által is indíthatók. E személyszállítási vállalkozások nevét és adott esetben az útvonal csatlakozási pontjait közölni kell az Európai Közösség érintett tagállamai illetékes hatóságaival és Svájc illetékes hatóságaival, a vegyes bizottság által megállapítandó eljárások szerint.

3. Saját számlás szállítási tevékenységek A saját számlás szállítási tevékenységek természetes vagy jogi személy által az alábbi feltételek mellett végzett nonprofit vagy nem kereskedelmi célú tevékenységek: — a szállítási tevékenység a természetes vagy a jogi személy kiegészítő tevékenysége, — az igénybe vett járművek az ilyen természetes vagy jogi személy tulajdonát képezik, vagy azokat részletfizetés vagy hosszú lejáratú lízingszerződés keretében vásárolták, és azokat a kérdéses természetes vagy jogi személy, illetve az alkalmazottja vezeti.







I. Szakasz

ENGEDÉLYKÖTELES MENETREND SZERINTI SZOLGÁLTATÁSOK

2. cikk

Az engedély jellege

(1) Az engedélyeket a személyszállítási vállalkozás nevére adják ki, a vállalkozás az engedélyt nem ruházhatja át. Az engedéllyel rendelkező személyszállítási vállalkozás azonban, az e melléklet 3. cikkének 1. pontjában említett hatóság jóváhagyásával, alvállalkozó útján is szolgáltathat. Ebben az esetben az utóbbi vállalkozás nevét és alvállalkozói szerepét jelezni kell az engedélyen. Az alvállalkozó köteles a megállapodás 17. cikkében megállapított feltételeknek megfelelni.

A menetrend szerinti járat üzemeltetése érdekében társult vállalkozások esetében az engedélyt az összes vállalkozás nevére kiadják. Az engedélyt a tevékenységet irányító vállalkozás részére kell átadni, míg a többi vállalkozás másodpéldányt kap. Az engedély az összes szolgáltató nevét tartalmazza.

(2) Az engedély érvényességi ideje nem haladhatja meg az öt évet.

(3) Az engedélyben meg kell határozni az alábbiakat:

a) a járat típusa;

b) a járat útvonala, különösen az indulás és az érkezés helye;

c) az engedély érvényességi ideje;

d) a megállók és a menetrend.

(4) Az engedélyek megfelelnek a 2121/98/EK rendeletben meghatározott mintának ( 3 ).

(5) Az engedélyek feljogosítják jogosultjukat (jogosultjaikat), hogy a Szerződő Felek felségterületén menetrend szerinti járatot üzemeltessen (üzemeltessenek).

(6) A menetrend szerinti járat üzemeltetője további járműveket állíthat üzembe időszakosan vagy kivételes helyzetekben.

Ilyen esetben a személyszállítási vállalkozónak gondoskodnia kell arról, hogy az alábbi dokumentumok a jármű fedélzetén legyenek:

— a menetrend szerinti járat engedélyének másolata,

— a menetrend szerinti járat üzemeltetője és a további járműveket rendelkezésre bocsátó cég közötti szerződés másolata vagy azzal egyenértékű dokumentum,

— Közösségi személyszállítási vállalkozások esetében a közösségi engedély hiteles másolata, illetve svájci személyszállítási vállalkozások esetében a menetrend szerinti járat üzemeltetőjének kiadott hasonló svájci engedély másolata.

3. cikk

Engedélykérelmek benyújtása

(1) A engedélyért folyamodó közösségi szolgáltatók kérelmeiket a 11/98/EK rendelettel módosított 684/92/EGK rendelet 6. cikkének rendelkezései szerint, míg az engedélyért folyamodó svájci szolgáltatók kérelmeiket a személyszállítók részére szolgáló koncessziókról szóló, 1998 november 25-i utasítás (OCTV) 5. fejezete szerint nyújtják be ( 4 ). A engedély alól Svájcban mentesülő, de a Közösségben engedélyköteles szolgáltatások esetében az engedélyért folyamodó svájci szolgáltatók kérelmeiket az illetékes svájci hatóságoknak nyújtják be, ha a szolgáltatások kiindulási helye Svájc.

(2) A kérelmek megfelelnek a 2121/98/EK rendeletben meghatározott mintának.

(3) Az engedélyekért folyamodó személyek a hatóság rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amelyet célszerűnek tartanak, vagy amelyet a kibocsátó hatóság igényel. A kérelmezők kötelesek különösen vezetési ütemtervet benyújtani, ami lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a járat megfelel-e a vezetési és pihenőidőre vonatkozó jogszabályoknak. A közösségi személyszállítási vállalkozások emellett benyújtják az ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti személyszállításra vonatkozó közösségi engedély másolatát, valamint a svájci személyszállítási vállalkozások az ennek megfelelő, a menetrend szerinti járat üzemeltetőjének kiadott svájci engedélyt.

4. cikk

Engedélyezési eljárás

(1) Az engedélyeket annak a Szerződő Félnek az illetékes hatóságával egyetértésben kell kiadni, amelynek felségterületén az utasokat felveszik, illetve lerakják. A kibocsátó hatóság e hatóságnak, valamint azon közösségi tagállam illetékes hatóságának, amelynek felségterületén a szolgáltatás áthalad utasok felvétele vagy lerakása nélkül, megküldi értékelését a kérelem és minden egyéb vonatkozó dokumentáció másolatával együtt.

(2) Svájc és az Európai Közösség t