02016R0799 — HU — 26.02.2020 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B A BIZOTTSÁG (EU) 2016/799 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE (2016. március 18.) a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 139, 2016.5.26., 1. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/799 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. március 18.)

a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)







1. cikk

Tárgy és hatály

(1) Ez a rendelet meghatározza a menetíró készülékekkel kapcsolatos alábbi szempontok egységes alkalmazásához szükséges rendelkezéseket:

a) a jármű helyzetének rögzítése bizonyos pontokon a járművezető napi munkaideje során;

b) az intelligens menetíró készülékeken végzett esetleges manipulációk és visszaélések korai távészlelése;

c) a menetíró készülékeket és az intelligens közlekedési rendszereket összekapcsoló interfész;

d) a menetíró készülékek típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási és műszaki követelmények, ideértve a biztonsági mechanizmusokat is.

▼M1

(2) Az intelligens menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítását, tesztelését, beépítését, vizsgálatát és javítását az e rendelet I. C. mellékletében meghatározott műszaki követelményeknek megfelelően kell végezni.

(3) A nem az intelligens menetíró készülékék kategóriájába tartozó menetíró készülékeknek kialakításuk, tesztelésük, beépítésük, vizsgálatuk és javításuk tekintetében továbbra is, értelemszerűen vagy a 165/2014/EU rendelet I. mellékletében vagy a 3821/85/EGK tanácsi rendelet ( 1 ) I. B. mellékletében meghatározott követelményeknek kell megfelelniük.

▼B

(4) A 96/53/EK irányelv 10d. cikkének megfelelően a korai távészlelő eszköznek a járművek fedélzetén elhelyezett tömegmérő berendezések segítségével mért adatokat is továbbítania kell az esetleges csalások mihamarabbi felderítése érdekében.

▼M1

(5) Ez a rendelet nem sérti a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 2 ) rendelkezéseit.

▼B

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 165/2014/EU rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

Ezenkívül az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. „digitális menetíró készülék” vagy „első generációs menetíró készülék” : olyan digitális menetíró készülék, amely nem tartozik az intelligens menetíró készülékék kategóriájába;

2. „külső GNSS-eszköz” : olyan eszköz, amely magában foglalja a GNSS-vevőt – abban az esetben, amikor a járműegység nem egyetlen egység –, valamint azokat a további alkatrészeket, amelyek a helyzetmeghatározási adatoknak a járműegység többi része felé való kommunikációjának védelmére szolgálnak;

▼M1

3. „adatközlő mappa” : a teljes – papíralapú vagy elektronikus formátumú – mappa, amely a gyártó vagy meghatalmazottja által a típusjóváhagyó hatósághoz a menetíró készülék vagy valamelyik alkatrészének típusjóváhagyása céljára benyújtott összes információt tartalmazza, köztük a 165/2014/EU rendelet 12. cikkének (3) bekezdésében említett tanúsítványokat, valamint az e rendelet I. C. mellékletében meghatározott tesztek elvégzéséről készült jegyzőkönyveket, csakúgy mint rajzokat, fényképeket és egyéb idevágó dokumentumokat;

▼B

4. „információs csomag” : a papíralapú vagy elektronikus formátumú adatközlő mappa, minden olyan dokumentummal együtt, amelyet a típusjóváhagyó hatóság feladatköre ellátása során csatolt az adatközlő mappához, ideértve a típus-jóváhagyási folyamat végén a menetíró készüléknek vagy alkatrészének EK-típusbizonyítványát;

5. „az információs csomag tartalomjegyzéke” : az információs csomag számokkal ellátott részeit felsoroló és annak minden lényeges elemét azonosító dokumentum. A dokumentumban az EK-típusjóváhagyási folyamat egymást követő lépéseinek elkülöníthetőnek kell lenniük, és meg kell adni az információs csomag minden egyes felülvizsgálatának és aktualizálásának dátumát is;

6. „korai távészlelő eszköz” : a járműegység azon berendezése, amelyet célzott közúti ellenőrzések végzésére használnak;

▼M1

7. „intelligens menetíró készülék” vagy „második generációs menetíró készülék” : a 165/2014/EU rendelet 8., 9. és 10. cikkének, valamint e rendelet I. C. mellékletének megfelelő digitális menetíró készülék;

8. „menetíró készülék alkatrésze” : a következő elemek valamelyike: járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítő lap, külső GNSS-eszköz és külső korai távészlelő eszköz;

▼B

9. „típusjóváhagyó hatóság” : a menetíró készülék vagy alkatrészei típusjóváhagyásának elvégzéséért, az engedélyezési eljárásért, valamint a típusbizonyítványok kiadásáért, illetve adott esetben visszavonásáért felelős tagállami hatóság, amely más tagállamok típusjóváhagyó hatóságainak viszonylatában kapcsolattartó pontként működik, és gondoskodik arról, hogy a gyártók eleget tegyenek az e rendelet követelményeinek teljesítésére vonatkozó kötelezettségeiknek;

