2009L0133 — HU — 01.07.2013 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

►B A TANÁCS 2009/133/EK IRÁNYELVE (2009. október 19.) a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről (kodifikált változat) (HL L 310, 25.11.2009, p.34)

Módosította:









▼B

A TANÁCS 2009/133/EK IRÁNYELVE

(2009. október 19.)

a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről

(kodifikált változat)







AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 94. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére ( 1 ), tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére ( 2 ), mivel: (1) A különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/434/EGK tanácsi irányelvet ( 3 ) több alkalommal jelentősen módosították ( 4 ). Az áttekinthetőség és észszerűség érdekében az említett irányelvet kodifikálni kell. (2) A különböző tagállamok társaságait érintő egyesülésekre, szétválásokra, részleges szétválásokra, eszközátruházásokra és részesedéscserékre szükség lehet a Közösségen belül azon célból, hogy biztosítsák a belső piacnak megfelelő feltételek megteremtését és ennek megvalósítása érdekében a belső piac hatékony működését. Nem kellene, hogy az ilyen műveleteket főként a tagállamok adóügyi rendelkezéseiből származó korlátozások, hátrányok vagy torzulások akadályozzák. E célból az ilyen műveleteket érintő, a verseny szempontjából semleges adószabályokról kell rendelkezni, annak érdekében, hogy lehetővé váljék a vállalkozások számára a belső piac követelményeihez való alkalmazkodás, termelékenységük növelése és nemzetközi szintű versenyképességük javítása. (3) Az adóügyi rendelkezések hátrányosan érintik az ilyen műveleteket az ugyanazon tagállamok társaságainak műveleteihez képest. Szükség van az ilyen hátrányok megszüntetésére. (4) Nem lehet ezt a célkitűzést a tagállamokban érvényben lévő rendszerek közösségi szintű kiterjesztésével megvalósítani, ugyanis az ilyen rendszerek közötti különbségek a torzítások irányába hatnak. Csak egy közös adórendszer képes kielégítő megoldást biztosítani e vonatkozásban. (5) A közös adórendszernek kerülnie kell az egyesüléseket, szétválásokat, részleges szétválásokat, eszközátruházásokat vagy részesedéscseréket terhelő adókivetést, miközben gondoskodnia kell ugyanakkor az átadó vagy a megszerzett társaság szerinti tagállam pénzügyi érdekeinek védelméről. (6) Az egyesülések, szétválások és eszközátruházások vonatkozásában az ilyen műveletek rendszerint vagy az átadó társaságnak az eszközt átvevő társaság állandó telephelyévé történő alakulását eredményezik, vagy pedig az eszköz válik az utóbbi társaság állandó telephelyéhez kapcsolódóvá. (7) Az átadott eszközre vonatkozó tőkenyereség halasztott adózásának rendszere, amit az ilyen eszközre a tényleges realizálásig alkalmaznak, mentességet enged a megfelelő tőkenyereség adóztatása alól, amint az ilyen eszközt átadják az állandó telephely részére, miközben ugyanakkor biztosítja a nyereségnek az átadó társaság szerint illetékes tagállam általi végső adóztatását a megvalósulás időpontjában. (8) Annak ellenére, hogy az I. melléklet A. részében felsorolt társaságok az illetőségük szerinti tagállamban társaságiadó-alanyok, néhányat közülük más tagállamok adózási szempontból átláthatónak tekinthetnek. Az ezen irányelv hatékonyságának megőrzése érdekében az egyes tagállamoknak, amelyek a külföldi illetőséggel rendelkező társaságiadó-alanyokat adózási szempontból átláthatóként kezelik, biztosítaniuk kell ezek számára az ezen irányelv előnyeit. Azonban biztosítani kell a tagállamok számára annak lehetőségét, hogy ne alkalmazzák az ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseit abban az esetben, ha ezeknek az adófizetőknek a közvetlen vagy közvetett tagjait (részvényeseit) adóztatják. (9) Szükség van az adórendszer meghatározására, amelyet az átadó társaság bizonyos céltartalékára, tartalékára vagy veszteségére lehet alkalmazni, valamint szükség van azon adózási problémák megoldására is, amelyek akkor állnak elő, amikor a két társaság egyike részesedéssel rendelkezik a másik tőkéjében. (10) Az átvevő vagy a megszerző társaság értékpapírjainak átadása az átadó társaság tagjai (részvényesei) számára önmagában nem eredményezheti az ilyen tagok (részvényesek) adóztatását. (11) Az SE-nek vagy az SCE-nek a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezésével történő átszervezésre vonatkozó döntését nem akadályozhatják a közösségi joggal ellentétes diszkriminatív adószabályok vagy a nemzeti adójogszabályokból eredő korlátozások, hátrányok, illetve torzulások. Egy társaság létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése vagy az áthelyezéssel kapcsolatos esemény valamilyen formában adóztatást eredményezhet abban a tagállamban, ahonnan a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték. Abban az esetben, ha a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezését követően az SE vagy az SCE eszközei tényleges kapcsolatban maradnak az abban a tagállamban található valamely állandó telephelylyel, ahonnan a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, ezen állandó telephelynek a 4., 5. és 6. cikkében meghatározottakhoz hasonló előnyöket kell biztosítani. Továbbá ki kell zárni a tagoknak (részvényeseknek) a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése esetén történő megadóztatását. (12) Ezen irányelv nem foglalkozik az állandó telephely olyan, valamely másik tagállamban keletkező veszteségeivel, amelyeket az SE vagy SCE illetősége szerinti tagállamban mutatnak ki. Különösképpen, ha az SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyét áthelyezik valamely másik tagállamba, ez nem akadályozza a korábbi illetőség szerinti tagállamot abban, hogy kellő időben beszámítsa az állandó telephely veszteségeit. (13) A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítaniuk arra, hogy megtagadják ezen irányelv alkalmazását, ha a társaságban az egyesülés, a szétválás, a részleges szétválás, az eszközátruházás, a részesedéscsere vagy valamely SE, illetve SCE létesítő okirat szerinti székhelye áthelyezésének célja az adó kijátszása vagy elkerülése, vagy azt eredményezi, hogy a társaság, akár részt vesz a műveletben, akár nem, nem teljesíti tovább a munkavállalóknak a társaság szerveiben való képviseletéhez szükséges feltételeket. (14) Ezen irányelv egyik célja, hogy megszüntesse a belső piac működésének akadályait, mint például a kettős adóztatást. Amennyiben ez a célkitűzés az ezen irányelv rendelkezései révén nem valósítható meg teljes mértékben, a tagállamoknak meg kell hozniuk az e célkitűzés megvalósításához szükséges intézkedéseket. (15) Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében szereplő irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, mivel: ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:







I.

FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Ezt az irányelvet valamennyi tagállamnak alkalmaznia kell a következőkre:

a) azon egyesülések, szétválások, részleges szétválások, eszközátruházások és részesedéscserék, amelyekben két vagy több tagállam társaságai érintettek;

b) az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletben ( 5 ) meghatározott valamely európai részvénytársaság (Societas Europaea vagy SE) és az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendeletben ( 6 ) meghatározott valamely európai szövetkezet (SCE) létesítő okirat szerinti székhelyének egyik tagállamból egy másik tagállamba történő áthelyezésére.

2. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

a) „egyesülés” : olyan művelet, amivel: i. egy vagy több, végelszámolással megszűnt társaság átadja az összes eszközét és forrását egy másik, meglévő társaság részére, a másik társaság tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak a saját tagjai (részvényesei) részére történő kibocsátásáért cserébe, és adott esetben a névérték vagy – névérték hiánya esetén – a könyv szerinti érték 10 %-át meg nem haladó készpénz kifizetéséért; ii. két vagy több, végelszámolással megszűnt társaság az összes eszközeit és forrásait egy másik, általuk létrehozott társaság részére, az új társaság tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak a tagjai (részvényesei) részére történő kibocsátásáért cserébe, és adott esetben, a névérték vagy – névérték hiánya esetén – a könyv szerinti érték 10 %-át meg nem haladó készpénz kifizetéséért; iii. egy végelszámolással megszűnt társaság átadja az összes eszközét és forrását a tőkéjét megtestesítő összes értékpapírt birtokló társaság részére;

b) „szétválás” : azon művelet, amellyel egy végelszámolással megszűnt társaság átadja az összes eszközét és forrását két vagy több meglévő vagy új társaság részére az eszközöket és a forrásokat átvevő társaságok tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak a saját tagjai (részvényesei) részére arányosan történő kibocsátásáért cserébe, és adott esetben a névérték vagy – névérték hiánya esetén – a könyv szerinti érték 10 %-át meg nem haladó készpénz kifizetéséért;

c) „részleges szétválás” : az a művelet, amellyel egy társaság, anélkül hogy megszűnne, átadja egy vagy több tevékenységi ágazatát – de legalább egy tevékenységi ágazatot az átadó társaságnál hagyva – egy vagy több meglévő vagy új társaság részére, az eszközöket és a forrásokat átvevő társaságok tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak a saját tagjai (részvényesei) részére arányosan történő kibocsátásáért, és adott esetben az említett értékpapírok névértéke – vagy névérték hiányában a könyv szerinti érték – 10 %-át meg nem haladó készpénz kifizetéséért cserébe;

d) „eszközátruházás” : azon művelet, amellyel egy társaság megszűnés nélkül az összes, illetve egy vagy több tevékenységi ágát átadja egy másik társaságnak, az átvevő társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírok átadásáért cserébe;

e) „részesedéscsere” : az a művelet, amellyel egy társaság egy másik társaságban a szavazati jogok többségét biztosító részesedést szerez, vagy – ha már ilyen többséggel rendelkezik – további részesedést szerez, és az utóbbi társaság tagjainak (részvényeseinek) értékpapírjaiért cserébe a saját jegyzett tőkéjét megtestesítő értékpapírokat bocsát ki, és adott esetben cserébe a kibocsátott értékpapírok névértéke – vagy névérték hiányában a könyv szerinti érték – 10 %-át meg nem haladó készpénzt fizet ki;

