01994A0103(01) — HU — 23.08.2018 — 015.002

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:





Helyesbítette:







(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.









▼B

MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGRŐL ( 3 )

TARTALOMJEGYZÉK PREAMBULUM I. RÉSZ CÉLOK ÉS ALAPELVEK II. RÉSZ AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA 1. fejezet Alapelvek 2. fejezet Mezőgazdasági és halászati termékek. 3. fejezet Együttműködés a vámügyek és a kereskedelmi könnyítések terén 4. fejezet Az áruk szabad mozgására vonatkozó egyéb szabályok. 5. fejezet Szén- és acélipari termékek III. RÉSZ A SZEMÉLYEK, A SZOLGÁLTATÁSOK ÉS A TŐKE SZABAD MOZGÁSA. 1. fejezet Munkavállalók és önálló vállalkozók 2. fejezet Letelepedési jog 3. fejezet Szolgáltatások 4. fejezet Tőkeműveletek 5. fejezet Együttműködés a gazdaság- és monetáris politika terén 6. fejezet Közlekedés IV. RÉSZ A VERSENYRE VONATKOZÓ ÉS EGYÉB KÖZÖS SZABÁLYOK 1. fejezet Vállalkozásokra vonatkozó szabályok 2. fejezet Állami támogatások 3. fejezet Egyéb közös szabályok V. RÉSZ A NÉGY SZABADSÁGRA VONATKOZÓ HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK 1. fejezet Szociálpolitika 2. fejezet Fogyasztóvédelem 3. fejezet Környezet 4. fejezet Statisztika 5. fejezet Vállalati jog VI. RÉSZ EGYÜTTMŰKÖDÉS A NÉGY SZABADSÁGON KÍVÜL VII. RÉSZ INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK 1. fejezet A társulás struktúrája 2. fejezet Döntéshozatali eljárás 3. fejezet Egységesség, felügyeleti eljárás és vitarendezés 4. fejezet Védintézkedések VIII. RÉSZ FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS IX. RÉSZ ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK JEGYZŐKÖNYVEK MELLÉKLETEK. ZÁRÓOKMÁNY







PREAMBULUM ▼M187 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ▼M268 A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG, ▼M187 AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A ►M268 MAGYARORSZÁG ◄ , A ►M268 MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG ◄ , A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, valamint IZLAND, A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG, A NORVÉG KIRÁLYSÁG, ▼B MEGGYŐZŐDVE arról, hogy egy Európai Gazdasági Térség hozzájárul a békén, demokrácián és emberi jogokon nyugvó Európa megteremtéséhez; ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE az Európai Közösség, annak tagállamai és az EFTA-államok közötti, a szomszédságon, a hagyományos közös értékeken és az európai identitáson alapuló kiváltságos kapcsolat számára biztosított kiemelt elsőbbséget; AZZAL AZ ELTÖKÉLT SZÁNDÉKKAL, hogy a piacgazdaságra alapozva hozzájáruljanak a világméretű kereskedelmi liberalizációhoz és együttműködéshez, különösen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetről szóló egyezmény rendelkezéseivel összhangban; FIGYELEMMEL arra a célkitűzésre, hogy egy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló, az ezek – többek között bíróság előtti – érvényesítéséhez szükséges megfelelő eszközöket biztosító dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térséget hozzanak létre, amelynek megvalósítására az egyenlőség és a viszonosság, továbbá a Szerződő Felek számára biztosított előnyök, jogok és az őket terhelő kötelezettségek átfogó egyensúlya alapján kerül sor; AZZAL AZ ELTÖKÉLT SZÁNDÉKKAL, hogy gondoskodjanak az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgásának a lehető legteljesebb mértékű megvalósításáról az egész Európai Gazdasági Térségen belül, valamint a megerősített és szélesebb körű együttműködésről a kísérő és a horizontális politikák terén; AZZAL A CÉLLAL, hogy előmozdítsák az Európai Gazdasági Térség harmonikus fejlődését, és meggyőződve annak szükségességéről, hogy e megállapodás alkalmazása útján hozzájáruljanak a régiók közötti gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentéséhez; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy hozzájáruljanak az Európai Parlament és az EFTA-államok parlamentjeinek tagjai közti, valamint az Európai Közösségben és az EFTA-államokban a szociális partnerek közti együttműködés megerősítéséhez; MEGGYŐZŐDVE arról a fontos szerepről, amit az egyén fog játszani az Európai Gazdasági Térségben az e megállapodás által ráruházott jogok gyakorlása és e jogok bíróság előtti érvényesítése során; AZZAL AZ ELTÖKÉLT SZÁNDÉKKAL, hogy óvják, védjék és javítsák a környezet minőségét, továbbá biztosítsák a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű kiaknázását, különösen a fenntartható fejlődés elve, valamint az elővigyázatosság és a megelőzés elve alapján; AZZAL AZ ELTÖKÉLT SZÁNDÉKKAL, hogy a szabályok későbbi kidolgozása során az egészség, a biztonság és a környezet, mint alapértékek, magas szintű védelemben részesüljenek; TUDOMÁSUL VÉVE a szociális dimenzió fejlesztésének jelentőségét – beleértve a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódot – az Európai Gazdasági Térségben, és azzal az óhajjal, hogy a gazdasági és társadalmi haladást biztosítsák, és hozzájáruljanak a teljes foglalkoztatottság feltételeinek, a magasabb életszínvonalnak és a jobb munkakörülményeknek a megteremtéséhez az Európai Gazdasági Térségen belül; AZZAL AZ ELTÖKÉLT SZÁNDÉKKAL, hogy magas szintű fogyasztóvédelemre törekedve védjék a fogyasztók érdekeit és megerősítsék pozíciójukat a piacon; ELKÖTELEZVE az európai ipar tudományos és technológiai bázisának megerősítésére és nemzetközi szinten versenyképesebbé tételének ösztönzésére irányuló közös célok iránt; FIGYELEMBE VÉVE, hogy ennek a megállapodásnak a megkötése semmilyen módon nem érinti az EFTA-államok Európai Közösségekhez való csatlakozásának lehetőségét; MIVEL a Szerződő Felek célja az, hogy a bíróságok függetlenségének tiszteletben tartása mellett elérjék és megőrizzék az egységes értelmezést és alkalmazást e megállapodás, valamint a közösségi joganyag olyan rendelkezései tekintetében, amelyeknek a lényeges tartalma bekerült ebbe a megállapodásba, továbbá, hogy a négy szabadság, valamint a versenyfeltételek tekintetében az egyének és a gazdasági szereplők egyenlő bánásmódban részesüljenek; MIVEL az ebben a megállapodásban foglalt rendelkezésekre és a nemzetközi közjog által rögzített korlátozásokra is figyelemmel, ez a megállapodás a Szerződő Feleknek nem korlátozza sem a döntéshozatali autonómiáját, sem a szerződéskötési jogát; ELHATÁROZTÁK, hogy megkötik a következő megállapodást:







I. RÉSZ

CÉLOK ÉS ALAPELVEK

1. cikk

(1) Ennek a társulási megállapodásnak az a célja, hogy előmozdítsa a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősödését és az azonos szabályok betartását, egy homogén Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: „EGT”) létrehozása érdekében.

(2) Az (1) bekezdésben kitűzött célok megvalósítása érdekében a társulás az ebben a megállapodásban foglalt rendelkezéseknek megfelelően magában foglalja: a) az áruk szabad mozgását; b) a személyek szabad mozgását; c) a szolgáltatásnyújtás szabadságát; d) a tőke szabad mozgását; e) egy olyan rendszer létrehozását, amely biztosítja, hogy a verseny ne torzuljon el, és szabályait mindenki egyaránt betartsa; továbbá f) a szorosabb együttműködést más területeken, például a kutatás és fejlesztés, a környezetvédelem, az oktatás és a szociálpolitika terén.

2. cikk

E megállapodás alkalmazásában:

a) a „megállapodás” kifejezés a fő megállapodást, jegyzőkönyveit és mellékleteit, valamint az azokban hivatkozott jogi aktusokat jelenti;

(b) ►M135 the term ‘EFTA States’ means the ►M187 ————— ◄ Iceland, the Principality of Liechtenstein and the Kingdom of Norway; ◄

c) a „Szerződő Felek” kifejezés az Európai Közösség és az EK-tagállamok tekintetében a Közösséget és az EK-tagállamokat együttesen, illetve a Közösséget magát vagy az EK-tagállamokat jelenti. E kifejezés jelentését minden egyes esetben az e megállapodás vonatkozó rendelkezései és a Közösségnek, illetve az EK-tagállamoknak az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésből és az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésből következő hatáskörei határozzák meg;

▼M135

d) the term ‘Act of Accession of 16 April 2003’ shall mean the Act concerning the conditions of Accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic and the adjustments to the Treaties on which the European Union is founded, adopted in Athens on 16 April 2003;

▼M187

e) a 2005. április 25-i csatlakozási okmány: a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló, 2005. április 25-én Luxembourgban elfogadott okmány;

▼M268 —————

▼M268

f) a 2011. december 9-i csatlakozási okmány: a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló, 2011. december 9-én Brüsszelben aláírt okmány.

▼B

3. cikk

A Szerződő Felek minden megfelelő általános és különös intézkedést meghoznak azért, hogy biztosítsák az ebből a megállapodásból eredő kötelezettségek teljesülését.

Tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e megállapodás céljainak megvalósulását.

A Szerződő Felek emellett elősegítik az együttműködést ennek a megállapodásnak a keretein belül.

4. cikk

E megállapodás alkalmazási körében és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, tilos az állampolgárság alapján történő bármely megkülönböztetés.

5. cikk

Bármelyik Szerződő Fél bármikor az EGT-Vegyesbizottsághoz vagy az EGT-Tanácshoz fordulhat fontos ügyekben, a 92. cikk (2) bekezdésében, illetve a 89. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

6. cikk

A joggyakorlat jövőbeni fejleményeinek sérelme nélkül e megállapodás rendelkezéseit, amennyiben a lényeget illetően megegyeznek az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés, valamint az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés megfelelő szabályaival, továbbá az említett két szerződés alapján elfogadott jogi aktusokkal, végrehajtásuk és alkalmazásuk során az Európai Közösségek Bírósága által az e megállapodás aláírásának időpontja előtt hozott vonatkozó határozatoknak megfelelően kell értelmezni.

7. cikk

A megállapodás mellékleteiben vagy az EGT-Vegyesbizottság határozataiban hivatkozott vagy azokban megtalálható jogi aktusok a Szerződő Felekre nézve kötelező erejűek és a belső jog részét képezik, vagy a belső jogba át kell ültetni azokat, az alábbiak szerint:

a) egy jogi aktust, amely megfelel valamely EGK-rendeletnek, a Szerződő Felek mint ilyet, a belső jog részévé tesznek;

b) egy jogi aktus, amely megfelel valamely EGK-irányelvnek, a Szerződő Felek hatóságaira bízza, hogy megválasszák a végrehajtás formáját és módját.







II. RÉSZ

AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA







1. FEJEZET

ALAPELVEK

8. cikk

(1) Az áruk szabad mozgása a Szerződő Felek között az ebben a megállapodásban foglalt rendelkezéseknek megfelelően valósul meg.

(2) Eltérő rendelkezés hiányában a 10–15., 19., 20. és 25–27. cikkek rendelkezéseit csak a Szerződő Felek országaiból származó termékekre kell alkalmazni.

(3) Eltérő rendelkezés hiányában e megállapodás rendelkezéseit csak a következőkre kell alkalmazni: a) a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer 25–97. fejezete alá besorolt termékek, a 2. jegyzőkönyvben felsorolt termékek kivételével; b) a 3. jegyzőkönyvben meghatározott termékek, figyelemmel a jegyzőkönyvben rögzített különös rendelkezésekre is.

9. cikk

(1) A származási szabályokat a 4. jegyzőkönyv részletezi. A származási szabályok nem sértenek semmiféle olyan nemzetközi kötelezettséget, amelyet a Szerződő Felek az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény keretében vállaltak vagy vállalni fognak.

(2) Az ebben a megállapodásban elért eredmények továbbfejlesztése tekintetében a Szerződő Felek folytatják erőfeszítéseiket, hogy a származási szabályok minden vonatkozásban tovább tökéletesedjenek és egyszerűsödjenek, és a vámügyekben folytatott együttműködés elmélyüljön.

(3) Az első felülvizsgálatra az 1993-as esztendő végéig sor kerül. A további felülvizsgálatokat kétéves időközönként fogják tartani. A Szerződő Felek vállalják, hogy e felülvizsgálatok alapján döntenek a szükséges intézkedéseknek a megállapodásba kerüléséről.

10. cikk

A Szerződő Felek között tilos bármilyen behozatali vagy kiviteli vám és azzal azonos hatású díj. Az 5. jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül ezt a tilalmat a fiskális vámokra is alkalmazni kell.

11. cikk

A Szerződő Felek között tilos a behozatalra vonatkozó minden mennyiségi korlátozás és azzal azonos hatású intézkedés.