▼M1

10. „járműegység” : a menetíró készülék, ide nem értve a mozgásérzékelőt és a mozgásérzékelőhöz tartozó csatlakozó kábeleket. Egyetlen vagy a járműben különböző helyeken elhelyezett több egység alkothatja, valamint feldolgozó egységből, adatmemóriából, időmérő funkcióból, két intelligenskártyainterfész-eszközből (járművezető és járműkísérő), nyomtatóból, kijelzőből, csatlakozóból, a felhasználói inputok bevitelére szolgáló készülékekből, GNSS-vevőből és távoli kommunikációs eszközből áll. A járműegység típusjóváhagyástól függően az alábbi alkatrészekből állhat: — a járműegység önálló alkatrészként (a GNSS-vevővel és a távoli kommunikációs eszközzel), — a járműegység háza (a távoli kommunikációs eszközzel), és a külső GNSS-eszköz, — a járműegység háza (a GNSS-vevővel) és a külső távoli kommunikációs eszköz, — a járműegység háza, a külső GNSS-eszköz és a külső távoli kommunikációs eszköz. Ha a járműegység a járműben különböző helyeken elhelyezett több egységből áll, a járműegység fő alkotórésze az az egység, amely a feldolgozó egységet, az adatmemóriát és az időmérő funkciót tartalmazza. A „járműegység (VU)” kifejezés a „járműegységet” vagy a „járműegység fő alkotórészét” jelöli.

▼B

3. cikk

Helyzetalapú szolgáltatások

(1) A gyártók kötelesek gondoskodni arról, hogy az intelligens menetíró készülékek kompatibilisek legyenek a Galileo navigációs rendszer és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatási (EGNOS) rendszer által biztosított helyzetmeghatározási szolgáltatásokkal.

(2) A gyártók dönthetnek úgy is, hogy az (1) bekezdésben említett rendszerek mellett más műholdas navigációs rendszerekkel is biztosítják a kompatibilitást.

4. cikk

A menetíró készülékek és alkatrészeik típus-jóváhagyási eljárása

(1) A menetíró készülék vagy bármely alkatrészének vagy alkatrészei csoportjának típusjóváhagyására irányuló kérelmet a gyártó vagy meghatalmazottja nyújtja be az egyes tagállamok által kijelölt típusjóváhagyó hatóságokhoz. A kérelem az egyes alkatrészekkel kapcsolatos információkat tartalmazó adatközlő mappából áll, amely magában foglalja adott esetben a menetíró készülék kiegészítéséhez szükséges további alkatrészek típusbizonyítványait, valamint minden egyéb idevágó dokumentumot.

(2) A tagállamok minden olyan menetíró készülékre, azok alkatrészére, illetve alkatrészeik csoportjára megadják a típusjóváhagyást, amely megfelel az 1. cikk (2) vagy értelemszerűen (3) bekezdésében említett közigazgatási és műszaki követelményeknek. Ebben az esetben a típusjóváhagyó hatóság a kérelmezőnek az e rendelet II. mellékletében meghatározott mintának megfelelő típusbizonyítványt állít ki.

(3) A típusjóváhagyó hatóság a gyártót vagy meghatalmazottját további információk benyújtására kérheti.

(4) A gyártó vagy meghatalmazottja annyi menetíró készüléket, illetve annyi alkatrészt bocsát a típusjóváhagyó hatóságok és a 165/2014/EU rendelet 12. cikkének (3) bekezdésében említett tanúsítványok kiállításáért felelős jogi személyek rendelkezésére, amennyi alapján megfelelő módon elvégezhető a típus-jóváhagyási eljárás.

(5) Amennyiben a gyártó vagy meghatalmazottja a menetíró készülék bizonyos alkatrészeire vagy alkatrészcsoportjaira kér típusjóváhagyást, a típusjóváhagyó hatóságok rendelkezésére bocsátja az egyéb, már típusjóváhagyást kapott alkatrészeket, valamint a teljes menetíró készülék kialakításához szükséges egyéb részeket annak érdekében, hogy az említett hatóságok a szükséges teszteket el tudják végezni.

5. cikk

A típusjóváhagyások módosításai

(1) A gyártó vagy meghatalmazottja haladéktalanul tájékoztatja az eredeti típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságokat a menetíró készülék szoftverének vagy hardverének vagy a készülék legyártásához használt, az adatközlő mappába bejegyzett anyagok jellegének bármilyen módosításáról, és a típusjóváhagyás módosítására irányuló kérelmet nyújt be.

(2) A típusjóváhagyó hatóságok felülvizsgálhatják vagy kiterjeszthetik a meglévő típusjóváhagyást, vagy a módosítások jellegének és jellemzőinek megfelelően új típusjóváhagyást adhatnak ki.