f) „átadó társaság” : azon társaság, amely eszközeit és forrásait, vagy az összes, illetve egy vagy több tevékenységi ágát átruházza;

g) „átvevő társaság” : azon társaság, amely átveszi az átadó társaság eszközeit és forrásait, vagy az összes, illetve egy vagy több tevékenységi ágát;

h) „megszerzett társaság” : azon társaság, amelyben értékpapírok cseréjének segítségével egy másik társaság részesedést szerez;

i) „megszerző társaság” : azon társaság, amely értékpapírok cseréjének segítségével részesedést szerez;

j) „tevékenységi ág” : a társaság egy olyan részlegének összes eszköze és forrása, amely szervezeti szempontból önálló egységet alkot, vagyis olyan szervezeti egységnek nevezhető, amely képes a saját eszközeivel működni;

k) „a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése” : az a művelet, amellyel egy SE vagy egy SCE, felszámolás vagy új jogi személy létrehozása nélkül áthelyezi a létesítő okirat szerinti székhelyét egyik tagállamból egy másik tagállamba.

3. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában „egy tagállam társasága”: bármely olyan társaság, amely:

a) az I. melléklet A. részében felsorolt formák egyikét veszi fel;

b) valamely tagállam adójoga szerint adózási szempontból illetőséggel rendelkezik e tagállamban, és a valamely harmadik országgal kötött, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény feltételei alapján adózási szempontból nem kell Közösségen kívüli illetőségűnek tekinteni; és

c) az I. melléklet B. részében felsorolt adók valamelyikének alanya, választási lehetőség vagy mentesség nélkül, vagy bármely olyan adónak alanya, amely ezen adók valamelyikét helyettesítheti.







II.

FEJEZET

AZ EGYESÜLÉSRE, A SZÉTVÁLÁSRA, A RÉSZLEGES SZÉTVÁLÁSRA, AZ ESZKÖZÁTRUHÁZÁSRA ÉS A RÉSZESEDÉSCSERÉRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

4. cikk

(1) Az egyesülés, szétválás vagy részleges szétválás nem eredményezheti a tőkenyereség olyan megadóztatását, amelyet az átadott eszközök és források valódi értéke és adózási célra szolgáló értéke közötti különbségre vonatkoztatva számították ki.

(2) E cikk alkalmazásában:

a) „adózási célra szolgáló érték” : azon érték, amelynek alapján adózási célra bármilyen nyereséget vagy veszteséget kiszámítottak volna az átadó társaság jövedelmére, nyereségére vagy tőkenyereségére vetítve, ha ezen eszközöket és forrásokat az egyesülés, szétválás vagy részleges szétválás időpontjában, de függetlenül az egyesüléstől, szétválástól vagy részleges szétválástól értékesítették volna;

b) „átadott eszközök és források” : az átadó társaság olyan eszközei és forrásai, amelyek az egyesülés, szétválás vagy részleges szétválás következtében az átvevő társaság állandó telephelyéhez ténylegesen kapcsolódnak az átadó társaság szerinti tagállamban, és amelyek részben szerepet játszanak az adózási célra számításba vett nyereségek és veszteségek létrehozásában.

(3) Amennyiben az (1) bekezdést alkalmazni kell és valamely tagállam a külföldi illetőséggel rendelkező átadó társaságot adózási szempontból átláthatónak ítéli az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott társaság létrejött, és következésképpen megadóztatja a tagokat (részvényeseket) az átadó társaság nyereségéből való részesedésük után, ahogyan és amikor ezek a nyereségek felmerülnek, akkor e tagállam nem adóztathatja az olyan jövedelmet, nyereséget vagy tőkenyereséget, amelynek mértékét az átadott eszközök és források reálértéke és adózási célra szolgáló értéke közötti különbségre vonatkoztatva számították ki.

(4) Az (1) és (3) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha az átvevő társaság az átadott eszközök és források vonatkozásában bármely új értékcsökkenést, illetve nyereséget vagy veszteséget azon szabályokkal összhangban számítja ki, amelyek az átadó társaságra vagy társaságokra vonatkoztak volna, ha az egyesülés, szétválás vagy részleges szétválás nem történt volna meg.

(5) Amennyiben az átadó társaság szerinti tagállam joga alapján az átvevő társaság jogosult arra, hogy az átadott eszközök és források vonatkozásában bármely új értékcsökkenést, illetve nyereséget vagy veszteséget a (4) bekezdésben megállapítottaktól eltérő alapon számítson ki, akkor az (1) bekezdést nem lehet azon eszközökre és a forrásokra alkalmazni, amelyek tekintetében a társaság ilyen választási lehetőséggel élt.

5. cikk

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy amennyiben az átadó társaság által képzett céltartalék és tartalék részben vagy teljes mértékben mentes az adó alól, és nem külföldi állandó telephelytől származik, az ilyen céltartalékot és tartalékot az átadó társaság szerinti tagállamban lévő átvevő társaság állandó telephelye ugyanazzal az adómentességgel vihesse át, ezáltal az átvevő társaság magára vállalja az átadó társaság jogait és kötelezettségeit.