12. cikk

A Szerződő Felek között tilos a kivitelre vonatkozó minden mennyiségi korlátozás és azzal azonos hatású intézkedés.

13. cikk

A 11. és 12. cikk rendelkezései nem zárják ki a behozatalra, kivitelre vagy a tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat vagy korlátozásokat, amelyeket a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, az állatok és növények egészségének és életének védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokol. Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a Szerződő Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.

14. cikk

A Szerződő Felek sem közvetlenül, sem közvetve nem vetnek ki más Szerződő Fél termékeire a hasonló jellegű hazai termékre közvetlenül vagy közvetve kivetett adónál magasabb belső adót.

A Szerződő Felek továbbá nem vetnek ki más Szerződő Fél termékeire olyan természetű belső adót, amely más termékek közvetett védelmét szolgálhatja.

15. cikk

Egy termék valamely Szerződő Fél területére történő kivitele esetén a belső adó visszatérítése nem haladhatja meg az erre közvetlenül vagy közvetve kivetett belső adók összegét.

16. cikk

(1) A Szerződő Felek gondoskodnak a kereskedelmi jellegű állami monopóliumok kiigazításáról oly módon, hogy az áruk beszerzési és értékesítési feltételeire vonatkozóan az EK-tagállamok és az EFTA-államok állampolgárai között ne álljon fenn megkülönböztetés.

(2) E cikk rendelkezései minden olyan szervre vonatkoznak, amelyen keresztül valamely Szerződő Fél illetékes hatóságai jogilag vagy ténylegesen, közvetlenül vagy közvetve ellenőrzik, irányítják vagy érzékelhetően befolyásolják a Szerződő Felek közötti behozatalt vagy kivitelt. Ezeket a rendelkezéseket az állam által másokra átruházott monopóliumokra ugyanúgy alkalmazni kell.







2. FEJEZET

MEZŐGAZDASÁGI ÉS HALÁSZATI TERMÉKEK

17. cikk

Az állat- és növényegészségügyre vonatkozó különös rendelkezéseket és intézkedéseket az I. melléklet tartalmazza.

18. cikk

A mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó különös szabályok sérelme nélkül a Szerződő Felek gondoskodnak arról, hogy a 17. cikk és a 23. cikk a) és b) pontjának rendelkezéseit, amennyiben azok a 8. cikk (3) bekezdésében említettektől eltérő termékekre vonatkoznak, a kereskedelem egyéb technikai akadályai ne korlátozzák. A 13. cikk rendelkezései alkalmazandók.

19. cikk

(1) A Szerződő Felek a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatban felmerülő összes lehetséges nehézséget megvizsgálják, és ösztönzik a megfelelő megoldások kidolgozását.

(2) A Szerződő Felek vállalják, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági termékek kereskedelme fokozatos liberalizációjának megvalósulása érdekében.

(3) A Szerződő Felek e célból az 1993-as esztendő végéig, majd azt követően kétévenként felülvizsgálják a mezőgazdasági termékek kereskedelmének feltételeit.

(4) A Szerződő Felek e felülvizsgálatok eredményeinek figyelembevételével, mezőgazdasági politikájuk keretében, továbbá az Uruguayi Forduló eredményeinek figyelembevételével döntenek e megállapodás keretén belül preferenciális, kétoldalú vagy többoldalú, viszonossági és kölcsönösen előnyös alapon a mezőgazdasági ágazatban folytatott kereskedelem korlátai bármely típusának további leépítéséről, beleértve a mezőgazdaság terén fennálló kereskedelmi jellegű állami monopóliumokból fakadó korlátokat is.

20. cikk

A halra és az egyéb tengeri termékekre vonatkozó rendelkezéseket és intézkedéseket a 9. jegyzőkönyv tartalmazza.







3. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS A VÁMÜGYEK ÉS A KERESKEDELMI KÖNNYÍTÉSEK TERÉN

21. cikk

(1) A Szerződő Felek egyszerűsítik a határokon az ellenőrzéseket és a vámalakiságokat, hogy megkönnyítsék az egymás közötti kereskedelmet. Az erre vonatkozó rendelkezéseket a 10. jegyzőkönyv tartalmazza.

(2) A Szerződő Felek a vámjogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében segítik egymást vámügyekben. Az erre vonatkozó rendelkezéseket a 11. jegyzőkönyv tartalmazza.

(3) A Szerződő Felek megerősítik és kiszélesítik együttműködésüket az áruk kereskedelmére vonatkozó eljárások egyszerűsítése érdekében, különösen a kereskedelem könnyítését célzó közösségi programokkal, projektekkel és fellépésekkel összefüggésben, a VI. részben részletezett szabályoknak megfelelően.

(4) A 8. cikk (3) bekezdésében foglaltak sérelme nélkül ez a cikk minden termékre vonatkozik.

22. cikk

Az a Szerződő Fél, amelynek szándékában áll a legnagyobb kedvezményben részesített harmadik államokkal szembeni tényleges vám és az azzal azonos hatású díj csökkentése vagy alkalmazásának felfüggesztése, amennyiben mód van rá, az ilyen csökkentés vagy felfüggesztés hatálybalépését legalább 30 nappal megelőzően értesíti az EGT-Vegyesbizottságot. A Szerződő Fél tudomásul veszi a többi Szerződő Félnek a fentiekből fakadó torzulásokra vonatkozó közléseit.







4. FEJEZET

AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSÁRA VONATKOZÓ EGYÉB SZABÁLYOK

23. cikk

Egyedi rendelkezéseket és intézkedéseket állapít meg:

a) a 12. jegyzőkönyv és a II. melléklet a technikai szabályokkal, szabványokkal, ellenőrzéssel és tanúsítással kapcsolatban;

b) a 47. jegyzőkönyv a borkereskedelem technikai akadályainak felszámolásával kapcsolatban;

c) a III. melléklet a termékfelelősséggel kapcsolatban.

Egyéb előírás hiányában minden termékre ezeket a rendelkezéseket kell alkalmazni.

24. cikk

Az energiára vonatkozó különös rendelkezéseket és intézkedéseket a IV. melléklet tartalmazza.

25. cikk

Amennyiben a 10. és 12. cikkben foglaltak betartása:

a) olyan harmadik országba irányuló újrakivitelt eredményez, amely országgal szemben az exportáló Szerződő Fél az érintett termék vonatkozásában mennyiségi exportkorlátozásokat, kiviteli vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat vagy intézkedéseket alkalmaz; vagy

b) az exportáló Szerződő Fél számára lényeges termék tekintetében súlyos hiányt eredményez, vagy súlyos hiánnyal fenyeget;

és amennyiben a felsorolt helyzetek komoly nehézségeket okoztak, vagy feltehető, hogy ilyen nehézségeket okoznak az exportáló Szerződő Félnek, úgy a Szerződő Fél megteheti a megfelelő intézkedéseket a 113. cikkben részletezett eljárásoknak megfelelően.

26. cikk

Amennyiben e megállapodás másként nem rendelkezik, dömpingellenes intézkedések, kiegyenlítő vámok és harmadik országok tiltott kereskedelmi gyakorlatával szembeni védőintézkedések nem alkalmazhatók a Szerződő Felek egymás közötti kapcsolataiban.







5. FEJEZET

SZÉN- ÉS ACÉLIPARI TERMÉKEK

27. cikk

A szén- és acélipari termékekre vonatkozó rendelkezéseket és intézkedéseket a 14. és a 25. jegyzőkönyv tartalmazza.







III. RÉSZ

A SZEMÉLYEK, A SZOLGÁLTATÁSOK ÉS A TŐKE SZABAD MOZGÁSA







1. FEJEZET

MUNKAVÁLLALÓK ÉS ÖNÁLLÓ VÁLLALKOZÓK

28. cikk

(1) Az EK-tagállamok és az EFTA-államok között biztosítani kell a munkavállalók szabad mozgását.

(2) A munkavállalók szabad mozgása magában foglalja az állampolgárság alapján történő minden megkülönböztetés megszüntetését az EK-tagállamok és az EFTA-államok munkavállalói között a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint az egyéb munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében.

(3) A közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okok alapján indokolt korlátozásokra is figyelemmel, a munkavállalók szabad mozgása jogot biztosít a munkavállalónak arra, hogy: a) tényleges állásajánlatokra jelentkezzen; b) a célból az EK-tagállamok és az EFTA-államok területén szabadon mozogjon; c) munkavállalás céljából valamely EK-tagállam vagy EFTA-állam területén tartózkodjon az adott tagállam állampolgárainak foglalkoztatására vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően; d) egy EK-tagállamban vagy EFTA-államban történő alkalmazását követően az adott állam területén maradjon.

(4) E cikk rendelkezései nem vonatkoznak a közszolgálatban történő foglalkoztatásra.

(5) A munkavállalók szabad mozgására vonatkozó különös rendelkezéseket az V. melléklet tartalmazza.

29. cikk

A Szerződő Felek a VI. mellékletben előírtaknak megfelelően a munkavállalók és az önálló vállalkozók szabad mozgásának biztosítása érdekében a szociális biztonság területén a munkavállalók és az önálló vállalkozók, valamint hozzátartozóik számára különösen az alábbiakat biztosítják:

a) a különböző országok jogszabályai szerint figyelembe vehető összes időszak összevonását a juttatásokhoz való jog megszerzése és fenntartása, valamint a juttatások összegének kiszámítása céljából;

b) a juttatások kifizetését a Szerződő Felek területén lakó személyek számára.

30. cikk

A Szerződő Felek a munkavállalói és az önálló vállalkozói tevékenység megkezdésének és folytatásának megkönnyítése érdekében a VII. mellékletben foglaltaknak megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket az oklevelek, a bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismerése, valamint a Szerződő Feleknek a munkavállalói és az önálló vállalkozói tevékenység megkezdéséről és folytatásáról szóló törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek az összehangolása céljából.







2. FEJEZET

LETELEPEDÉSI JOG

31. cikk

(1) E megállapodás rendelkezéseinek keretében tilos az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok állampolgárainak egy másik tagállam területén történő szabad letelepedésére vonatkozó minden korlátozás. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni képviseletnek, fióktelepnek, leányvállalatnak egy EK-tagállam vagy EFTA-állam valamely EK-tagállamban vagy EFTA-államban letelepedett állampolgára által történő alapítása esetében.

A szabad letelepedés magában foglalja a jogot gazdasági tevékenység önálló vállalkozóként történő megkezdésére és folytatására, vállalkozások, így különösen a 34. cikk második bekezdése szerinti társaságok alapítására és irányítására, a letelepedés országának joga által a saját állampolgáraira előírt feltételek szerint, figyelemmel a 4. fejezet rendelkezéseire is.

(2) A letelepedési jogra vonatkozó különös rendelkezéseket a VIII–XI. melléklet tartalmazza.

32. cikk

Valamely tagállamban a közhatalom gyakorlásához tartósan vagy időlegesen kapcsolódó tevékenységekre e fejezet rendelkezései az adott Szerződő Fél vonatkozásában nem alkalmazhatók.

33. cikk

E fejezet rendelkezései és az azok alapján hozott intézkedések nem érintik azoknak a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az alkalmazhatóságát, amelyek közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okokból különleges bánásmódot írnak elő a külföldi állampolgárokra nézve.

34. cikk

A valamely EK-tagállam vagy EFTA-állam jogszabályai alapján létrehozott olyan társaság, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye a Szerződő Felek területén van, e fejezet alkalmazása szempontjából ugyanolyan bánásmódban részesül, mint azok a természetes személyek, akik az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok állampolgárai.

„Társaság” a polgári vagy kereskedelmi jog alapján létrejött társaság, beleértve a szövetkezeteket és a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó más jogi személyeket, kivéve a nonprofit szervezeteket.

35. cikk

A 30. cikk rendelkezéseit az ebben a fejezetben szabályozott területre alkalmazni kell.







3. FEJEZET

SZOLGÁLTATÁSOK

36. cikk

(1) E megállapodás rendelkezéseinek keretében semmi nem korlátozza a szolgáltatásnyújtás szabadságát a Szerződő Felek területén az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok olyan állampolgárai tekintetében, akik nem abban az EK-tagállamban vagy EFTA-államban letelepedettek, mint a szolgáltatást igénybe vevő személy.

(2) A szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó különös rendelkezéseket a IX–XI. mellékletek tartalmazzák.

37. cikk

E megállapodás alkalmazásában „szolgáltatás” a rendszerint díjazás ellenében nyújtott szolgáltatás, ha nem tartozik az áruk, a tőke és a személyek szabad mozgására vonatkozó rendelkezések hatálya alá.

Szolgáltatásnak minősülnek különösen:

a) az ipari jellegű tevékenységek;

b) a kereskedelmi jellegű tevékenységek;

c) a kézműipari tevékenységek;

d) a szabadfoglalkozásúként végzett tevékenységek.