„Felülvizsgálatra” akkor kerül sor, ha a típusjóváhagyó hatóság úgy ítéli meg, hogy a menetíró készülék szoftverének vagy hardverének, illetve a készülék legyártásához használt anyagok jellegének módosítása nem számottevő. Ebben az esetben a típusjóváhagyó hatóság kiadja az információs csomagot alkotó dokumentumok felülvizsgált változatát, amelyekben feltünteti a módosítások jellegét és az idevágó jóváhagyás megadásának időpontját. Az e követelménynek való megfelelés teljesíthető az információs csomag aktualizált, egységes szerkezetbe foglalt és az elvégzett módosítások részletes leírásával kiegészített változatával.

„Kiterjesztésre” akkor kerül sor, ha a típusjóváhagyó hatóság úgy ítéli meg, hogy a menetíró készülék szoftverének vagy hardverének, illetve a készülék legyártásához használt anyagok jellegének módosítása számottevő mértékű. Ebben az esetben új tesztek elvégzését kérheti, amiről tájékoztatja a gyártót vagy annak meghatalmazottját. Ha e tesztek eredménye megfelelőnek bizonyul, a típusjóváhagyó hatóság felülvizsgált típusbizonyítványt állít ki, amely a megadott kiterjesztés számát is tartalmazza. A típusbizonyítványban meg kell adni a kiterjesztés indokát és a dokumentum kiállításának időpontját.

(3) Az információs csomag tartalomjegyzékében fel kell tüntetni a típusjóváhagyás legutóbbi kiterjesztésének vagy felülvizsgálatának vagy a típusjóváhagyás legutóbbi aktualizálásának és egységes szerkezetbe foglalásának időpontját.

(4) Új típusjóváhagyásra akkor lehet szükség, ha a típusjóváhagyásban részesített menetíró készülék vagy alkatrészeinek kért módosításai új biztonsági vagy interoperabilitási tanúsítvány kiállítását vonnák maguk után.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2016. március 2-től kell alkalmazni.

▼M1

Az I. C. melléklet azonban csak 2019. június 15-től alkalmazandó, a 16. függelék kivételével, amely 2016. március 2-tól alkalmazandó.

▼B

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.