6. cikk

Ha az 1. cikk a) pontjában említett műveletek az átadó társaság szerinti tagállamban lévő társaságok között jöttek létre, akkor abban a mértékben, amelyben az adott tagállam az átvevő társaság számára az átadó társaság adózási célból még ki nem merített veszteségeinek továbbvitelét lehetővé tevő rendelkezéseket alkalmazna, a tagállam e rendelkezéseket kiterjesztheti úgy, hogy azok az ilyen veszteségeknek az átvevő társaság e tagállam területén található állandó telephelye általi továbbvitelére is vonatkozzanak.

7. cikk

(1) Amennyiben az átvevő társaságnak részesedése van az átadó társaság tőkéjében, az átvevő társaság számára a részesedésének megszűnéséből eredő bármely nyereséget mentesíteni kell bármely adó alól.

(2) A tagállamok eltérhetnek az (1) bekezdésben foglaltaktól, amennyiben az átvevő társaság 15 %-nál kisebb részesedéssel rendelkezik az átadó társaság tőkéjében.

2009. január 1-jétől a részesedés minimális aránya 10 %.

8. cikk

(1) Egyesülés, szétválás vagy részesedéscsere esetén az átvevő vagy a megszerző társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírok átruházása az átadó vagy a megszerzett társaság tagjára (részvényesére) ez utóbbi társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírokért cserében, önmagában nem eredményezheti az említett tag (részvényes) jövedelmének, nyereségének vagy tőkenyereségének megadóztatását.

(2) Részleges szétválás esetén az átvevő társaság tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak az átadó társaság tagjára (részvényesére) történő átruházása önmagában nem indokolhatja az említett tag (részvényes) jövedelmének, nyereségének vagy tőkenyereségének megadóztatását.

(3) Amennyiben egy tagállam egy tagot (részvényest) adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott tag (részvényes) létrejött, és következésképpen megadóztatja a tagban (részvényesben) érdekeltséggel rendelkező személyeket a tag (részvényes) nyereségéből való részesedésük után, ahogyan és amikor ezek a nyereségek felmerülnek, akkor e tagállam nem adóztathatja meg az adott személyeknek az átvevő vagy a megszerző társaság tőkéjét megtestesítő értékpapíroknak a tagra (részvényesre) történő átruházásából származó jövedelmét, nyereségét vagy tőkenyereségét.

(4) Az (1) és (3) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha a tag (részvényes) az átvett értékpapírokhoz nem rendel magasabb adózási célra szolgáló értéket, mint amekkora a kicserélt értékpapírok értéke volt közvetlenül az egyesülés, szétválás vagy csere előtt.

(5) A (2) és (3) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha a tag (részvényes) az átvett és az átadó társaságnál tartott értékpapírok összegéhez nem rendel magasabb adózási célra szolgáló értéket, mint amekkora az átadó társaságnál tartott értékpapírok értéke volt közvetlenül a részleges szétválás előtt.

(6) Az (1), (2) és (3) bekezdés alkalmazása nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy az átvett értékpapírok későbbi átruházásából származó nyereséget ugyanúgy megadóztassák, mint a megszerzés előtt meglévő értékpapírok átruházásából származó nyereséget.

(7) E cikk alkalmazásában az „adózási célra szolgáló érték” az az érték, amelynek alapján bármely nyereséget vagy veszteséget a társaság tagjának (részvényesének) jövedelmére, nyereségére vagy tőkenyereségére vonatkozóan adózás céljára számítanának ki.

(8) Amennyiben a tag (részvényes) az illetősége szerinti tagállam joga alapján választhat olyan adóeljárást, amely különbözik a (4) és (5) bekezdésben megállapítottaktól, akkor az (1), (2) és (3) bekezdést nem lehet alkalmazni azon értékpapírokra, amelyek tekintetében ilyen választási lehetőséggel élt.

(9) Az (1), (2) és (3) bekezdés nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a tagok (részvényesek) megadóztatásakor számításba vegyenek az egyesüléssel, szétválással, részleges szétválással vagy részvénycserével kapcsolatos bármilyen készpénzfizetést.

9. cikk

A 4., 5. és 6. cikket alkalmazni kell az eszközátruházásokra.







III.

FEJEZET

AZ ÁLLANDÓ TELEPHELY ÁTADÁSÁNAK KÜLÖNLEGES ESETE

10. cikk

(1) Ha az egyesülés, szétválás, részleges szétválás vagy eszközátruházás során az átadott eszközök magukban foglalják az átadó társaság azon állandó telephelyét, amely nem az átadó társaság szerinti tagállamban helyezkedik el, akkor az átadó társaság szerinti tagállam lemond arról a jogáról, hogy megadóztassa az említett állandó telephelyet.

Az átadó társaság szerinti tagállam visszapótolhatja az említett társaság adóköteles nyereségébe az állandó telephely azon veszteségeit, amelyeket adott esetben korábban beszámíthattak volna az e tagállamban lévő társaság adóköteles nyereségébe, és amelyeket még nem számítottak be.