A 2. fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül a szolgáltatást nyújtó személy a szolgáltatásnyújtás érdekében tevékenységét ideiglenesen a szolgáltatásnyújtás helye szerinti államban is folytathatja az ezen állam saját állampolgáraira irányadó feltételek szerint.

38. cikk

A közlekedés területén a szolgáltatásnyújtás szabadságára a 6. fejezet rendelkezései az irányadók.

39. cikk

A 30. és 32–34. cikkek rendelkezéseit az ebben a fejezetben szabályozott területekre kell alkalmazni.







4. FEJEZET

TŐKEMŰVELETEK

40. cikk

E megállapodás rendelkezéseinek keretében a Szerződő Felek között az EK-tagállamokban vagy az EFTA-államokban letelepedett személyek tőkéjének mozgását semmi nem korlátozhatja, és a felek állampolgársága vagy lakóhelye, vagy a befektetés helye alapján nincs helye megkülönböztetésnek. Az ebben a cikkben foglaltak végrehajtásához szükséges rendelkezéseket a XII. melléklet tartalmazza.

41. cikk

Az e megállapodás keretében az áruk, személyek, szolgáltatások és tőke Szerződő Felek közötti mozgásával összefüggő folyó fizetési műveletek minden korlátozástól mentesek.

42. cikk

(1) Amennyiben a tőkepiacra és a hitelrendszerre irányadó hazai jogszabályokat alkalmazzák az e megállapodás rendelkezéseinek megfelelően liberalizált tőkemozgásokra, úgy azt minden megkülönböztetéstől mentesen kell tenni.

(2) Valamely EK-tagállam vagy EFTA-állam, vagy annak regionális vagy helyi hatóságai közvetlen vagy közvetett finanszírozására szolgáló kölcsönök csak akkor bocsáthatók ki vagy helyezhetők el más EK-tagállamokban vagy EFTA-államokban, ha erről az érintett államok megállapodtak.

43. cikk

(1) Ha a valamely EK-tagállamban vagy EFTA-államban letelepedett személyek az EK-tagállamok és az EFTA-államok devizajogszabályai közötti eltérések miatt a 40. cikkben előírt, a Szerződő Felek területén belüli szabadabb átutalási lehetőségeket egy EK-tagállam vagy EFTA-állam harmadik állammal kapcsolatos tőkemozgására vonatkozó jogszabályainak megkerülésére használják, az érintett Szerződő Fél megteheti a szükséges intézkedéseket az ilyen nehézségek leküzdésére.

(2) Ha a tőkemozgások zavarokat idéznek elő valamely EK-tagállam vagy EFTA-állam tőkepiacának működésében, az érintett Szerződő Fél védintézkedéseket tehet a tőkemozgások terén.

(3) Ha egy Szerződő Fél illetékes hatóságai az átváltási árfolyamot a versenyfeltételeket súlyosan torzító módon megváltoztatják, akkor a többi Szerződő Fél az ilyen változtatás következményeinek leküzdése érdekében megteheti a szükséges intézkedéseket egy pontosan meghatározott időszakra.

(4) Ha egy EK-tagállam vagy egy EFTA-állam a fizetési mérlege tekintetében a fizetési mérleg egészének egyensúlyhiányából vagy a rendelkezésére álló deviza típusából adódóan nehézségekkel küzd vagy ilyen nehézségek bekövetkezése komolyan fenyegeti, és ezek a nehézségek alkalmasak különösen az ebben a megállapodásban foglaltak érvényesülésének veszélyeztetésére, az érintett Szerződő Fél védintézkedéseket tehet.

44. cikk

Egyrészről a Közösség, másrészről az EFTA-államok a 43. cikk rendelkezéseinek végrehajtására saját belső eljárásaikat alkalmazzák a 18. jegyzőkönyvben előírt módon.

45. cikk

(1) A 43. cikkben megállapított intézkedésekre vonatkozó határozatokról, véleményekről és ajánlásokról az EGT-Vegyesbizottságot értesíteni kell.

(2) Minden intézkedést az EGT-Vegyesbizottságban folytatott előzetes konzultáció és információcsere alapján hoznak meg.

(3) A 43. cikk (2) bekezdésében említett esetben az érintett Szerződő Fél titkos vagy sürgős jellegük miatt előzetes konzultáció és információcsere nélkül teheti meg a szükségesnek bizonyuló intézkedéseket.

(4) A 43. cikk (4) bekezdésében említett esetben, ha hirtelen fizetésimérleg-válság lép fel, és a (2) bekezdésben foglalt eljárás nem alkalmazható, az érintett Szerződő Fél elővigyázatosságból megteheti a szükséges védintézkedéseket. Ezek az intézkedések csak a lehető legkisebb zavart okozhatják az e megállapodásban foglaltak érvényesülésében, és nem haladhatják meg a hirtelen felmerült nehézségek orvoslásához feltétlenül szükséges mértéket.

(5) Ha a (3) és (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelő intézkedések megtételére kerül sor, azokat legkésőbb a hatálybalépésük időpontjáig be kell jelenteni, és ezt követően az információcsere és a konzultációk, valamint az (1) bekezdésben említett értesítések a lehető legrövidebb időn belül megtörténnek.







5. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS A GAZDASÁG- ÉS MONETÁRIS POLITIKA TERÉN

46. cikk

A Szerződő Felek kicserélik az ennek a megállapodásnak a végrehajtásával, valamint az integráció által a gazdasági tevékenységekre és a gazdaság- és monetáris politikára gyakorolt hatással kapcsolatos nézeteiket és információikat. Ezenkívül megvitathatják a makroökonómiai helyzetet, a politikai kérdéseket és a kilátásokat. Az ilyen eszmecsere és információcsere nem kötelező.







6. FEJEZET

KÖZLEKEDÉS

47. cikk

(1) A 48–52. cikkek rendelkezéseit a vasúti, közúti és belvízi közlekedésre kell alkalmazni.

(2) A valamennyi közlekedési módra vonatkozó különös rendelkezéseket a XIII. melléklet tartalmazza.

48. cikk

(1) Egy EK-tagállamnak vagy EFTA-államnak a vasúti, közúti és belvízi közlekedéssel kapcsolatos olyan rendelkezései, amelyekre a XIII. melléklet nem vonatkozik, más államok fuvarozóit a belföldi fuvarozóknál sem közvetlenül, sem közvetve nem érinthetik hátrányosabban.

(2) Az (1) bekezdésben megállapított elvtől eltérő Szerződő Fél az eltérésről értesíti az EGT-Vegyesbizottságot. Azok a Szerződő Felek, amelyek nem fogadják el ezt az eltérést, megfelelő ellenintézkedéseket tehetnek.

49. cikk

E megállapodással összeegyeztethetők azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják.

50. cikk

(1) A Szerződő Felek területén zajló közlekedésben nincs helye azoknak a megkülönböztetéseknek, amelyek abban nyilvánulnak meg, hogy a fuvarozók azonos áruk azonos viszonylatban történő fuvarozása esetén különböző díjakat és feltételeket állapítanak meg az áru származási országa vagy rendeltetési helye alapján.

(2) A VII. rész szerint illetékes hatóság saját kezdeményezésére vagy valamely EK-tagállam vagy EFTA-állam kérelmére az e cikk hatálya alá tartozó valamennyi megkülönböztetést megvizsgálja, és belső szabályainak megfelelően meghozza a szükséges határozatokat.

51. cikk

(1) A Szerződő Felek területén zajló közlekedés tekintetében nem állapíthatnak meg olyan díjat vagy feltételt, amely egy vagy több vállalkozás vagy iparág támogatásának vagy védelmének valamely elemét foglalja magában, kivéve ha az 50. cikk (2) bekezdésében említett illetékes hatóság ezt engedélyezi.

(2) Az illetékes hatóság saját kezdeményezésére vagy valamely EK-tagállam vagy EFTA-állam kérelmére megvizsgálja az (1) bekezdésben említett díjakat és feltételeket, figyelembe véve különösen a megfelelő regionális gazdaságpolitika követelményeit, a gazdasági fejlődésben elmaradt területek szükségleteit és a politikai körülmények által súlyosan érintett területek problémáit egyrészről, valamint a díjaknak és feltételeknek a különböző közlekedési módok közötti versenyre gyakorolt hatását másrészről.

Az illetékes hatóság belső szabályainak megfelelően meghozza a szükséges határozatokat.

(3) Az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik a versenytarifákra.

52. cikk

A fuvarozók által a határátlépéssel összefüggésben a fuvardíjakon felül felszámított költségek vagy díjak nem léphetnek túl egy ésszerű szintet, figyelembe véve a határátlépéssel ténylegesen felmerült költségeket is. A Szerződő Felek törekednek ezeknek a költségeknek a fokozatos csökkentésére.







IV. RÉSZ

A VERSENYRE VONATKOZÓ ÉS EGYÉB KÖZÖS SZABÁLYOK







1. FEJEZET

VÁLLALKOZÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

53. cikk

(1) E megállapodással összeegyeztethetetlen és tilos minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a Szerződő Felek közötti kereskedelemre, és amelynek célja vagy hatása az e megállapodás hatálya alá tartozó területen a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, így különösen: a) a beszerzési vagy eladási árak, illetve bármely egyéb üzleti feltétel közvetlen vagy közvetett rögzítése; b) a termelés, az értékesítés, a műszaki fejlesztés vagy a befektetés korlátozása vagy ellenőrzése; c) a piacok vagy a beszerzési források felosztása; d) egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek; e) a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához.

(2) Az e cikk alapján tiltott megállapodás vagy döntés semmis.

(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazásától azonban el lehet tekinteni az olyan esetekben, amikor — a vállalkozások közötti megállapodás vagy megállapodások csoportja; — a vállalkozások társulásai által hozott döntés vagy döntések csoportja; — az összehangolt magatartás vagy összehangolt magatartások csoportja hozzájárul az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához, ugyanakkor lehetővé teszi a fogyasztók méltányos részesedését a belőle eredő előnyből anélkül, hogy: a) az érintett vállalkozásokra olyan korlátozásokat róna, amelyek e célok eléréséhez nem nélkülözhetetlenek; b) lehetővé tenné ezeknek a vállalkozásoknak, hogy az érintett termék jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt.

54. cikk

E megállapodással összeegyeztethetetlen és tilos egy vagy több vállalkozásnak az e megállapodás hatálya alá tartozó területen vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélése, amennyiben ez hatással lehet a Szerződő Felek közötti kereskedelemre.

Ilyen visszaélésnek minősül különösen:

a) tisztességtelen beszerzési vagy eladási árak, illetve egyéb tisztességtelen üzleti feltételek közvetlen vagy közvetett kikötése;

b) a termelés, az értékesítés vagy a műszaki fejlesztés korlátozása a fogyasztók kárára;

c) egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek;

d) a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához.

55. cikk

(1) Az 53. és 54. cikk végrehajtásáról szóló, a 21. jegyzőkönyvben és a XIV. mellékletben foglalt rendelkezések sérelme nélkül az EK-Bizottság és a 108. cikk (1) bekezdésében említett EFTA Felügyeleti Hatóság biztosítja az 53. és 54. cikkben megállapított elvek alkalmazását.

Az 56. cikknek megfelelően hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság hivatalból egy, az illetékességi területébe tartozó állam vagy más felügyeleti hatóság kérelmére megvizsgálja azokat az eseteket, ahol fennáll ezen elvek megsértésének a gyanúja. A hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság ezeket a vizsgálatokat az adott illetékességi területen működő, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal és a másik felügyeleti szervvel együttműködve hajtja végre, amely belső szabályainak megfelelően mindehhez segítséget nyújt számára.

Amennyiben jogsértést állapít meg, javaslatot tesz a jogsértés megszüntetésére irányuló megfelelő intézkedésekre.

(2) Amennyiben a jogsértést nem szüntetik meg, a Bizottság indokolással ellátott határozatában állapítja meg az elvek megsértését.

A hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság határozatát nyilvánosságra hozhatja, és felhatalmazhatja az illetékességi területébe tartozó államokat arra, hogy megtegyék a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket, amelyek feltételeit és részleteit a hatóság határozza meg. Ezenkívül felkérheti a másik felügyeleti szervet is arra, hogy hatalmazza fel a saját illetékességi területébe tartozó államokat az ilyen intézkedések megtételére.

56. cikk

(1) Az 53. cikk hatálya alá tartozó egyedi esetekről a felügyeleti hatóságok határoznak az alábbi rendelkezésekkel összhangban: a) azokról az egyedi esetekről, amelyek csak az EFTA-államok közötti kereskedelemre vannak hatással, az EFTA Felügyeleti Hatóság határoz; b) a c) pont rendelkezéseit nem sértve az EFTA Felügyeleti Hatóság a 21. jegyzőkönyv 58. cikkében megállapított rendelkezéseknek és a végrehajtásukhoz elfogadott szabályoknak (23. jegyzőkönyv és XIV. melléklet) megfelelően határoz azokról az esetekről, amelyekben az érintett vállalkozások forgalma az EFTA-államok területén eléri vagy meghaladja forgalmuk 33 %-át a megállapodás tárgyát képező területen; c) az EK-Bizottság határoz a többi esetről, valamint azokról a b) pont hatálya alá tartozó esetekről, amelyek hatással vannak az EK tagállamai közötti kereskedelemre, tekintetbe véve a 21. jegyzőkönyv 58. cikkében, a 23. jegyzőkönyvben és a XIV. mellékletben megállapított rendelkezéseket.