I. C. MELLÉKLET

Kialakítási, tesztelési, beépítési és vizsgálati követelmények

BEVEZETÉS 1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 2. AZ ADATRÖGZÍTŐ KÉSZÜLÉK ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI ÉS FUNKCIÓI 2.1. Általános jellemzők 2.2. Funkciók 2.3. Üzemmódok 2.4. Biztonság 3. AZ ADATRÖGZÍTŐ KÉSZÜLÉK KIALAKÍTÁSÁRA ÉS MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK 3.1. A kártyabehelyezések és -kivételek nyomon követése 3.2. Sebesség-, helyzet- és távolságmérés 3.2.1. A megtett távolság mérése 3.2.2. Sebességmérés 3.2.3. Helyzetmérés 3.3. Időmérés 3.4. A járművezető tevékenységének nyomon követése 3.5. A járművezetési állapot nyomon követése 3.6. Adatbevitel a járművezetők által 3.6.1. Azon helyek bevitele, ahol a munkanapok kezdődnek és/vagy végződnek 3.6.2. A járművezető tevékenységével kapcsolatos adatok és a járművezető ITS-interfésszel kapcsolatos hozzájárulásának kézi bevitele 3.6.3. Különleges körülmények bevitele 3.7. A vállalkozások általi lezárások kezelése 3.8. Az ellenőrzési tevékenység nyomon követése 3.9. Események és/vagy hibák észlelése 3.9.1. „Érvénytelen kártya behelyezése” 3.9.2. „Kártyaütközés” 3.9.3. „Időátfedés” 3.9.4. „Járművezetés megfelelő kártya nélkül” 3.9.5. „Kártya behelyezése járművezetés közben” 3.9.6. „Utolsó kártyakapcsolat nem megfelelő lezárása” 3.9.7. „Gyorshajtás” 3.9.8. „Áramellátás megszakadása” 3.9.9. „Kommunikációs hiba a távoli kommunikációs eszközzel” 3.9.10. „A GNSS-vevőből származó helyzetmeghatározási információk hiánya” 3.9.11. „Kommunikációs hiba a külső GNSS-eszközzel” 3.9.12. A „mozgásadatok hibája” 3.9.13 „A jármű mozgásával kapcsolatos ellentmondás” 3.9.14. A „biztonsági rendszer megsértésére irányuló kísérlet” 3.9.15. „Időütközés” 3.9.16. Kártyahiba 3.9.17. Az „adatrögzítő készülék” hibája 3.10. Beépített és önellenőrző tesztek 3.11. Az adatmemória leolvasása 3.12. Rögzítés és tárolás az adatmemóriában 3.12.1. Készülékazonosítási adatok 3.12.1.1. Járműegység-azonosítási adatok 3.12.1.2. A mozgásérzékelő azonosítási adatai 3.12.1.3. A globális navigációs műholdrendszerek azonosítási adatai 3.12.2. Kulcsok és tanúsítványok 3.12.3. A járművezetői vagy műhelykártya behelyezési és kivételi adatai 3.12.4. A járművezető tevékenységére vonatkozó adatok ▼M1 3.12.5. Azok a helyek (helységnév és földrajzi hely), ahol a munkanapok kezdődnek, végződnek és/vagy ahol a halmozott járművezetési idő eléri a három óra többszörösét ▼B 3.12.6. A kilométer-számláló adatai 3.12.7. Részletes sebességadatok 3.12.8. Az eseményekkel kapcsolatos adatok 3.12.9. A hibákkal kapcsolatos adatok 3.12.10. Kalibrálási adatok 3.12.11. Időbeállítási adatok 3.12.12. Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó adatok 3.12.13. A vállalkozások általi lezárások adatai 3.12.14. A letöltési tevékenységre vonatkozó adatok 3.12.15. A különleges körülményekre vonatkozó adatok 3.12.16. A tachográfkártya adatai 3.13. A tachográfkártyák leolvasása 3.14. Rögzítés és tárolás a tachográfkártyákon 3.14.1. Rögzítés és tárolás az első generációs tachográfkártyákon 3.14.2. Rögzítés és tárolás a második generációs tachográfkártyákon 3.15. Kijelzés 3.15.1. Az alapértelmezett adatok kijelzése 3.15.2. Figyelmeztető kijelzés 3.15.3. A menü elérése 3.15.4. Egyéb kijelzett információk 3.16. Nyomtatás 3.17. Figyelmeztetések 3.18. Adatletöltés külső adathordozókra 3.19. Távoli kommunikáció a célzott közúti ellenőrzések céljára 3.20. Külső kiegészítő eszközök számára kiadott adatok 3.21. Kalibrálás 3.22. Közúti kalibrálási ellenőrzés 3.23. Időbeállítás 3.24. Teljesítményjellemzők 3.25. Anyagok 3.26. Jelölések 4. A TACHOGRÁFKÁRTYÁK KIALAKÍTÁSÁRA ÉS MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK 4.1. Látható adatok 4.2. Biztonság 4.3. Szabványok 4.4. Környezeti és elektromos előírások 4.5. Adattárolás 4.5.1. Az azonosítást és a kártya kezelését szolgáló elemi fájlok 4.5.2. Az integrált áramkörös kártyák azonosítása 4.5.2.1. Chipazonosítás 4.5.2.2. DIR (csak második generációs tachográfkártyákban van jelen) 4.5.2.3. ATR-információ (korlátozott, csak második generációs tachográfkártyákban van jelen) 4.5.2.4. Kiterjesztett hosszúságú információk (korlátozott, csak második generációs tachográfkártyákban van jelen) 4.5.3. Járművezetői kártya 4.5.3.1. Tachográf-alkalmazás (az első és második generációs járműegységek számára) 4.5.3.1.1. Alkalmazásazonosító 4.5.3.1.2. Kulcsok és tanúsítványok 4.5.3.1.3. A kártya azonosítása 4.5.3.1.4. A kártyatulajdonos azonosítása 4.5.3.1.5. Kártyaletöltés 4.5.3.1.6. Információk a vezetői engedélyről 4.5.3.1.7. Az eseményekkel kapcsolatos adatok 4.5.3.1.8. A hibákkal kapcsolatos adatok 4.5.3.1.9. A járművezető tevékenységére vonatkozó adatok 4.5.3.1.10. Az üzemeltetett járművek adatai 4.5.3.1.11. A munkanap kezdő és/vagy végső helye 4.5.3.1.12. Kártyakapcsolati adatok 4.5.3.1.13. Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó adatok 4.5.3.1.14. A különleges körülményekre vonatkozó adatok 4.5.3.2. Második generációs tachográf-alkalmazás (az első generációs járműegységek számára nem elérhető) 4.5.3.2.1. Alkalmazásazonosító 4.5.3.2.2. Kulcsok és tanúsítványok 4.5.3.2.3. A kártya azonosítása 4.5.3.2.4. A kártyatulajdonos azonosítása 4.5.3.2.5. Kártyaletöltés 4.5.3.2.6. Információk a vezetői engedélyről 4.5.3.2.7. Az eseményekkel kapcsolatos adatok 4.5.3.2.8. A hibákkal kapcsolatos adatok 4.5.3.2.9. A járművezető tevékenységére vonatkozó adatok 4.5.3.2.10. Az üzemeltetett járművek adatai 4.5.3.2.11. A munkanap kezdő és/vagy végső helye (helységnév és földrajzi hely) 4.5.3.2.12. Kártyakapcsolati adatok 4.5.3.2.13. Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó adatok 4.5.3.2.14. A különleges körülményekre vonatkozó adatok 4.5.3.2.15. Az üzemeltetett járműegységek adatai ▼M1 4.5.3.2.16. Azon helyek adatai, ahol a halmozott járművezetési idő elérte a három órát ▼B 4.5.4. Műhelykártya 4.5.4.1. Tachográf-alkalmazás (az első és második generációs járműegységek számára) 4.5.4.1.1. Alkalmazásazonosító 4.5.4.1.2. Kulcsok és tanúsítványok 4.5.4.1.3. A kártya azonosítása 4.5.4.1.4. A kártyatulajdonos azonosítása 4.5.4.1.5. Kártyaletöltés 4.5.4.1.6. Kalibrálási és időbeállítási adatok 4.5.4.1.7. Az eseményekkel és a hibákkal kapcsolatos adatok 4.5.4.1.8. A járművezető tevékenységére vonatkozó adatok 4.5.4.1.9. Az üzemeltetett járművek adatai 4.5.4.1.10. A munkanapok kezdetére és/vagy végére vonatkozó adatok 4.5.4.1.11. Kártyakapcsolati adatok 4.5.4.1.12. Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó adatok 4.5.4.1.13. A különleges körülményekre vonatkozó adatok 4.5.4.2. Második generációs tachográf-alkalmazás (az első generációs járműegységek számára nem elérhető) 4.5.4.2.1. Alkalmazásazonosító 4.5.4.2.2. Kulcsok és tanúsítványok 4.5.4.2.3. A kártya azonosítása 4.5.4.2.4. A kártyatulajdonos azonosítása 4.5.4.2.5. Kártyaletöltés 4.5.4.2.6. Kalibrálási és időbeállítási adatok 4.5.4.2.7. Az eseményekkel és a hibákkal kapcsolatos adatok 4.5.4.2.8. A járművezető tevékenységére vonatkozó adatok 4.5.4.2.9. Az üzemeltetett járművek adatai 4.5.4.2.10. A munkanapok kezdetére és/vagy végére vonatkozó adatok 4.5.4.2.11. Kártyakapcsolati adatok 4.5.4.2.12. Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó adatok 4.5.4.2.13. Az üzemeltetett járműegységek adatai ▼M1 4.5.4.2.14. Azon helyek adatai, ahol a halmozott járművezetési idő elérte a három órát ▼B 4.5.4.2.15. A különleges körülményekre vonatkozó adatok 4.5.5. Ellenőrzőkártya 4.5.5.1. Tachográf-alkalmazás (az első és második generációs járműegységek számára) 4.5.5.1.1. Alkalmazásazonosító 4.5.5.1.2. Kulcsok és tanúsítványok 4.5.5.1.3. A kártya azonosítása 4.5.5.1.4. A kártyatulajdonos azonosítása 4.5.5.1.5. Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó adatok 4.5.5.2. Második generációs (G2) tachográf-alkalmazás (az első generációs járműegységek számára nem elérhető) 4.5.5.2.1. Alkalmazásazonosító 4.5.5.2.2. Kulcsok és tanúsítványok 4.5.5.2.3. A kártya azonosítása 4.5.5.2.4. A kártyatulajdonos azonosítása 4.5.5.2.5. Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó adatok 4.5.6. Vállalkozáskártya 4.5.6.1. Tachográf-alkalmazás (az első és második generációs járműegységek számára) 4.5.6.1.1. Alkalmazásazonosító 4.5.6.1.2. Kulcsok és tanúsítványok 4.5.6.1.3. A kártya azonosítása 4.5.6.1.4. A kártyatulajdonos azonosítása 4.5.6.1.5. A vállalkozás tevékenységére vonatkozó adatok 4.5.6.2. Második generációs (G2) tachográf-alkalmazás (az első generációs járműegységek számára nem elérhető) 4.5.6.2.1. Alkalmazásazonosító 4.5.6.2.2. Kulcsok és tanúsítványok 4.5.6.2.3. A kártya azonosítása 4.5.6.2.4. A kártyatulajdonos azonosítása 4.5.6.2.5. A vállalkozás tevékenységére vonatkozó adatok 5. AZ ADATRÖGZÍTŐ KÉSZÜLÉK BEÉPÍTÉSE 5.1. Beépítés 5.2. Illesztési címke 5.3. Plombák 6. ELLENŐRZÉSEK, VIZSGÁLATOK ÉS JAVÍTÁSOK 6.1. Szerelők, műhelyek és járműgyártók jóváhagyása ▼M1 6.2. Új vagy javított alkatrészek ellenőrzése ▼B 6.3. A beépítés vizsgálata 6.4. Időszakos vizsgálatok 6.5. A hibák mérése 6.6. Javítások 7. KÁRTYAKIBOCSÁTÁS 8. AZ ADATRÖGZÍTŐ KÉSZÜLÉKEK ÉS A TACHOGRÁFKÁRTYÁK TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA 8.1. Általános szempontok 8.2. Biztonsági tanúsítvány 8.3. Működési tanúsítvány 8.4. Interoperabilitási tanúsítvány 8.5. Típusbizonyítvány 8.6. Különleges eljárás: első interoperabilitási tanúsítványok második generációs adatrögzítő készülékek és tachográfkártyák számára