Azon tagállam, amelyben az állandó telephely található, valamint az átvevő társaság szerinti tagállam ezen irányelv rendelkezéseit úgy alkalmazza az ilyen átruházásokra, mintha az a tagállam lenne az átadó társaság szerinti tagállam, ahol az állandó telephely található.

Ezt a bekezdést abban az esetben is alkalmazni kell, ha az állandó telephely ugyanazon tagállamban található, mint amelyben az átvevő társaság illetőséggel rendelkezik.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben az átadó társaság szerinti tagállam a teljes körű adókötelezettség rendszerét alkalmazza, akkor e tagállamnak joga van megadóztatni az állandó telephely egyesülésből, szétválásból, részleges szétválásból vagy eszközátruházásból származó nyereségét vagy tőkenyereségét, feltéve, hogy mentességet ad azon adóra, amelyet ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása nélkül e nyereségekre vagy tőkenyereségekre az állandó telephely elhelyezkedése szerinti tagállamban felszámítottak volna, ugyanolyan módon és ugyanolyan összegben, mint ahogyan és amilyen összegben az adott tagállam a társaságot megadóztatta volna, ha az adót ténylegesen ráterheli, és az befizetésre kerül.







IV.

FEJEZET

AZ ÁTLÁTHATÓ JOGALANYOK KÜLÖNLEGES ESETE

11. cikk

(1) Amennyiben valamely tagállam egy külföldi illetőséggel rendelkező átadó vagy megszerzett társaságot adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott társaság létrejött, joga van nem alkalmazni ezen irányelv rendelkezéseit a társaság közvetlen vagy közvetett tagjának (részvényesének) a társaság jövedelme, nyeresége vagy tőkenyeresége tekintetében történő adóztatásakor.

(2) Az (1) bekezdésben említett jogot gyakorló tagállam mentességet adhat azon adó tekintetében, amely ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása nélkül az adózási szempontból átlátható társaságot terhelte volna jövedelme, nyeresége vagy tőkenyeresége tekintetében, ugyanolyan módon és ugyanolyan összegben, mint ahogyan és amilyen összegben e tagállam a társaságot megadóztatta volna, ha az adót ténylegesen ráterheli és az befizetésre kerül.

(3) Amennyiben valamely tagállam egy külföldi illetőséggel rendelkező átvevő vagy megszerző társaságot adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott társaság létrejött, joga van nem alkalmazni a 8. cikk (1), (2) és (3) bekezdését.

(4) Amennyiben valamely tagállam egy külföldi illetőséggel rendelkező átvevő társaságot adózási szempontból átláthatónak ítél az azon jogból fakadó jogi sajátosságairól alkotott értékelése alapján, amely szerint az adott társaság létrejött, akkor az e tagállam annak bármely közvetlen vagy közvetett tagja (részvényese) tekintetében adózási szempontból ugyanolyan bánásmódot alkalmazhat, mint amilyet akkor alkalmazna, ha az átvevő társaság az e tagállamban illetőséggel rendelkezne.







V.

FEJEZET

AZ SE VAGY AZ SCE LÉTESÍTŐ OKIRAT SZERINTI SZÉKHELYÉNEK ÁTHELYEZÉSÉRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

12. cikk

(1) Amennyiben

a) valamely SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyét egyik tagállamból a másikba helyezi át; vagy

b) létesítő okirat szerinti székhelyének egyik tagállamból egy másikba történő áthelyezésével kapcsolatban egy, az előbbi tagállamban illetőséggel rendelkező SE vagy SCE már nem rendelkezik illetőséggel e tagállamban, és a továbbiakban egy másik tagállamban rendelkezik illetőséggel,

akkor a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése vagy az illetőség megszűnése abban a tagállamban, ahonnan az adott létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, nem eredményezheti az SE vagy SCE olyan eszközeiből és forrásaiból származó tőkenyereségeinek a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően kiszámított megadóztatását, amelyek ennek következtében továbbra is ténylegesen kapcsolódnak az SE vagy SCE valamely állandó telephelyéhez abban a tagállamban, amelyből a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, és amelyek szerepet játszanak az adózási célra számításba vett nyereségek és veszteségek létrehozásában.

(2) Az (1) bekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha az SE vagy SCE az adott állandó telephelyhez továbbra is ténylegesen kapcsolódó eszközök és források vonatkozásában új értékcsökkenést és bármely nyereséget vagy veszteséget úgy számol el, mintha a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezésére nem került volna sor, vagy nem szűnt volna meg az SE vagy SCE eszerinti illetősége az adózás szempontjából.

(3) Abban az esetben, ha azon tagállam joga alapján, ahonnan a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, az SE vagy SCE jogosult arra, hogy az e tagállamban fennmaradó eszközök és források vonatkozásában bármilyen új értékcsökkenést, illetve nyereséget vagy veszteséget a (2) bekezdésben megállapítottaktól eltérő alapon számítson ki, akkor az (1) bekezdést nem lehet azon eszközökre és forrásokra alkalmazni, amelyek tekintetében a társaság ilyen választási lehetőséggel élt.