(2) Az 54. cikk hatálya alá tartozó egyedi esetekről annak a területnek a felügyeleti hatósága dönt, ahol megállapítást nyer a gazdasági erőfölény léte. Az (1) bekezdés b) és c) pontjában megállapított szabályok csak akkor érvényesek, ha a gazdasági erőfölény mindkét felügyeleti hatóság területén fennáll.

(3) Azokról az (1) bekezdés c) pontjának hatálya alá tartozó egyedi esetekről, amelyeknek az EK-tagállamok közötti kereskedelemre vagy a Közösségen belüli versenyre gyakorolt hatásai nem észlelhetők, az EFTA Felügyeleti Hatóság határoz.

(4) A „vállalkozás” és „forgalom” fogalmak meghatározása e cikk alkalmazásához a 22. jegyzőkönyvben található.

57. cikk

(1) E megállapodással összeegyeztethetetlen a vállalkozások összefonódása, amelynek ellenőrzéséről a (2) bekezdés rendelkezik, és amely létrehozhatja vagy megerősítheti azt a gazdasági erőfölényt, amelynek következtében a tényleges verseny az e megállapodás hatálya alá tartozó területen, vagy annak jelentős részén komoly akadályokba ütközhet.

(2) A vállalkozások (1) bekezdésben említett összefonódásával kapcsolatos ellenőrzést az alábbi szervek végzik: a) az EK-Bizottság a 4064/89/EGK rendelet hatálya alá tartozó esetekben annak a rendeletnek, valamint az e megállapodás 21. és 24. jegyzőkönyvének, továbbá XIV. mellékletének megfelelően. Az EK-Bíróság felülvizsgálati jogkörének figyelembevételével az EK-Bizottság kizárólagos döntéshozatali jogkörrel rendelkezik ezekben az esetekben; b) az EFTA Felügyeleti Hatóság azokban az a) pont hatálya alá nem tartozó esetekben, amelyekben a XIV. mellékletben meghatározott küszöbértékek az EFTA-államok területén teljesülnek a 21. és 24. jegyzőkönyvben, továbbá a XIV. mellékletben foglaltaknak megfelelően. Mindez nem érinti az EK-tagállamok illetékességét.

58. cikk

A Szerződő Felek hatáskörrel rendelkező szervei a 23. és 24. jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően együttműködnek annak érdekében, hogy egységes felügyeletet alakítsanak ki és tartsanak fenn az Európai Gazdasági Térségben a verseny területén, és ebből a célból előmozdítsák e megállapodás rendelkezéseinek egységes végrehajtását, alkalmazását és értelmezését.

59. cikk

(1) A közvállalkozások és az olyan vállalkozások esetében, amelyeknek a tagállamok különleges vagy kizárólagos jogokat biztosítanak, a Szerződő Felek nem hozhatnak és nem tarthatnak fenn az e megállapodással, különösen az annak 4. és 53–63. cikkében foglalt szabályokkal ellentétes intézkedéseket.

(2) Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak e megállapodás szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Szerződő Felek érdekeivel.

(3) Az EK-Bizottság, valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság saját hatáskörén belül biztosítja e cikk rendelkezéseinek alkalmazását, és szükség esetén megfelelő intézkedéseket tesz az illetékeségi területén található államok vonatkozásában.

60. cikk

Az 53., 54., 57. és 59. cikkben részletezett elvek végrehajtásáról szóló különös rendelkezéseket a XIV. melléklet tartalmazza.







2. FEJEZET

ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK

61. cikk

(1) Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.

(2) Az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethető: a) a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, feltéve hogy azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják; b) a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás; c) a Németországi Szövetségi Köztársaság Németország kettéosztottsága által érintett egyes területei gazdaságának nyújtott támogatás, amennyiben a támogatásra a kettéosztottságból eredő gazdasági hátrányok ellensúlyozásához van szükség.

(3) Az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető: a) az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság; b) valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy EK-tagállam vagy EFTA-állam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás; c) az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben; d) a támogatás olyan egyéb fajtái, amelyeket az EGT-Vegyesbizottság a VII. részben foglaltaknak megfelelően határoz meg.

62. cikk

(1) A Szerződő Felek területén létező valamennyi állami támogatási rendszert, valamint az állami támogatások odaítélésére vagy megváltoztatására vonatkozó terveket folyamatosan vizsgálják, hogy megfelelnek-e a 61. cikkben foglaltaknak. Ezt a vizsgálatot a) az EK-tagállamok vonatkozásában az EK-Bizottság az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 93. cikkében megállapított szabályoknak megfelelően; b) az EFTA-államok vonatkozásában az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-államok között létrejött, a 26. jegyzőkönyvben megállapított jogkörökkel és feladatokkal felruházott EFTA Felügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló megállapodásban részletezett szabályoknak megfelelően végzi.

(2) Az EK-Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság a 27. jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően együttműködik annak érdekében, hogy az állami támogatások tekintetében egységes felügyeletet biztosítsanak az e megállapodás hatálya alá tartozó területen.

63. cikk

Az állami támogatásra vonatkozó különös rendelkezéseket a XV. melléklet tartalmazza.

64. cikk

(1) Ha a felügyeleti hatóságok valamelyike úgy véli, hogy a másik felügyeleti hatóság nem az e megállapodás hatálya alá tartozó területen folyó verseny egyenlő feltételeinek biztosításával összhangban hajtja végre a megállapodás 61. és 62. cikkében és a 14. jegyzőkönyv 5. cikkében foglaltakat, akkor erről két héten belül véleménycserét tartanak a 27. jegyzőkönyv f) pontjában leírt eljárásnak megfelelően.

Ha nem találnak kölcsönösen elfogadható megoldást e kéthetes időszak végéig, az érintett Szerződő Fél hatáskörrel rendelkező hatósága azonnali hatállyal megfelelő ideiglenes intézkedéseket fogadhat el a verseny torzulásának orvosolására.

Ezt követően konzultációra kerül sor az EGT-Vegyesbizottságban, amelynek célja, hogy egy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.

Ha az EGT-Vegyesbizottság három hónapon belül nem képes ilyen megoldást találni, és ha a kifogásolt gyakorlat olyan torzulást okoz vagy olyan torzulás bekövetkeztével fenyeget, amely kihat a Szerződő Felek közötti kereskedelemre, akkor az ideiglenes intézkedéseket azok a végleges intézkedések válthatják fel, amelyekre a torzulás hatásainak ellensúlyozása céljából mindenképpen szükségesek. A Szerződő Felek az olyan intézkedéseket részesítik előnyben, amelyek a lehető legkevésbé zavarják az EGT működését.

(2) Ennek a cikknek a rendelkezéseit azokra az állami monopóliumokra is alkalmazni kell, amelyek a megállapodás aláírásának időpontját követően jönnek létre.







3. FEJEZET

EGYÉB KÖZÖS SZABÁLYOK

65. cikk

(1) A közbeszerzésre vonatkozó különös rendelkezéseket és intézkedéseket a XVI. melléklet tartalmazza, s azokat egyéb előírás hiányában a valamennyi termékre és a felsorolt szolgáltatásokra kell alkalmazni.

(2) A szellemi, az ipari és a kereskedelmi tulajdonra vonatkozó különös rendelkezéseket és intézkedéseket a 28. jegyzőkönyv és a XVII. melléklet tartalmazza, s azokat egyéb előírás hiányában valamennyi termékre és szolgáltatásra kell alkalmazni.







V. RÉSZ

A NÉGY SZABADSÁGRA VONATKOZÓ HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK







1. FEJEZET

SZOCIÁLPOLITIKA

66. cikk

A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy tenni kell a munkavállalók élet- és munkakörülményeinek javítása érdekében.

67. cikk

(1) A munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében a Szerződő Felek különös figyelmet fordítanak a munkakörnyezet javítása ösztönzésére. E célból fokozatosan alkalmazandó minimumkövetelményeket vezetnek be, figyelembe véve a Szerződő Felek országaiban fennálló feltételeket és műszaki szabályokat. Ezek a minimumkövetelmények nem akadályozzák a Szerződő Feleket abban, hogy a munkakörülmények védelmében e megállapodással összeegyeztethető szigorúbb rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak érvényben.

(2) Az (1) bekezdésben említett, minimumkövetelményként végrehajtandó rendelkezéseket a XVIII. melléklet tartalmazza.

68. cikk

A Szerződő Felek a munkajog területén bevezetik az e megállapodásban foglaltak érvényesüléséhez szükséges intézkedéseket. Ezeket az intézkedéseket a XVIII. melléklet tartalmazza.

69. cikk

(1) Minden Szerződő Fél biztosítja és továbbra is megköveteli annak az elvnek az alkalmazását, hogy a férfiak és a nők egyenlő munkáért egyenlő díjazást kapjanak.

E cikk alkalmazásában „díjazás” a rendes alap- vagy minimálbér, illetve illetmény, valamint minden egyéb olyan juttatás, amelyet a munkavállaló a munkáltatójától közvetlenül vagy közvetve, készpénzben vagy természetben a munkaviszonyára tekintettel kap.

A nemen alapuló megkülönböztetés nélküli egyenlő díjazás azt jelenti, hogy:

a) teljesítménybér esetén az azonos munkáért járó díjazást azonos mértékegység alapján állapítják meg;

b) időbér esetén azonos munkakörben azonos díjazás jár.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló különös rendelkezéseket a XVIII. melléklet tartalmazza.

70. cikk

A Szerződő Felek a XVIII. melléklet rendelkezéseinek végrehajtásával támogatják a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvét.

71. cikk

A Szerződő Felek törekednek a szociális partnerek közötti párbeszéd európai szinten történő előmozdítására.







2. FEJEZET

FOGYASZTÓVÉDELEM

72. cikk

A fogyasztóvédelemre vonatkozó rendelkezéseket a XIX. melléklet tartalmazza.







3. FEJEZET

KÖRNYEZET

73. cikk

(1) A Szerződő Felek környezetpolitikája hozzájárul a következő célkitűzések eléréséhez: a) a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; b) az emberi egészség védelme; c) a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása.

(2) A Szerződő Felek környezettel kapcsolatos tevékenysége a megelőzés elvén, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elvén, valamint a „szennyező fizet” elven alapul. A környezetvédelmi követelmények a Szerződő Felek egyéb politikáinak részét képezik.

74. cikk

A 73. cikkben foglaltak alapján érvényes védintézkedésekről szóló különös rendelkezéseket a XX. melléklet tartalmazza.

75. cikk

A 74. cikkben említett védintézkedések nem akadályozzák a Szerződő Feleket abban, hogy e megállapodással összeegyeztethető szigorúbb védintézkedéseket vezessenek be vagy tartsanak érvényben.







4. FEJEZET

STATISZTIKA

76. cikk

(1) A Szerződő Felek gondoskodnak az EGT valamennyi fontos gazdasági, szociális és környezeti vonatkozását leíró és megfigyelő, koherens és egymással összehasonlítható statisztikák elkészítéséről és terjesztéséről.

(2) E célból a Szerződő Felek egységes módszereket, meghatározásokat és osztályozási rendszereket, továbbá a statisztikai munka megszervezésére közös programokat és eljárásokat alakítanak ki és alkalmaznak a közigazgatás megfelelő szintjein, figyelemmel a statisztikai adatok bizalmas kezelésére.

(3) A statisztikára vonatkozó különös rendelkezéseket a XXI. melléklet tartalmazza.

(4) A statisztika területén kialakítandó együttműködés megszervezéséről szóló különös rendelkezéseket a 30. jegyzőkönyv tartalmazza.







5. FEJEZET

VÁLLALATI JOG

77. cikk

A vállalati jogra vonatkozó különös rendelkezéseket a XXII. melléklet tartalmazza.







VI. RÉSZ

EGYÜTTMŰKÖDÉS A NÉGY SZABADSÁGON KÍVÜL

78. cikk

A Szerződő Felek megerősítik és kiszélesítik a közösségi tevékenységek keretében az alábbi területeken folytatott együttműködésüket:

— kutatás és technológiai fejlesztés,

— információs szolgáltatások,

— környezet,

— oktatás, szakképzés és ifjúság,

— szociálpolitika,

— fogyasztóvédelem,

— kis- és középvállalkozások,

— idegenforgalom,

— az audiovizuális szektor, és

— polgári védelem,

amennyiben ezeket a területeket e megállapodás egyéb részeinek rendelkezései nem szabályozzák.