BEVEZETÉS

Első generációs digitális menetíró rendszereket 2006. május 1. óta alkalmaznak. Ezek a készülékek a belföldi fuvarozásban élettartamuk végéig használhatók. A nemzetközi fuvarozásban ellenben 15 évvel e bizottsági rendelet hatálybalépését követően minden járművet az előírásoknak megfelelő, második generációs intelligens menetíró készülékkel kell felszerelni, mely használatát e rendelet vezeti be.

E melléklet azokat a követelményeket határozza meg, amelyek a második generációs adatrögzítő készülékekre és tachográfkártyákra vonatkoznak. Bevezetésük időpontjától kezdve kötelező lesz második generációs adatrögzítő készülékeket beépíteni az első alkalommal nyilvántartásba vett járművekbe, és második generációs tachográfkártyákat kell kiadni.

A második generációs menetíró rendszerek zökkenőmentes bevezetése érdekében

— a második generációs tachográfkártyákat úgy kell megtervezni, hogy első generációs járműegységekben is használni lehessen őket,

— bevezetésük időpontjában nem kell az érvényes első generációs tachográfkártyákat lecserélni.

Így a járművezetők mindkét rendszert használhatják majd egyedi járművezetői kártyájukat megtartva.

A második generációs adatrögzítő készülékek kalibrálása azonban csak második generációs műhelykártyákkal lesz lehetséges.

E melléklet az első és a második generációs menetíró rendszerek közötti interoperabilitással kapcsolatos összes követelményt tartalmazza.

A 15. függelék további információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a két rendszer egyidejű használata miként valósítható meg.

Függelékek listája 1. függelék: ADATSZÓTÁR 2. függelék: A TACHOGRÁFKÁRTYÁKRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK 3. függelék: PIKTOGRAMOK 4. függelék: KINYOMATOK 5. függelék: KIJELZÉS 6. függelék: ELŐLAPI KALIBRÁLÁSI ÉS LETÖLTŐ CSATLAKOZÓ 7. függelék: ADATLETÖLTÉSI PROTOKOLLOK 8. függelék: KALIBRÁLÁSI PROTOKOLL 9. függelék: TÍPUSJÓVÁHAGYÁS ÉS A MINIMÁLISAN ELŐÍRT TESZTEK JEGYZÉKE 10. függelék: BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK 11. függelék: KÖZÖS BIZTONSÁGI MECHANIZMUSOK 12. függelék: A GLOBÁLIS NAVIGÁCIÓS MŰHOLDRENDSZEREN (GNSS-RENDSZEREN) ALAPULÓ HELYZETMEGHATÁROZÁS 13. függelék: ITS-INTERFÉSZ 14. függelék: TÁVOLI KOMMUNIKÁCIÓS FUNKCIÓ 15. függelék: MIGRÁLÁS: KÜLÖNFÉLE GENERÁCIÓJÚ KÉSZÜLÉKEK EGYÜTTES MŰKÖDTETÉSE 16. függelék: AZ M1 ÉS N1 KATEGÓRIÁJÚ JÁRMŰVEKBE ÉPÍTENDŐ ADAPTER

1 FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ebben a mellékletben:

a) „aktiválás”: az a szakasz, amelyben a menetíró készülék a műhelykártya használata révén teljes mértékben üzemképessé válik, és valamennyi funkcióját üzembe helyezi, beleértve a biztonsági funkciókat is;

b) „hitelesítés”: azon funkció, amelynek célja a személyazonosság megállapítása és ellenőrzése;

c) „hitelesség”: az ellenőrizhető személyazonosságú felektől származó információk tulajdonsága;

d) „beépített teszt (BIT)”: olyan, kérésre végrehajtott tesztek, amelyeket a kezelő vagy valamely külső berendezés indít el;

e) „naptári nap”: 00 óra 00 perctől 24 óra 00 percig terjedő nap. Minden naptári nap az egyeztetett világidőhöz (UTC) viszonyítandó;

f) intelligens menetíró készülék „kalibrálása”: az adatmemóriában tárolandó járműparaméterek frissítése vagy megerősítése. A járműparaméterek magukban foglalják a jármű azonosító adatait (jármű jármű-azonosító száma [VIN], rendszáma [VRN] és a nyilvántartásba vétel szerinti tagállam), valamint a jármű jellemzőit (w, k, l, abroncsméret; a sebességkorlátozó készülék beállítása [adott esetben], az aktuális UTC idő, a kilométer-számláló aktuális értéke); az adatrögzítő készülék kalibrálása során minden, a típusjóváhagyás szempontjából lényeges plomba típusát és azonosítóját el kell menteni az adatmemóriába; az UTC idő aktualizálását, illetve megerősítését nem kalibrálásnak, hanem időbeállításnak kell tekinteni, amennyiben ez nem mond ellent a 409. követelménynek; az adatrögzítő készülék kalibrálásához műhelykártya használata szükséges;