13. cikk

(1) Amennyiben

a) valamely SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyét egyik tagállamból a másikba helyezi át; vagy

b) létesítő okirat szerinti székhelyének egyik tagállamból egy másikba történő áthelyezésével kapcsolatban egy, az előbbi tagállamban illetőséggel rendelkező SE vagy SCE már nem rendelkezik illetőséggel e tagállamban, és a továbbiakban egy másik tagállamban rendelkezik illetőséggel,

akkor a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy amennyiben az SE vagy SCE által a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezését megelőzően képzett céltartalék és tartalék részben vagy teljes mértékben mentes az adó alól, és nem külföldi állandó telephelytől származik, az SE-nek vagy SCE-nek az azon tagállamban elhelyezkedő állandó telephelye, amelyből a létesítő okirat szerinti székhelyet áthelyezték, az ilyen céltartalékot vagy tartalékot ugyanazzal az adómentességgel vihesse át.

(2) Olyan mértékben, amennyiben egy, a létesítő okirat szerinti székhelyét valamely tagállam területén belül áthelyező társaság továbbvihetné vagy visszakönyvelhetné az olyan veszteségeket, amelyeket adó céljából még nem használtak fel, e tagállam engedélyezi a területén elhelyezkedő és a létesítő okirat szerinti székhelyét áthelyező SE vagy SCE állandó telephelye számára az SE vagy SCE azon veszteségeinek továbbvitelét, amelyeket adó céljából még nem használtak fel, feltéve, hogy a veszteségek továbbvitele vagy visszakönyvelése hasonló körülmények között egy olyan társaságnak is módjában állt volna, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye továbbra is e tagállamban helyezkedik el, vagy amely továbbra is e tagállamban rendelkezik adózási szempontból illetőséggel.

14. cikk

(1) Valamely SE vagy SCE létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése önmagában nem eredményezheti a tagok (részvényesek) jövedelmének, nyereségének vagy tőkenyereségének bármely megadóztatását.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazása nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy megadóztassák a létesítő okirat szerinti székhelyét áthelyező SE vagy SCE tőkéjét megtestesítő értékpapírok későbbi átruházásából származó nyereséget.







VI.

FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

15. cikk

(1) A tagállamok a 4–14. cikk rendelkezéseinek vagy ezek bármely részének az alkalmazását visszautasíthatják, vagy megvonhatják az azokból származó előnyöket, ha úgy tűnik, hogy az 1. cikkben említett valamely művelet:

a) alapvető célkitűzése vagy alapvető célkitűzéseinek egyike az adó kijátszása vagy az adó elkerülése; azon tény, hogy a műveletet nem olyan valós üzleti okból hajtják végre, mint amilyen a műveletben részt vevő társaságok tevékenységeinek az átszervezése vagy ésszerűsítése, arra a feltételezésre adhat okot, hogy a művelet alapvető célkitűzése vagy alapvető célkitűzéseinek egyike az adó kijátszása vagy az adó elkerülése;

b) eredménye, hogy a társaság, akár részt vesz a műveletben, akár nem, már nem teljesíti azon feltételeket, amelyek a munkavállalóknak a társaság szerveiben való képviseletéhez szükségesek azon megállapodásokkal összhangban, amelyek a műveletet megelőzően hatályban voltak.

(2) Az (1) bekezdés b) pontját addig és olyan mértékben kell alkalmazni, amíg és amilyen mértékben ezen irányelv hatálya alá tartozó társaságokra nincs semmilyen alkalmazható közösségi jogi előírás, amely egyenértékű szabályokat tartalmazna a munkavállalóknak a társaság szerveiben való képviseletére.

16. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti jogszabályaik azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

17. cikk

A II. melléklet A. részében felsorolt aktusokkal módosított 90/434/EGK irányelv hatályát veszti, a II. melléklet B. részében szereplő irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni a III. mellékletben található megfelelési táblázatnak megfelelően.

18. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

19. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.









I. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A 3. CIKK a) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÁRSASÁGOK JEGYZÉKE

a) A 2157/2001/EK rendelet és az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv ( 7 ) alapján alapított társaságok (SE), valamint az 1435/2003/EK rendelet és az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelv ( 8 ) alapján alapított szövetkezetek (SCE);

b) a belga jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „société anonyme”/„naamloze vennootschap”, „société en commandite par actions”/„commanditaire vennootschap op aandelen”, „société privée à responsabilité limitée”/„besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”„société coopérative à responsabilité limitée”/„coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, „société coopérative à responsabilité illimitée”/„coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid”, „société en nom collectif”/„vennootschap onder firma”, „société en commandite simple”/„gewone commanditaire vennootschap” és azok a közvállalkozások, amelyek a fenti jogi formák egyikét fogadták el, és a belga jog alapján alapított más társaságok, amelyek a belga társasági adó alá tartoznak;

c) a bolgár jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „събирателното дружество”, „командитното дружество”, „дружеството с ограничена отговорност”, „акционерното дружество”, „командитното дружество с акции”, „кооперации”, „кооперативни съюзи” és a „държавни предприятия”, amelyeket a bolgár jog szerint alapítottak, és amelyek kereskedelmi tevékenységet folytatnak;