79. cikk

(1) A Szerződő Felek minden megfelelő módon, különösen a VII. részben előírt eljárásoknak megfelelően elmélyítik az egymással folytatott párbeszédet, amelynek célja azoknak a területeknek és tevékenységeknek a megállapítása, ahol a szorosabb együttműködés hozzájárulhat a 78. cikkben említett területeken kitűzött közös célok eléréséhez.

(2) A Szerződő Felek elsősorban információcserét folytatnak, és valamely Fél kérésére konzultációt tartanak az EGT-Vegyesbizottságban a 78. cikkben említett területeken végrehajtandó keretprogramok, egyedi programok, fellépések és projektek létrehozására vagy módosítására vonatkozó tervekről és javaslatokról.

(3) A VII. részben foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell erre a részre, amennyiben ez a rész vagy a 31. jegyzőkönyv ezt kifejezetten előírja.

80. cikk

A 78. cikkben előírt együttműködés rendszerint valamelyik alábbi formában valósul meg:

— az EFTA-államok részvétele az EK keretprogramjaiban, egyedi programjaiban, projektjeiben és egyéb fellépéseiben,

— közös tevékenységek meghatározása egyes területeken; ide tartozik a tevékenységek egyeztetése vagy összehangolása, a korábban is folytatott tevékenységek egyesítése, valamint közös ad hoc tevékenységek meghatározása,

— információk hivatalos és nem hivatalos cseréje vagy biztosítása,

— egyes tevékenységek előmozdítására irányuló közös erőfeszítések a Szerződő Felek teljes területén,

— adott esetben párhuzamos jogalkotás azonos vagy hasonló tartalommal,

— amennyiben ahhoz a feleknek kölcsönös érdekük fűződik, az erőfeszítések és tevékenységek összehangolása nemzetközi szervezeteken keresztül vagy azok keretében, valamint a harmadik országokkal folytatott együttműködés összehangolása.

81. cikk

Ha az együttműködés abban a formában jön létre, hogy az EFTA-államok részt vesznek az EK valamely keretprogramjában, egyedi programjában, projektjében vagy egyéb fellépéseiben, akkor az alábbi elveket kell alkalmazni:

a) Az EFTA-államok a program minden részéhez hozzáférnek.

b) Azokban a bizottságokban, amelyek az EK-Bizottságot segítik az olyan közösségi tevékenységek végrehajtásában vagy kidolgozásában, amelyekhez az EFTA-államok részvételük folytán anyagilag hozzájárulnak, az EFTA-államok jogállása teljes mértékben megfelel az ilyen hozzájárulásnak.

c) A Közösségnek a Közösség általános költségvetését nem érintő azon határozatai, amelyek közvetlenül vagy közvetve kihatnak egy olyan keretprogramra, egyedi programra, projektre vagy egyéb fellépéseire, amelyben az EFTA-államok egy, az ebben a megállapodásban foglaltak alapján hozott határozatnak megfelelően részt vesznek, a 79. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések hatálya alá esnek. Az adott intézkedésben való további részvétel feltételeit az EGT-Vegyesbizottság a 86. cikknek megfelelően felülvizsgálhatja.

d) A projektek előkészítése terén a Közösség programjaiban vagy egyéb fellépéseiben az EFTA-államok intézményei, vállalkozásai, szervezetei és állampolgárai ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, mint az EK-tagállamok intézményei, vállalkozásai, szervezetei és állampolgárai. Ez alkalmazandó értelemszerűen az EK-tagállamok és az EFTA-államok közötti csere résztvevőinek esetében is az adott fellépések keretében.

e) Az EFTA-államok, azok intézményei, vállalkozásai, szervezetei és állampolgárai ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek az eredmények terjesztése, értékelése és kiaknázása vonatkozásában, mint az EK-tagállamok, azok intézményei, vállalkozásai, szervezetei és állampolgárai.

f) A Szerződő Felek vállalják, hogy saját szabályaiknak és rendelkezéseiknek megfelelően a szükséges mértékben elősegítik a programok és az egyéb fellépések résztvevőinek mozgását.

82. cikk

(1) Ha az ebben a részben foglaltak szerint célként kitűzött együttműködés az EFTA-államok pénzügyi részvételét is magában foglalja, akkor ez a részvétel az alábbi formák egyike szerint valósul meg: a) az EFTA-államoknak a közösségi intézkedésekben való részvételből eredő hozzájárulását — a kötelezettségvállalási előirányzatokkal, és — a kifizetési előirányzatokkal arányban állapítják meg, amelyek évente a Közösség általános költségvetésében, az adott intézkedéseknek megfelelő egyes költségvetési tételekben szerepelnek. Az EFTA-államok hozzájárulását meghatározó arányossági tényező egyrészről az egyes EFTA-államok piaci áron számított bruttó hazai termékei közötti mindenkori arányt tükröző számok, másrészről az EK-tagállamok és az érintett EFTA-állam piaci áron számított bruttó hazai termékei összegének az összege. Ezt a tényezőt minden költségvetési évre a legfrissebb statisztikai adatok alapján számítják ki. Az EFTA-államok hozzájárulásának összege mind a kötelezettségvállalási előirányzatok, mind a kifizetési előirányzatok esetében hozzáadódik a Közösség általános költségvetésében az érintett intézkedéseknek megfelelő egyes költségvetési tételekben feltüntetett összegekhez. Az EFTA-államok által évente fizetendő hozzájárulások összegének megállapítása a kifizetési előirányzatok alapján történik. Sem azok a kötelezettségek, amelyeket a Közösség azt megelőzően vállalt, hogy az EFTA-államok részvétele az érintett intézkedésekben e megállapodás alapján megkezdődött, sem az ezekből eredő kifizetések nem kötelezik az EFTA-államokat hozzájárulásra; b) az EFTA-államoknak az egyes projektekben vagy egyéb intézkedésekben való részvételéből eredő pénzügyi hozzájárulása azon az elven alapul, hogy minden Szerződő Fél fedezi saját költségeit, és egy megfelelő, az EGT-Vegyesbizottság által megállapított mértékű összeggel hozzájárul a közös költségek fedezéséhez; c) az EGT-Vegyesbizottság meghozza a szükséges határozatokat arról, hogy a Szerződő Felek milyen összeggel járuljanak hozzá az érintett intézkedéshez.

(2) Az e cikkben foglaltak végrehajtására vonatkozó részletes rendelkezéseket a 32. jegyzőkönyv tartalmazza.

83. cikk

Ha az együttműködés a hatóságok közötti információcsere formájában jön létre, akkor az EFTA-államok az EK-tagállamokkal megegyezően jogosultak a tájékoztatásra, és kötelességük, hogy információkat szolgáltassanak, figyelemmel a bizalmas jelleg megőrzésével szemben támasztott, az EGT-Vegyesbizottság által rögzített követelményekre.

84. cikk

Az egyes területeken folytatott együttműködést szabályozó rendelkezéseket a 31. jegyzőkönyv tartalmazza.

85. cikk

Ha a 31. jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, akkor a Közösség és egyes EFTA-államok között a 78. cikkben említett területeken az e megállapodás hatálybalépésének időpontjáig létrejött együttműködésre ettől az időponttól kezdve az ebben a részben, valamint a 31. jegyzőkönyvben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.

86. cikk

Az EGT-Vegyesbizottság a VII. részben foglaltaknak megfelelően hozza meg a 78–85. cikkek és az azokon alapuló intézkedések végrehajtásához szükséges határozatait, amelyek magukban foglalják többek között a 31. jegyzőkönyv rendelkezéseinek kiegészítését és módosítását, valamint a 85. cikk végrehajtása miatt szükséges átmeneti szabályozások elfogadását is.

87. cikk

A Szerződő Felek megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy létrehozzák, erősítsék vagy bővítsék a 78. cikkben fel nem sorolt területeken a közösségi intézkedések keretében folytatott együttműködést, amennyiben az ilyen együttműködés alkalmasnak tűnik arra, hogy az ebben a megállapodásban rögzített célok megvalósulását elősegítse, vagy amennyiben a Szerződő Felek megítélése szerint egyéb módon kölcsönösen érdekükben áll. Ilyen intézkedés lehet a 78. cikknek a módosítása a benne felsorolt területek újabbakkal történő kiegészítése révén.

88. cikk

Az e megállapodás egyéb részeiben foglalt rendelkezések sérelme nélkül, ennek a résznek a rendelkezései nem zárják ki annak lehetőségét, hogy a Szerződő Felek bármelyike önállóan készítsen elő, fogadjon el és hajtson végre intézkedéseket.







VII. RÉSZ

INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK







1. FEJEZET

A TÁRSULÁS FELÉPÍTÉSE







1. szakasz

Az EGT-Tanács

89. cikk

(1) Létrejön az EGT-Tanács. A feladata különösen, hogy politikai ösztönzést adjon e megállapodás végrehajtásához, és rögzítse az EGT-Vegyesbizottságra vonatkozó általános alapelveket.

Az EGT-Tanács e célból felméri a megállapodásban foglaltak érvényesülését és fejlődését. Az EGT-Tanács hozza meg a megállapodás módosításához vezető politikai határozatokat.

(2) A Szerződő Felek – a Közösség és az EK-tagállamok tekintetében a mindenkori hatáskörön belül – a problémát jelentő kérdéseket az EGT-Vegyesbizottságban lebonyolított vitát követően, vagy kivételesen sürgős esetekben közvetlenül az EGT-Tanács elé terjeszthetik.

(3) Az EGT-Tanács határozattal elfogadja eljárási szabályzatát.

90. cikk

(1) Az EGT-Tanács az Európai Közösségek Tanácsának tagjaiból, az EK-Bizottság tagjaiból és az egyes EFTA-államok kormányának egy-egy tagjából áll.

Az EGT-Tanács tagjai az eljárási szabályzatában megállapításra kerülő feltételeknek megfelelően képviseltethetik magukat.

(2) Az EGT-Tanács egyrészről a Közösség, másrészről az EFTA-államok közötti megállapodással hozza határozatait.

91. cikk

(1) Az EGT-Tanács elnökségét az Európai Közösségek Tanácsának egyik tagja, illetve valamely EFTA-állam kormányának egyik tagja hathavonta felváltva tölti be.

(2) Az EGT-Tanácsot az elnök évente két alkalommal hívja össze. Az EGT-Tanács eljárási szabályzatának megfelelően ugyancsak összeül, ha azt a körülmények megkívánják.







2. szakasz

Az EGT-Vegyesbizottság

92. cikk

(1) Létrejön az EGT-Vegyesbizottság. Az EGT-Vegyesbizottság gondoskodik az e megállapodásban foglaltak tényleges végrehajtásáról és alkalmazásáról. A Vegyesbizottság e célból eszmecserét és információcserét folytat, és az ebben a megállapodásban meghatározott esetekben határozatokat hoz.

(2) A Szerződő Felek – a Közösség és az EK-tagállamok tekintetében a mindenkori hatáskörön belül – konzultációkat tartanak az EGT-Vegyesbizottságban minden olyan, a megállapodás szempontjából jelentőséggel bíró, problémát okozó kérdésről, amelyet a Szerződő Felek valamelyike terjeszt elő.

(3) Az EGT-Vegyesbizottság határozattal elfogadja eljárási szabályzatát.

93. cikk

(1) Az EGT-Vegyesbizottság a Szerződő Felek képviselőiből áll.

(2) Az EGT-Vegyesbizottság határozatait egyrészről a Közösség, másrészről a maguk tekintetében egy álláspontot képviselő EFTA-államok közös megegyezésével hozza meg.

94. cikk

(1) Az EGT-Vegyesbizottság elnökségét a Közösség, azaz az EK-Bizottság képviselője, illetve valamely EFTA-állam képviselője hat havonta felváltva tölti be.

(2) Az EGT-Vegyesbizottság feladatai ellátásához alapvetően legalább havonta egyszer ülésezik. Ugyancsak összeül eljárási szabályzatának megfelelően elnökének kezdeményezésére vagy valamely Szerződő Fél kérésére.

(3) Az EGT-Vegyesbizottság határozhat albizottság vagy munkacsoport felállításáról, amely feladatainak végrehajtásában segíti. Az EGT-Vegyesbizottság eljárási szabályzatában rögzíti az ilyen albizottságok és munkacsoportok összetételét és működésének módját. Feladataikat minden egyes esetben az EGT-Vegyesbizottság határozza meg.

(4) Az EGT-Vegyesbizottság éves jelentést ad ki az e megállapodásban foglaltak érvényesüléséről és fejlődéséről.







3. szakasz

Parlamenti együttműködés

95. cikk

(1) Létrejön az EGT Parlamenti Vegyesbizottsága, amelyben egyenlő számban vannak jelen az Európai Parlament tagjai egyrészről, és az EFTA-államok parlamentjeinek tagja másrészről. A bizottság tagjainak teljes számát a 36. jegyzőkönyvben foglalt alapokmány állapítja meg.

(2) Az EGT Parlamenti Vegyesbizottsága a 36. jegyzőkönyvben foglalt rendelkezéseknek megfelelően felváltva tartja üléseit a Közösségben, illetve az EFTA-államok egyikében.