g) „kártyaszám”: azon 16 alfanumerikus karakterből álló szám, amely egyértelműen azonosítja a tachográfkártyát egy tagállamon belül. A kártyaszám magában foglalja a kártya konszekutív indexét (adott esetben), a kártyacsereindexet és a kártya megújítási indexét; a kártya egyértelmű azonosítása tehát a kiállító tagállam kódjával és a kártyaszámmal lehetséges;

h) „a kártya konszekutív indexe”: a kártyaszám tizennegyedik alfanumerikus karaktere, amely arra szolgál, hogy a több tachográfkártyát is átvenni jogosult társaságnak, műhelynek vagy ellenőrző hatóságnak kibocsátott különböző kártyákat megkülönböztesse. A társaság, a műhely vagy az ellenőrző hatóság egyértelmű azonosítása a kártyaszám első 13 karakterével lehetséges;

i) „a kártya megújítási indexe”: a kártyaszám tizenhatodik alfanumerikus karaktere, melyet a tachográfkártya minden egyes megújítása alkalmával eggyel növelnek;

j) „kártyacsereindex”: a kártyaszám tizenötödik alfanumerikus karaktere, melyet a tachográfkártya minden egyes cseréje alkalmával eggyel növelnek;

k) „a jármű jellemző együtthatója”: az a jellemző számérték, amely megadja a jármű és az adatrögzítő készülék közötti kapcsolatot biztosító alkatrész (sebességváltó kimenőtengelye vagy a keréktengely) által azon idő alatt kibocsátott kimenő jel értékét, mialatt a jármű a 414. követelményben meghatározott rendes vizsgálati feltételek mellett egy kilométernyi távolságot megtesz. A jellemző együtthatót kilométerenkénti impulzusszámban (w = … imp/km) kell kifejezni;

l) „vállalkozáskártya”: egy tagállam hatóságai által azon fuvarozási vállalkozások részére kiállított tachográfkártya, amelyek menetíró készülékkel felszerelt járműveket kötelesek üzemeltetni; e kártya azonosítja a fuvarozási vállalkozást, és lehetővé teszi a menetíró készülékben tárolt, az adott fuvarozási vállalkozás által lezárt adatok megjelenítését, letöltését és kinyomtatását;

m) „az adatrögzítő készülék állandója”: az egy kilométernyi megtett távolság kijelzéséhez és rögzítéséhez szükséges bemenő jel értékét megadó jellemző számérték; ezen állandót kilométerenkénti impulzusszámban (k = … imp/km) kell kifejezni;

n) a „megszakítás nélküli járművezetési időt” az adatrögzítő készülék számítja ki a következő módon ( 3 ): a megszakítás nélküli járművezetési időt egy meghatározott járművezető utolsó KÉSZENLÉTE vagy SZÜNETE/PIHENÉSE vagy legalább 45 perces ISMERETLEN ( 4 ) időszaka óta eltelt mindenkori halmozott járművezetési idejeként kell kiszámítani (ez az időszak az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 5 ) értelmében több rövidebb időszakból is állhat). A számítások céljára a járművezetői kártyán rögzített korábbi tevékenységeket is szükség szerint figyelembe kell venni. Amennyiben a járművezető nem helyezte be a kártyáját, a számítások azokon az adatokon alapulnak, amelyeket a memória a megfelelő időtartam (amikor nem volt kártya a készülékben) és a megfelelő kártyaolvasó egység vonatkozásában tárol;

o) „ellenőrzőkártya”: egy tagállam hatóságai által az illetékes nemzeti ellenőrző hatóság részére kiállított tachográfkártya, amely azonosítja az ellenőrző szervet és opcionálisan az ellenőrző tisztviselőt, valamint lehetővé teszi az adatmemóriában vagy a járművezetői kártyán és opcionálisan a műhelykártyán tárolt adatokhoz való hozzáférést leolvasás, nyomtatás és/vagy letöltés céljából. A kártya egyben lehetővé teszi, hogy a közúti ellenőrzések során kalibrálást végezzenek, és hozzáférést biztosít a korai távészleléssel történő kommunikációhoz használt leolvasó adataihoz.

p) a „halmozott pihenőidőt” az adatrögzítő készülék számítja ki a következő módon (3) : a halmozott pihenőidőt egy meghatározott járművezető utolsó KÉSZENLÉTE vagy SZÜNETE/PIHENÉSE vagy legalább 45 perces ISMERETLEN (4) időszaka óta eltelt mindenkori halmozott KÉSZENLÉTE vagy SZÜNETE/PIHENÉSE vagy legalább 15 perces ISMERETLEN (4) időszakai összegeként kell kiszámítani (ez az időszak az 561/2006/EK rendelet értelmében több rövidebb időszakból is állhat). A számítások céljára a járművezetői kártyán rögzített korábbi tevékenységeket is szükség szerint figyelembe kell venni. Az ismeretlen, negatív tartamú (az ismeretlen időszak kezdete > az ismeretlen időszak vége), két különböző adatrögzítő készülék közötti időátfedésekből eredő időszakokat nem kell a számításnál figyelembe venni. Amennyiben a járművezető nem helyezte be a kártyáját, a számítások azokon az adatokon alapulnak, amelyeket a memória a megfelelő időtartam (amikor nem volt kártya a készülékben) és a megfelelő kártyaolvasó egység vonatkozásában tárol;