d) a cseh jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „akciová společnost” és a „společnost s ručením omezeným”;

e) a dán jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „aktieselskab” és „anpartsselskab”, valamint a társaságiadó-törvény alapján adóköteles más társaságok, amennyiben adóköteles jövedelmüket az „aktieselskaber” tekintetében alkalmazandó általános adójogi szabályok alapján számítják ki és adóztatják;

f) a német jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „Aktiengesellschaft”, „Kommanditgesellschaft auf Aktien”, „Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, „Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft”, „Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts” és más, a német jog alapján alapított, a német társasági adó alá tartozó társaságok;

g) az észt jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „täisühing”, „usaldusühing”, „osaühing”, „aktsiaselts” és a „tulundusühistu”;

h) az ír jog szerint bejegyzett vagy működő társaságok, az Industrial and Provident Societies Acts alapján bejegyzett intézmények, a Building Societies Acts alapján bejegyzett lakástakarékpénztárak és a Trustee Savings Banks Act, 1989. értelmében vett takarékbankok;

i) a görög jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „ανώνυμη εταιρεία” és a „εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)”;

j) a spanyol jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „sociedad anónima”, „sociedad comanditaria por acciones”, „sociedad de responsabilidad limitada” és azok a közjogi szervezetek, amelyek a magánjog alapján működnek;

k) a francia jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „société anonyme”, „société en commandite par actions”, „société à responsabilité limitée”, „sociétés par actions simplifiées”, „sociétés d’assurances mutuelles”, „caisses d’épargne et de prévoyance”, „sociétés civiles” amelyek automatikusan a társasági adó alá tartoznak, „coopératives”, „unions de coopératives”, ipari és kereskedelmi közintézmények és közvállalkozások és más, a francia jog alapján alapított, a francia társasági adó alá tartozó társaságok;

l) az olasz jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „società per azioni”, „società in accomandita per azioni”, „società a responsabilità limitata”, „società cooperative”, „società di mutua assicurazione”, valamint az olyan köz- és magánjogi személyek, amelyek teljes mértékben vagy elsődlegesen kereskedelmi tevékenységeket folytatnak;

m) a ciprusi jog szerint: a jövedelemadó-jogszabályokban meghatározott társaságok („εταιρείες”);

n) a lett jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „akciju sabiedrība” és a „sabiedrība ar ierobežotu atbildību”;

o) a litván jog szerint alapított társaságok;

p) a luxemburgi jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „société anonyme”, „société en commandite par actions”, „société à responsabilité limitée”, „société coopérative”, „société coopérative organisée comme une société anonyme”, „association d’assurances mutuelles”, „association d’épargne-pension”, „entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’État, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public” és más, a luxemburgi jog alapján alapított, a luxemburgi társasági adó alá tartozó társaságok;

q) a magyar jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „közkereseti társaság”, „betéti társaság”, „közös vállalat”, „korlátolt felelősségű társaság”, „részvénytársaság”, „egyesülés”, „közhasznú társaság” és a „szövetkezet”;

r) a máltai jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „Kumpaniji ta’ Responsabilita Limitata” és a „Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet”;

s) a holland jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „naamloze vennootschap”, „besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, „open commanditaire vennootschap”, „coöperatie”, „onderlinge waarborgmaatschappij”, „Fonds voor gemene rekening”, „vereniging op coöperatieve grondslag” és „vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt” és más, a holland jog alapján alapított, a holland társasági adó alá tartozó társaságok;

t) az osztrák jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „Aktiengesellschaft”, „Gesellschaft mit beschränkter Haftung” és az „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”;

u) a lengyel jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „spółka akcyjna” és a „spółka z ograniczoną odpowiedzialnością”;

v) a portugál jog szerint alapított kereskedelmi társaságok vagy kereskedelmi formával rendelkező polgárjogi társaságok, valamint kereskedelmi vagy ipari tevékenységet folytató egyéb jogi személyek;

w) a román jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „societăți pe acțiuni”, „societăți în comandită pe acțiuni” és a „societăți cu răspundere limitată”;

x) a szlovén jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „delniška družba”, „komanditna družba” és a „družba z omejeno odgovornostjo”;

y) a szlovák jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „akciová spoločnosť ”, „spoločnosť s ručením obmedzeným”, „komanditná spoločnosť”;

z) a finn jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „osakeyhtiö”/„aktiebolag”, „osuuskunta”/„andelslag”, „säästöpankki”/„sparbank” és „vakuutusyhtiö”/„försäkringsbolag”;

aa) a svéd jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „aktiebolag”, „bankaktiebolag”, „försäkringsaktiebolag”, „ekonomiska föreningar”, „sparbanker” és az „ömsesidiga försäkringsbolag”;

ab) az Egyesült Királyság joga szerint alapított társaságok;

▼M1

ka) a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „dioničko društvo”, „društvo s ograničenom odgovornošću”, és más, a horvát jog szerint létrehozott, a horvát nyereségadó hatálya alá tartozó társaságok.