(3) Az EGT Parlamenti Vegyesbizottsága a párbeszéd és a viták fórumaként járul hozzá a Közösség és az EFTA-államok közötti jobb megértéshez az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken.

(4) Az EGT Parlamenti Vegyesbizottsága szükség szerint jelentések vagy állásfoglalások formájában fejtheti ki véleményét. A testület különös figyelmet szentel az EGT-Vegyesbizottság által az e megállapodásban foglaltak érvényesüléséről és fejlődéséről a 94. cikk (4) bekezdésének megfelelően kiadott éves jelentés vizsgálatának.

(5) Az EGT-Tanács elnöke meghallgatás végett megjelenhet az EGT Parlamenti Vegyesbizottsága előtt.

(6) Az EGT Parlamenti Vegyesbizottsága elfogadja eljárási szabályzatát.







4. szakasz

Együttműködés a gazdasági és szociális partnerek között

96. cikk

(1) A Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Közösségben a szociális partnereket képviselő egyéb testületek, továbbá az EFTA-államok megfelelő testületeinek tagjai a köztük fennálló kapcsolatok megszilárdítása, valamint a szervezett és rendszeres formában folytatott együttműködés érdekében dolgoznak azért, hogy még inkább tudatosuljanak a Szerződő Felek gazdaságai közötti egyre nagyobb kölcsönös függőség gazdasági és szociális vonatkozásai, valamint a Szerződő Feleknek az EGT-hez fűződő érdekei.

(2) E célból létrejön az EGT Tanácsadó Bizottsága. A testületben a Közösség Gazdasági és Szociális Bizottságának tagjai egyrészről, és az EFTA Tanácsadó Bizottságának tagjai másrészről, egyenlő számban vannak jelen. Az EGT Tanácsadó Bizottsága jelentések vagy állásfoglalások formájában fejtheti ki véleményét.

(3) Az EGT Tanácsadó Bizottsága elfogadja eljárási szabályzatát.







2. FEJEZET

DÖNTÉSHOZATALI ELJÁRÁS

97. cikk

Ez a megállapodás nem érinti a Szerződő Felek azon jogát, hogy a megkülönböztetésmentesség elvének sérelme nélkül, valamint a többi Szerződő Fél tájékoztatását követően módosítsák belső jogszabályaikat az e megállapodás hatálya alá eső területeken,

— ha az EGT-Vegyesbizottság arra a megállapításra jut, hogy a módosított jogszabály nem befolyásolja az e megállapodásban foglaltak érvényesülését, vagy

— ha a 98. cikkben foglalt eljárás lezárult.

98. cikk

Ennek a megállapodásnak a mellékletei, valamint az 1–7., 9–11., 19–27., 30–32., 37., 39., 41. és 47. jegyzőkönyvek szükség szerint módosíthatók az EGT-Vegyesbizottság határozatával a 93. cikk (2) bekezdésében, a 99., 100., 102. és 103. cikkben foglaltaknak megfelelően.

99. cikk

(1) Amint az EK-Bizottság egy, ennek a megállapodásnak a hatálya alá tartozó területen új jogszabályokat dolgoz ki, nem hivatalos úton kikéri mind az EFTA-államok, mind az EK-tagál-lamok szakértőinek a tanácsát javaslatainak kidolgozásához.

(2) Amikor az EK-Bizottság továbbítja javaslatát az Európai Közösségek Tanácsához, ugyanakkor eljuttatja annak másolatát az EFTA-államokhoz.

A Szerződő Felek egyike kérésére az EGT-Vegyesbizottságban előzetes konzultációt kell lefolytatni.

(3) Az Európai Közösségek Tanácsának határozatát megelőző időszakban a Szerződő Felek egyikének kérésére, folyamatos információs és konzultációs eljárás keretében a Felek az EGT-Vegyesbizottságban ismét konzultálnak egymással a nagy jelentőségű kérdésekről.

(4) A Szerződő Felek jóhiszeműen működnek együtt az információs és konzultációs szakaszban, aminek célja az eljárást lezáró döntéshozatal megkönnyítése az EGT-Vegyesbizott-ság számára.

100. cikk

Az EK-Bizottság az érintett területeknek megfelelő lehető legszélesebb körű részvételt biztosítja az EFTA-államok szakértői számára az intézkedéstervezeteket előkészítő szakaszban, amelyeket azután azokhoz a bizottságokhoz nyújtanak be, amelyek végrehajtási jogkörének gyakorlásában az EK-Bizottságot segítik. Ebben a tekintetben az EK-Bizottság az intézkedéstervezetek kidolgozása során ugyanúgy konzultál az EFTA-államok szakértőivel, mint ahogy az EK-tagállamok szakértőivel.

Azokban az esetekben, amikor az Európai Közösségek Tanácsa a részt vevő bizottság típusa szerinti eljárásnak megfelelően összeül, az EK-Bizottság eljuttatja az Európai Közösségek Tanácsához az EFTA-államok szakértői által közölt véleményeket.

101. cikk

(1) A sem a 81. sem a 100. cikk hatálya alá nem tartozó bizottságok munkájába be kell vonni az EFTA-államok szakértőit, ha azt az e megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülése megkívánja.

Ezeket a bizottságokat a 37. jegyzőkönyv sorolja fel. A szakértők és a feladatok ilyen társításáról az érintett területtel foglalkozó jegyzőkönyvek és mellékletek rendelkeznek.

(2) Amennyiben a Szerződő Felek úgy találják, hogy a munka és a szakértők társításának ezt a módját más hasonló bizottságokra is ki kell terjeszteni, az EGT-Vegyesbizottság módosíthatja a 37. jegyzőkönyvet.

102. cikk

(1) A jogbiztonság és az EGT egységességének biztosítása érdekében az EGT-Vegyesbizottság a megfelelő új közösségi joganyagnak a Közösség részéről történő elfogadását követően a lehető leghamarabb dönt az e megállapodáshoz csatolt mellékletek módosításáról a célból, hogy lehetővé váljék az új joganyag és a megállapodáshoz csatolt mellékletek módosításainak egyidejű alkalmazása. A Közösség e célból a lehető legkorábban tájékoztatja a többi Szerződő Felet az EGT-Vegyesbizottságban, ha egy, e megállapodás hatálya alá tartozó területen fogad el jogi aktust.

(2) Az EGT-Vegyesbizottságban felmérik, hogy az e megállapodáshoz csatolt valamely melléklet mely részét érinti közvetlenül az új jogi szabályozás.

(3) A Szerződő Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy megegyezésre jussanak az e megállapodással kapcsolatos ügyekben.

Az EGT-Vegyesbizottság különösen megtesz mindent annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjon, ha az EFTA-államokban a jogalkotó hatáskörébe tartozó súlyos probléma merül fel.

(4) Amennyiben az előző bekezdésben foglaltak alkalmazása ellenére sem jöhet létre megegyezés az e megállapodáshoz csatolt valamelyik melléklet módosításaival kapcsolatban, az EGT-Vegyesbizottság megvizsgálja az e megállapodásban foglaltak kellő érvényre juttatásának további lehetőségeit, és meghozza az e tekintetben szükséges intézkedéseket, beleértve a jogszabályok egyenértékűsége elismerésének a lehetőségét. Az ilyen határozatot legkésőbb attól a naptól számított hat hónap elteltével kell meghozni, hogy az ügy az EGT-Vegyesbizottság elé került, vagy ha ez az időpont későbbi, akkor a megfelelő közösségi jogszabály hatálybalépésének napjáig.

(5) Amennyiben a (4) bekezdésben megszabott határidő végén az EGT-Vegyesbizottság nem hoz határozatot az e megállapodáshoz csatolt valamely melléklet módosításáról, a mellékletnek azt a részét, amelyről a (2) bekezdésben foglaltak szerint megállapították, hogy érinti a módosítás, ideiglenesen hatályon kívül kell helyezni, hacsak az EGT-Vegyesbizottság másként nem határoz. A hatályon kívül helyezés a (4) bekezdésben említett időszak végétől számított hatodik hónap végét követően lép hatályba, de semmi esetre sem korábban annál a napnál, amikor a megfelelő közösségi jogi aktus végrehajtásra kerül a Közösségben. Az EGT-Vegyesbizottság további erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy megegyezés alakuljon ki egy kölcsönösen elfogadható megoldásról, és az ideiglenes hatályon kívül helyezést a lehető legrövidebb időn belül meg lehessen szüntetni.

(6) Az EGT-Vegyesbizottság megvitatja az (5) bekezdésben említett ideiglenes hatályon kívül helyezés gyakorlati következményeit. Ez nem érinti azokat a jogokat és kötelezettségeket, amelyekre ennek a megállapodásnak az alapján magánszemélyek és gazdasági szereplők korábban már szert tettek. A Szerződő Felek szükség szerint döntenek az ideiglenes hatályon kívül helyezés miatt szükséges kiigazításokról.

103. cikk

(1) Ha az EGT-Vegyesbizottság valamelyik határozata csak bizonyos alkotmányos követelmények teljesülését követően lehet kötelező erejű egy Szerződő Félre nézve, akkor a határozat, amennyiben tartalmaz ilyen időpontot, az abban feltüntetett időpontban lép hatályba, feltéve hogy az érintett Szerződő Fél eddig az időpontig bejelenti a többi Szerződő Félnek az alkotmányos követelmények teljesülését.

Ha a fenti időpontig nem kerül sor a bejelentésre, akkor a határozat a legutóbbi bejelentést követő második hónap első napján lép hatályba.

(2) Ha az EGT-Vegyesbizottság határozatát követő hat hónapos időszak végéig ilyen bejelentésre nem kerül sor, az EGT-Vegyesbizottság határozatát ideiglenes jelleggel alkalmazzák addig, amíg az alkotmányos követelmények nem teljesülnek, hacsak valamely Szerződő Fél be nem jelenti, hogy ilyen ideiglenes alkalmazásra nincs mód. Ez utóbbi esetben, vagy ha a Szerződő Fél azt jelenti be, hogy nem erősíti meg az EGT-Vegyesbizottság valamely határozatát, a 102. cikk (5) bekezdésében említett hatályon kívül helyezés egy hónappal a bejelentést követően lép hatályba, de semmi esetre sem korábban annál a napnál, amikor a megfelelő közösségi jogi aktus a Közösségben végrehajtásra kerül.

104. cikk

Az EGT-Vegyesbizottság által az e megállapodásban meghatározott esetekben hozott határozatok, amennyiben a megállapodás másként nem rendelkezik, hatálybalépésük időpontjától kezdve kötelező erejűek a Szerződő Felekre nézve, s azok megteszik a határozatokban foglaltak végrehajtásához és alkalmazásához szükséges lépéseket.







3. FEJEZET

EGYSÉGESSÉG, FELÜGYELETI ELJÁRÁS ÉS VITARENDEZÉS







1. szakasz

Egységesség

105. cikk

(1) A Szerződő Felek azon célkitűzésének megvalósulásához, hogy e megállapodást, valamint azon közösségi jogi rendelkezéseket, amelyek lényegi tartalmukban bekerültek e megállapodásba, a lehető legegységesebb módon értelmezzék, az EGT-Vegyesbizottság az ebben a cikkben foglaltaknak megfelelően jár el.

(2) Az EGT-Vegyesbizottság folyamatosan áttekinti az Európai Közösségek Bírósága és az EFTA-Bíróság által alkalmazott joggyakorlat fejleményeit. E célból a fenti bíróságok ítéleteit megkapja az EGT-Vegyesbizottság, és igyekszik elérni, hogy a megállapodás homogén értelmezése megmaradjon.

(3) Ha azt követően, hogy a két Bíróság által alkalmazott joggyakorlat valamely eltérése az EGT-Vegyesbizottság elé került, és az két hónapon belül nem határoz a megállapodás homogén értelmezésének megőrzéséről, akkor a 111. cikkben megállapított eljárásokat lehet alkalmazni.

106. cikk

A bíróságok függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett, az ebben a megállapodásban foglaltaknak lehető legegységesebb értelmezése biztosítása érdekében az EGT-Vegyesbizottság létrehozza az EFTA-Bíróság, az Európai Közösségek Bírósága, és az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága, valamint az EFTA-államok felsőfokú bíróságai által hozott ítéletekkel kapcsolatos információk cseréjének rendszerét. Ez a rendszer a következőket foglalja magában:

a) a fenti bíróságok által hozott ítéletek eljuttatása az Európai Közösségek Bírósága hivatalvezetőjéhez, amennyiben azok egyrészről az ebben a megállapodásban vagy másrészről az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésben és az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésben foglaltaknak, illetve módosításaiknak vagy kiegészítéseiknek, továbbá az ezek alapján elfogadott jogi aktusoknak -amennyiben azok olyan rendelkezéseket érintenek, amelyek lényegüket illetően azonosak e megállapodás rendelkezéseivel – az értelmezéséről és alkalmazásáról;

b) az Európai Közösségek Bíróságának hivatalvezetője osztályozza ezeket az ítéleteket, beleértve szükség szerint a fordítások és kivonatok elkészítését és közzétételét;

c) az Európai Közösségek Bíróságának hivatalvezetője továbbítja a vonatkozó dokumentumokat az egyes Szerződő Felek által kijelölt, illetékes nemzeti hatóságokhoz.

107. cikk

A 34. jegyzőkönyv tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek alapján az EFTA-államok engedélyezhetik a bíróságok vagy törvényszékek számára, hogy az EGT valamely szabályának értelmezésével kapcsolatos döntéshozatal céljából az Európai Közösségek Bíróságához forduljanak.







2. szakasz

Felügyeleti eljárás

108. cikk

(1) Az EFTA-államok létrehoznak egy független felügyeleti szervet (EFTA Felügyeleti Hatóság), valamint a Közösségben jelenleg alkalmazott eljárásokhoz hasonló eljárásokat vezetnek be, beleértve azokat is, amelyek az e megállapodás alapján fennálló kötelezettségek teljesítését biztosítják, továbbá, amelyek az EFTA Felügyeleti Hatóság által a versennyel kapcsolatban hozott intézkedések jogszerűségének ellenőrzésére szolgálnak.

(2) Az EFTA-államok felállítanak egy bíróságot (EFTA-Bíróság).

Az e megállapodásban foglaltak alkalmazásával kapcsolatban az EFTA-Bíróságnak az EFTA-államok között létrejött külön megállapodásnak megfelelően különösen az alábbiak vonatkozásában van hatásköre:

a) az EFTA-államokat érintő felügyeleti eljárással kapcsolatos keresetek;

b) az EFTA Felügyeleti Hatóság által a versennyel kapcsolatos ügyekben hozott döntések elleni fellebbezések;

c) két vagy több EFTA-állam között zajló jogviták rendezése.

109. cikk

(1) Az e megállapodásból eredő kötelezettségek teljesítését egyrészről az EFTA Felügyeleti Hatóság, másrészről pedig az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződéssel és az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződéssel, valamint e megállapodással összhangban eljárva az EK-Bizottság ellenőrzi.

(2) Ahhoz, hogy az EGT egész területén egységes felügyelet érvényesülhessen, az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EK-Bizottság a felügyeleti politika kérdéseiben és egyedi esetekben együttműködik, információcserét folytat és konzultál egymással.

(3) Az EK-Bizottsághoz és az EFTA Felügyeleti Hatósághoz érkeznek be az e megállapodás alkalmazásával kapcsolatos panaszok. Ezek tájékoztatják egymást a beérkezett panaszokról.

(4) Mindkét testület kivizsgálja a hatáskörébe tartozó panaszokat, és továbbítja a másik testülethez azokat, amelyek annak a hatáskörébe tartoznak.

(5) Amennyiben a szükséges intézkedésről egy panasszal kapcsolatos eljárásról vagy a vizsgálat eredményéről a két testület között nézeteltérés alakul ki, bármelyikük az EGT-Vegyesbizottság elé utalhatja az ügyet, amely a 111. cikkben foglaltaknak megfelelően jár el.

110. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EK-Bizottság e megállapodás alapján hozott határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettségeket rónak, végrehajthatók. Ugyanez vonatkozik az e megállapodás alapján, az Európai Közösségek Bírósága, az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága és az EFTA-Bíróság által hozott ilyen ítéletekre is.

A végrehajtásra annak az államnak a hatályos polgári eljárási szabályai vonatkoznak, amelynek területén a végrehajtásra sor kerül. A határozatot végrehajtási záradékkal az a hatóság látja el – az okirat valódiságának vizsgálatán kívül minden más ellenőrzést mellőzve –, amelyet a Szerződő Felek erre a célra kijelölnek, és amelyről a többi Szerződő Felet, az EFTA Felügyeleti Hatóságot, az EK-Bizottságot, az Európai Közösségek Bíróságát, az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságát és az EFTA-Bíróságot tájékoztatják.

Ha ezeknek az alaki követelményeknek az érintett fél kérelmére eleget tettek, a fél, azon állam jogának megfelelően, amelynek területén a végrehajtásra sor kerül, közvetlenül az illetékes hatóságtól kérheti a végrehajtást.

A végrehajtást az EK-Bizottság, az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága vagy az Európai Közösségek Bírósága által hozott határozatok esetében csak az Európai Közösségek Bíróságának határozata, az EFTA Felügyeleti Hatóság vagy az EFTA-Bíróság által hozott határozatok esetében csak az EFTA-Bíróság határozata függesztheti fel. A végrehajtási eljárás szabálytalanságára vonatkozó panaszok tekintetében azonban az érintett államok igazságszolgáltatási szervei rendelkeznek hatáskörrel.







3. szakasz

Vitarendezés

111. cikk

(1) A Közösség vagy valamelyik EFTA-állam az e megállapodásban foglaltak értelmezését vagy alkalmazását illető vitás ügyekben az EGT-Vegyesbizottsághoz fordulhat az alábbi rendelkezéseknek megfelelően.

(2) A vitát az EGT-Vegyesbizottság rendezheti. Az EGT-Vegyesbizottság megkap minden olyan információt, amely a helyzet alapos megvizsgálásában hasznos lehet, azzal a céllal, hogy elfogadható megoldást találjon. E célból az EGT-Vegyesbizottság minden lehetőséget megvizsgál a megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülése érdekében.

(3) Ha a vita az e megállapodásban foglaltak közül olyan rendelkezés értelmezéséről folyik, amely lényegét tekintve megegyezik az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés megfelelő szabályával vagy az e két szerződés alapján elfogadott jogszabályokkal, továbbá, ha a vitát nem rendezik az attól a naptól számított három hónapon belül, hogy azzal az EGT-Vegyesbizottsághoz fordultak, akkor a vitában érintett Szerződő Felek megállapodhatnak abban, hogy felkérik az Európai Közösségek Bíróságát arra, hogy döntsön a vonatkozó szabályok értelmezéséről.

Ha az ilyen vitában az EGT-Vegyesbizottság az eljárás megindításának napját követő hat hónapon belül nem talál olyan megoldást, amivel a felek egyetértenek, vagy ha addig a vitában érintett Szerződő Felek nem döntöttek úgy, hogy kérik az Európai Közösségek Bíróságának döntését, akkor a Szerződő Fél a lehetséges eltérések feloldása végett

— védintézkedést tehet a 112. cikk (2) bekezdésének megfelelően, követve a 113. cikkben ismertetett eljárást,

— vagy értelemszerűen alkalmazhatja a 102. cikkben foglaltakat.

(4) Ha a vita a 111. cikk (3) bekezdése vagy a 112. cikk alapján tett védintézkedések hatályát vagy időtartamát, vagy a 114. cikk alapján az egyensúly helyreállítása érdekében tett intézkedések célszerűségét érinti, és ha az EGT-Vegyesbizottság három hónapon belül nem tudja rendezni az elé terjesztett vitát, akkor a 33. jegyzőkönyvben megállapított eljárásnak megfelelően bármelyik Szerződő Fél választottbírósághoz fordulhat a jogvitával. Az ilyen eljárás keretében nem lehet foglalkozni az e megállapodásnak a (3) bekezdésben hivatkozott rendelkezéseivel kapcsolatban felmerülő kérdésekkel. A választottbírósági döntés kötelező érvényű a vitában érintett felekre nézve.







4. FEJEZET

VÉDINTÉZKEDÉSEK

112. cikk

(1) Ha tartósnak mutatkozó, súlyos ágazati vagy regionális jellegű gazdasági, társadalmi, vagy környezeti nehézségek lépnek fel, a Szerződő Felek egyoldalúan megfelelő intézkedéseket tehetnek a 113. cikkben megállapított feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

(2) Az ilyen védintézkedések a hatály és az időtartam tekintetében szigorúan a helyzet orvoslásához szükséges mértékre korlátozódnak. Elsőbbséget élveznek azok az intézkedések, amelyek a legkevésbé zavarják meg az e megállapodásban foglaltak érvényre jutását.

(3) A védintézkedések valamennyi Szerződő Fél vonatkozásában érvényesek.

113. cikk

(1) Az a Szerződő Fél, amelyik a 112. cikk alapján védintézkedés meghozatalára készül, az EGT-Vegyesbizottságon keresztül haladéktalanul tájékoztatja a többi Szerződő Felet, és rendelkezésükre bocsát minden érdemi információt.

(2) A Szerződő Felek haladéktalanul konzultációt kezdenek az EGT-Vegyesbizottságban annak érdekében, hogy egy minden érintett fél számára elfogadható megoldást találjanak.

(3) Az érintett Szerződő Fél csak az (1) bekezdés szerinti bejelentés időpontjától számított egy hónapot követően teheti meg a védintézkedést, hacsak a (2) bekezdés szerinti konzultációs eljárás a megjelölt határidő lejárta előtt le nem zárul. Amennyiben azonnali fellépést követelő kivételes körülmények kizárják az előzetes vizsgálat lehetőségét, úgy az érintett Szerződő Fél azonnal megteheti a nehézségek kiküszöböléséhez feltétlenül szükséges védintézkedéseket.

A Közösség nevében az EK-Bizottság tesz védintézkedéseket.

(4) Az érintett Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja az EGT-Vegyesbizottságot a meghozott intézkedésekről, és rendelkezésére bocsát minden érdemi információt.

(5) Bevezetésük időpontjától kezdődően a meghozott intézkedésekről az EGT-Vegyesbizottság háromhavonta konzultációt folytat, amelynek célja az intézkedések megszüntetése az előirányzott határidő előtt, vagy alkalmazási körük korlátozása.

A Szerződő Felek bármikor felkérhetik az EGT-Vegyesbizottságot az ilyen intézkedések felülvizsgálatára.

114. cikk

(1) Ha egy Szerződő Fél által tett védintézkedés az egyensúly felbomlásához vezet az ebben a megállapodásban foglalt jogok és kötelezettségek között, akkor bármely másik Szerződő Fél hozhat ezzel a Szerződő Féllel szemben olyan célszerű, az egyensúlyt helyreállító intézkedést, amely kifejezetten az egyensúlyhiány felszámolásához szükséges. Elsőbbségben részesülnek azok az intézkedések, amelyek a legkevésbé zavarják meg az EGT működését.

(2) A 113. cikkben részletezett eljárást alkalmazni kell.







VIII. RÉSZ

FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS

115. cikk

A Szerződő Felek a közöttük fennálló kereskedelmi és gazdasági kapcsolatoknak az 1. cikk szerinti folyamatos és kiegyensúlyozott erősítése céljából megállapodnak a régióik közötti gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentésének szükségességéről. Ebben a tekintetben tudomásul veszik az e megállapodás egyéb pontjaiban, valamint a kapcsolódó jegyzőkönyvekben kifejtett vonatkozó rendelkezéseket, köztük olyan rendelkezéseket amelyek a mezőgazdasággal és a halászattal kapcsolatosak.

116. cikk

Az EFTA-államok létrehozzák a finanszírozási mechanizmust, hogy az EGT keretében és a Közösség által ebben a tekintetben korábban tett erőfeszítések mellett hozzájáruljanak a 115. cikkben megállapított célok eléréséhez.

117. cikk

▼M301

A finanszírozási mechanizmusokra irányadó rendelkezéseket a 38. jegyzőkönyv, a 38a. jegyzőkönyv, a 38a. jegyzőkönyv kiegészítése, a 38b. jegyzőkönyv, a 38b. jegyzőkönyv kiegészítése, valamint a 38c. jegyzőkönyv tartalmazza.

▼B







IX. RÉSZ

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

118. cikk

(1) Amennyiben egy Szerződő Fél úgy véli, hogy valamennyi Szerződő Fél érdekében hasznos lenne az e megállapodással létrehozott kapcsolatoknak a megállapodásban nem szereplő területekre való kiterjesztése útján történő továbbfejlesztése, indokolással kiegészített kérelmet terjeszthet az EGT-Tanácsban a többi Szerződő Fél elé. Az EGT-Tanács megbízhatja az EGT-Vegyesbizottságot, hogy vizsgálja meg a kérelem valamennyi vonatkozását, és készítsen erről jelentést.

Az EGT-Tanács szükség esetén politikai döntéseket hozhat, amelyek célja a tárgyalások megindítása a Szerződő Felek között.

(2) Az (1) bekezdésben említett tárgyalások eredményeként létrejövő megállapodásokat a Szerződő Felek saját eljárási szabályaiknak megfelelően megerősítik vagy jóváhagyják.

119. cikk

A mellékletek és az azokban hivatkozott, az ebben a megállapodásban foglaltak figyelembevételével elfogadott jogi aktusok, továbbá a jegyzőkönyvek e megállapodás szerves részét képezik.