▼B

B. RÉSZ

A 3. CIKK c) PONTJÁBAN EMLÍTETT ADÓK JEGYZÉKE

— Belgiumban: impôt des sociétés/vennootschapsbelasting,

— Bulgáriában: корпоративен данък,

— a Cseh Köztársaságban: daň z příjmů právnických osob,

— Dániában: selskabsskat,

— A Németországi Szövetségi Köztársaságban: Körperschaftssteuer,

— Észtországban: tulumaks,

— Írországban: corporation tax,

— Görögországban: φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων κερδοκοπικού χαρακτήρα,

— Spanyolországban: impuesto sobre sociedades,

— Franciaországban: impôt sur les sociétés,

▼M1

— Horvátországban: porez na dobit,

▼B

— Olaszországban: imposta sul reddito delle società,

— Cipruson: φόρος εισοδήματος,

— Lettországban: uzņēmumu ienākuma nodoklis,

— Litvániában: pelno mokestis,

— Luxemburgban: impôt sur le revenu des collectivités,

— Magyarországon: társasági adó,

— Máltán: taxxa fuq l-income,

— Hollandiában: vennootschapsbelasting,

— Ausztriában: Körperschaftssteuer,

— Lengyelországban: podatek dochodowy od osób prawnych,

— Portugáliában: imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas,

— Romániában: impozit pe profit,

— Szlovéniában: davek od dobička pravnih oseb,

— Szlovákiában: daň z príjmov právnických osôb,

— Finnországban: yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund,

— Svédországban: statlig inkomstskatt,

— Az Egyesült Királyságban: corporation tax.









II. MELLÉKLET

A. RÉSZ







A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak listája (lásd a 17. cikket) A Tanács 90/434/EGK irányelve (HL L 225., 1990.8.20., 1. o.) A 1994. évi csatlakozási okmány I. mellékletének XI.B.I.2. pontja (HL C 241., 1994.8.29., 196. o.) A 2003. évi csatlakozási okmány II. mellékletének 9.7. pontja (HL L 236., 2003.9.23., 559. o.) A Tanács 2005/19/EK irányelve (HL L 58., 2005.3.4., 19. o.) A Tanács 2006/98/EK irányelve (HL L 363., 2006.12.20., 129. o.) Kizárólag a melléklet 6. pontja

B. RÉSZ







A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája (lásd a 17. cikket) Irányelv Az átültetés határideje Az alkalmazás napja 90/434/EGK 1992. január 1. 1993. január 1. (1) 2005/19/EK 2006. január 1. (2) 2007. január 1. (3) — 2006/98/EK 2007. január 1. — (1) Kizárólag a Portugál Köztársaságra alkalmazandó. (2) Az irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett rendelkezések vonatkozásában. (3) Az irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében említett rendelkezések vonatkozásában.









III. MELLÉKLET







Megfelelési táblázat A 90/434/EGK irányelv Ez az irányelv 1. cikk 1. cikk 2. cikk, a) pont, első francia bekezdés 2. cikk, a) pont, i. alpont 2. cikk, a) pont, második francia bekezdés 2. cikk, a) pont, ii. alpont 2. cikk, a) pont, harmadik francia bekezdés 2. cikk, a) pont, iii. alpont 2. cikk, b) pont 2. cikk, b) pont 2. cikk, ba) pont 2. cikk, c) pont 2. cikk, c) pont 2. cikk, d) pont 2. cikk, d) pont 2. cikk, e) pont 2. cikk, e) pont 2. cikk, f) pont 2. cikk, f) pont 2. cikk, g) pont 2. cikk, g) pont 2. cikk, h) pont 2. cikk, h) pont 2. cikk, i) pont 2. cikk, i) pont 2. cikk, j) pont 2. cikk, j) pont 2. cikk, k) pont 3. cikk, a) pont 3. cikk, a) pont 3. cikk, b) pont 3. cikk, b) pont 3. cikk, c) pont, az első bekezdés bevezető mondata és második bekezdés 3. cikk, c) pont 3. cikk, c) pont, első bekezdés, az elsőtől a huszonhetedikig terjedő francia bekezdés I. melléklet, B. rész 4. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés 4. cikk, (1) bekezdés 4. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés 4. cikk, (2) bekezdés 4. cikk, (2) bekezdés 4. cikk, (3) bekezdés 4. cikk, (3) bekezdés 4. cikk, (4) bekezdés 4. cikk, (4) bekezdés 4. cikk, (5) bekezdés 5. és 6. cikk 5. és 6. cikk 7. cikk, (1) bekezdés 7. cikk, (1) bekezdés 7. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés 7. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés 7. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés, első mondat — 7. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés, második mondat 7. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés 8., 9., és 10. cikk 8., 9. és 10. cikk 10a. cikk 11. cikk 10b. cikk 12. cikk 11c. cikk 13. cikk 11d. cikk 14. cikk 11. cikk 15. cikk 12. cikk (1) bekezdés — 12. cikk (2) bekezdés — 12. cikk (3) bekezdés 16. cikk — 17. cikk — 18. cikk 13. cikk 19. cikk Melléklet I. melléklet, A. rész — II. melléklet — III. melléklet