120. cikk

Amennyiben e megállapodás és különösen annak 41. és 43. jegyzőkönyve

▼B

másként nem rendelkezik, a megállapodás rendelkezéseinek alkalmazása elsőbbséget élvez az Európai Gazdasági Közösség és egy vagy több EFTA-állam között létrejött két- vagy többoldalú megállapodások rendelkezéseivel szemben, ha e megállapodás ugyanazt a területet szabályozza.

121. cikk

Ennek a megállapodásnak a rendelkezései nem zárják ki az együttműködést:

a) a skandináv együttműködés vonatkozásában, amennyiben az nem hátráltatja az e megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülését;

b) a Svájc és Liechtenstein közötti regionális unió vonatkozásában, amennyiben ennek az uniónak a céljai e megállapodás alkalmazásával nem valósulnak meg, és nem hátráltatják az e megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülését;

▼M135 —————

▼B

122. cikk

A Szerződő Felek képviselői, küldöttei és szakértői, valamint az e megállapodás alapján tevékenykedő tisztviselők és egyéb alkalmazottak szolgálati jogviszonyuk megszűnését követően sem fedhetik fel a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információkat, így különösen a vállalkozásokra, az ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információkat.

123. cikk

Ez a megállapodás nem akadályoz meg egyetlen Szerződő Felet sem, hogy olyan intézkedéseket hozzon:

a) amelyek megítélése szerint szükségesek ahhoz, hogy megakadályozhassa olyan információ felfedését, amelynek közlését ellentétesnek tartja alapvető biztonsági érdekeivel;

b) amelyek fegyverek, lőszer és hadianyagok vagy más, védelmi szempontból nélkülözhetetlen termékek előállításával vagy kereskedelmével, vagy honvédelmi szempontból feltétlenül szükséges kutatással, fejlesztéssel vagy gyártással kapcsolatosak, hacsak az ilyen intézkedések nem rontják a versenyfeltételeket a nem kifejezetten katonai célokat szolgáló termékek tekintetében;

c) amilyeneket saját biztonsága szempontjából elengedhetetlennek vél a fennálló jogrendre veszélyt jelentő súlyos belső zavargások esetén, háború vagy háborúval fenyegető súlyos nemzetközi feszültség idején azért, hogy eleget tehessen a béke és a nemzetközi biztonság fenntartása érdekében vállalt kötelezettségeinek.

124. cikk

A Szerződő Felek – az e megállapodás egyéb rendelkezései alkalmazásának sérelme nélkül – a 34. cikk értelmében vett társaságok tőkéjében való részesedést illetően ugyanolyan bánásmódban részesítik az EK-tagállamok és az EFTA-államok állampolgárait, mint a saját állampolgáraikat.

125. cikk

E megállapodás nem sértheti a Szerződő Felek államaiban fennálló tulajdoni rendet.

126. cikk

(1) ►M187 ◄ , a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svéd Királyság területére kell alkalmazni. Ezt a megállapodást az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területekre – az ezekben a szerződésekben megállapított feltételek szerint –, valamint az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, azIzland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svéd Királyság területére kell alkalmazni.

(2) Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére ezt a megállapodást nem kell alkalmazni az Åland-szigetekre. Finnország kormánya azonban egy, az e megállapodás megerősítésekor a letéteményesnél elhelyezett és a letéteményes által hiteles másolatokban a Szerződő Felekhez továbbított nyilatkozat útján bejelentheti, hogy a megállapodás ugyanolyan feltételekkel vonatkozik ezekre a szigetekre, mint Finnország egyéb területeire, figyelemmel az alábbi rendelkezésekre: a) ennek a megállapodásnak a rendelkezései nem zárják ki az Åland-szigeteken bármely adott időpontban hatályban lévő rendelkezések alkalmazását azokra a korlátozásokra vonatkozóan, amelyek: i. korlátozzák az Åland-szigeteki regionális állampolgársággal nem rendelkező természetes személyek, továbbá a jogi személyek azon jogát, hogy az Åland-szigeteken a szigetek illetékes hatóságának engedélye nélkül ingatlantulajdont szerezzenek; vagy ingatlant birtokoljanak; ii. korlátozzák az Åland-szigeteki regionális állampolgársággal nem rendelkező természetes személyek, továbbá a jogi személyek azon jogát, hogy az Åland-szigeteken a szigetek illetékes hatóságának engedélye nélkül letelepedjenek vagy szolgáltatást nyújtsanak; b) az Åland-szigetek lakosai által Finnországban élvezett jogokat ez a megállapodás nem érinti; c) az Åland-szigetek hatóságai egyenlő bánásmódban részesítik a Szerződő Felek minden természetes és jogi személyét.

127. cikk

Bármelyik Szerződő Fél elállhat ettől a megállapodástól, ha ezt legalább 12 hónappal korábban írásban közli a többi Szerződő Féllel.

A többi Szerződő Fél az elállási szándék bejelentését követően haladéktalanul diplomáciai konferenciát hív össze a megállapodáson végrehajtandó szükséges módosítások áttekintésére.

128. cikk

►M1

Any European State becoming a member of the Community shall, and the Swiss Confederation or any European State becoming a member of EFTA may, apply to become a party to this Agreement. It shall address its application to the EEA Council.

◄

(2) Az ilyen részvétel feltételeit a Szerződő Felek és a kérelmező állam közötti megállapodás rendezi. Ezt a megállapodást saját eljárásainak megfelelően valamennyi Szerződő Félnek meg kell erősítenie vagy jóvá kell hagynia.

129. cikk

(1) E megállapodás egyetlen eredeti példányban angol, dán, finn, francia, görög, holland, izlandi, német, norvég, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven készült, és az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles.

▼M268

„Az Európai Gazdasági Térség bővítése következtében e megállapodás bolgár, cseh, észt, horvát, lett, litván, magyar, máltai, lengyel, román, szlovák és szlovén nyelvű változata szintén hiteles”f;

A mellékletekben hivatkozott jogi aktusok angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű, az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett szövege egyaránt hiteles, és ezeket hitelesítés céljából izlandi és norvég nyelven is meg kell szövegezni és az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.

▼B

(2) E megállapodást a Szerződő Felek alkotmányos követelményeiknek megfelelően megerősítik vagy jóváhagyják.

E megállapodást az Európai Közösségek Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely minden Szerződő Fél részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Közösségek Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely minden további Szerződő Felet értesít erről.

▼M1

(3) This Agreement shall enter into force on the date and under the conditions provided for in the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area.

▼B

En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente acuerdo.

Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.

Εις πίστωση των ανωτέρο, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στην παρούσα συμφωνία.

In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.

En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.

þEssu til staðfestingar hafa undirritaðir fulltrúar, sem til þess hafa fullt umboð, undirritað samning þennan.

In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.

Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.

Som bevitnelse på dette har de undertegnede befullmektigede undertegnet denne avtale.

Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo.

Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Till bestyrkande härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta avtal.

Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos.

Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems.

Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig.

Έγινε στο Πόρτο, στις δύο Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα δύο.

Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two.

Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze.

Gjört í Oporto annan dag maímánaðar árið nítján hundruð níutíu og tvö.

Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue.

Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig.

Gitt i Oporte på den annen dag i mai i året nittenhundre og nitti to.

Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois.

Tehty portossa toisena päivänä toukokuuta tuhat yhdeksänsataayhdeksänkymmentäkaksi.

Undertecknat i Oporto de 2 maj l992.

Por el Consejo y la Comisión de las Comunidades Europeas

For Rådet og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Für den Rat und die Kommission der Europäischen Gemeinschaften

Για το Συμβούλιο και την Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων

For the Council and the Commission of the European Communities

Pour le Conseil et la Commission des Communautés européennes

Per il Consiglio e la Commissione delle Comunità europee

Voor de Raad en de Commissie van de Europese Gemeenschappen

Pelo Conselho e pela Comissão das Comunidades Europeias

Pour le royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le grand-duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Pela República Portuguesa

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Für die Republik Österreich

Suomen tasavallan puolesta

Fyrir LýðveldiðIsland

Für das Fürstentum Liechtenstein

For Kongeriket Norge

För Konungariket Sverige

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

JEGYZŐKÖNYVEK

1. JEGYZŐKÖNYV

a horizontális kiigazításokról

A megállapodáshoz csatolt mellékletekben hivatkozott jogi aktusok rendelkezései a megállapodásnak és ennek a jegyzőkönyvnek megfelelően alkalmazandók, amennyiben a vonatkozó melléklet másként nem rendelkezik. Az egyes jogi aktusokhoz szükséges egyedi kiigazításokat az a melléklet tartalmazza, amely az adott jogi aktust megemlíti.

1. A JOGI AKTUSOK BEVEZETŐ RÉSZEI

A hivatkozott jogi aktusok preambulumai nincsenek a megállapodás céljainak megfelelően kiigazítva. Ezeknek szükség esetén, a megállapodás keretein belül, az ilyen jogi aktusok rendelkezéseinek helyes értelmezése és alkalmazása tekintetében van jelentősége.

2. AZ EK BIZOTTSÁGAIRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

A hivatkozott jogi aktusokban foglalt, az EK bizottságait érintő eljárásokkal, intézményi szabályozásokkal és egyéb rendelkezésekkel a megállapodás 81., 100. és 101. cikke, valamint a 31. jegyzőkönyv foglalkozik.

3. A KÖZÖSSÉGI JOGI AKTUSOK KIIGAZÍTÁSÁRA VAGY MÓDOSÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ ELJÁRÁSOKAT MEGÁLLAPÍTÓ RENDELKEZÉSEK

Amennyiben egy hivatkozott jogi aktus EK-eljárást ír elő a kiigazításával, kiterjesztésével vagy módosításával kapcsolatban, vagy új közösségi politikák, intézkedések vagy jogi aktusok kidolgozásáról rendelkezik, a megállapodásban előírt megfelelő döntéshozatali eljárást kell alkalmazni.

4. INFORMÁCIÓCSERE ÉS ÉRTESÍTÉSI ELJÁRÁS

▼M2

a) Ha egy EK tagállamnak az EK-Bizottság részére információkat kell szolgáltatnia, egy EFTA-állam az ugyanilyen információkat az EFTA Felügyeleti Hatóságnak szolgáltatja, amely továbbítja azt az EFTA-államok Állandó Bizottságának. Ugyanez érvényes akkor is, amikor az információkat a hatáskörrel rendelkező hatóságok továbbítják. Az EK-Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság kicserélik azokat az információkat, amelyeket az EK tagállamoktól, illetve az EFTA-államoktól vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságoktól kaptak.

▼B

b) Ha egy EK-tagállamnak egy vagy több másik tagállam részére információkat kell szolgáltatnia, ezeket az információkat megadja az EK-Bizottságnak is, amely az EFTA-államokhoz történő továbbítás céljából átadja azokat az állandó bizottságnak. Egy EFTA-állam egy vagy több másik EFTA-államnak, továbbá az állandó bizottságnak továbbítja a megfelelő információkat, az állandó bizottság az EK-tagállamokhoz történő továbbítás céljából átadja azokat az EK-Bizottságnak. Ugyanez érvényes akkor is, amikor az információkat a hatáskörrel rendelkező hatóságok adják meg.

c) Azokon a területeken, ahol a sürgős jelleg miatt gyors információtovábbításra van szükség, közvetlen információcserét előíró, megfelelő ágazati megoldásokat kell alkalmazni.

d) Az EK-Bizottságnak az ellenőrzési, jóváhagyási, információs, értesítési vagy konzultációs és hasonló ügyekre vonatkozó eljárásokkal összefüggő feladatait az EFTA-államok vonatkozásában az általuk közösen bevezetett eljárásoknak megfelelően kell ellátni. Ez nem érinti a 2., 3. és 7. pontban foglaltakat. Az EK-Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság vagy az állandó bizottság kicseréli az ilyen ügyekkel kapcsolatos összes információt. Az ezzel összefüggésben felmerülő kérdésekkel az EGT-Vegyesbizottsághoz lehet fordulni.

5. FELÜLVIZSGÁLATI ÉS JELENTÉSTÉTELI ELJÁRÁS

Ha egy hivatkozott jogi aktusban foglaltak szerint az EK-Bizottságnak, vagy az EK valamely másik testületének jelentést, értékelést vagy egyéb hasonló anyagot kell készítenie, akkor, eltérő megállapodás hiányában, az EFTA Felügyeleti Hatóság, illetve az állandó bizottság egyidejűleg megfelelő jelentést, megfelelő értékelést vagy hasonló anyagot készít az EFTA-államok számára. Az EK-Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság vagy az állandó bizottság konzultál egymással és információt cserél saját jelentésének elkészítése során; a jelentésekről másolatot küldenek az EGT-Vegyesbizottság részére.

6. AZ INFORMÁCIÓK KÖZZÉTÉTELE

a) Ha egy hivatkozott jogi aktusban foglaltak szerint valamely EK-tagállamnak közzé kell tennie bizonyos tényekre, eljárásokra és hasonlókra vonatkozó információkat, akkor a megállapodás keretében az EFTA-államoknak is közzé kell tenniük a vonatkozó információkat a megfelelő módon.

b) Ha egy hivatkozott jogi aktusb