q) „adatmemória”: az adatrögzítő készülékbe épített elektronikus adattároló berendezés;

r) „digitális aláírás”: egy adatblokkhoz csatolt olyan adat vagy az adatblokk olyan titkosított átalakítása, amelynek révén az adatblokk címzettje meggyőződhet az adatblokk hitelességéről és integritásáról;

s) „letöltés”: a járműegység adatmemóriájában vagy a tachográfkártya memóriájában tárolt teljes adatkészletnek vagy annak egy részének a digitális aláírással együtt történő lemásolása azzal a feltétellel, hogy a tárolt adatok nem módosulnak és nem vesznek el. A digitális menetíró készülékekbe szánt járműegységek gyártóinak, valamint az adatfájlok letöltésére tervezett és szánt berendezések gyártóinak minden ésszerű lépést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az ilyen adatok letöltése a lehető legkisebb időveszteséget okozza a fuvarozási vállalkozások vagy járművezetők számára. A részletes sebességadatok letöltése nem feltétlenül szükséges az 561/2006/EK rendeletnek való megfelelés megállapításához, hanem egyéb célokat szolgálhat, például balesetek kivizsgálását;

t) „járművezetői kártya”: valamely tagállam hatóságai által egy adott járművezető részére kiállított tachográfkártya, amely azonosítja a járművezetőt, és lehetővé teszi a járművezető tevékenységére vonatkozó adatok tárolását;

u) „gumiabroncsok tényleges kerülete”: azon távolságok átlaga, amelyet a járművet mozgató egyes kerekek (hajtókerekek) egy teljes fordulat során megtesznek. E távolságokat a 414. követelményben meghatározott rendes vizsgálati feltételek mellett kell lemérni, és „l = … mm” formában kell kifejezni. A járműgyártók e távolságmérést elméleti számítással is helyettesíthetik, amelynek során a terheletlen menetkész jármű tömegének tengelyek közötti eloszlásából indulnak ki ( 6 ). Az ilyen elméleti számításra vonatkozó módszerek csak akkor alkalmazhatók, ha azokat a tagállam illetékes hatósága jóváhagyja, és e számításokat még a menetíró készülék aktiválása előtt el kell végezni.

v) „esemény”: az intelligens menetíró készülék által észlelt olyan rendellenes művelet, amely feltételezhetően csalási kísérlet eredménye;

w) „külső GNSS-eszköz”: olyan eszköz, amely magában foglalja a GNSS-vevőt – abban az esetben, amikor a járműegység nem egyetlen egység –, valamint azokat a további alkatrészeket, amelyek a helyzetmeghatározási adatoknak a járműegység többi része felé való kommunikációjának védelmére szolgálnak;

x) „hiba”: az intelligens menetíró készülék által észlelt olyan rendellenes művelet, amely feltételezhetően egy berendezés hibás működésének vagy meghibásodásának eredménye;

y) „GNSS-vevő”: olyan elektronikus készülék, amely veszi és digitálisan feldolgozza egy vagy több globális navigációs műholdrendszer (angol rövidítéssel GNSS) jeleit a jármű helyzetére, sebességére és az időre vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása érdekében;

z) „beépítés”: a menetíró készülék beszerelése a járműbe;

aa) „interoperabilitás”: a rendszerek és az alapjukat képező üzleti folyamatok adatcserére és információmegosztásra való képessége;

bb) „interfész”: rendszerek közötti felület, amely az összekapcsolódást és interakciót lehetővé tévő közegként szolgál;

cc) „helyzet”: a jármű földrajzi koordinátái egy adott pillanatban;

dd) „mozgásérzékelő”: a menetíró készülék azon része, amely jelet bocsát ki a jármű sebességének és/vagy megtett távolságának jelzésére;

ee) „nem érvényes kártya”: olyan kártya, amely hibásnak bizonyul, vagy amelynek a kezdeti hitelesítése nem sikerült, vagy amely nem érte még el érvényességi idejének kezdetét, illetve amelynek már lejárt az érvényességi ideje;

ff) „nyílt szabvány”: olyan szabvány, amelynek leírása szerepel egy díjmentesen vagy névleges díj ellenében hozzáférhető dokumentumban, amelynek sokszorosítása, terjesztése vagy felhasználása díjmentesen vagy névleges díj ellenében engedélyezett;

gg) „menetíró készülék nem szükséges”: az az eset, amikor az adatrögzítő készülék használata – az 561/2006/EGK rendelet előírásainak megfelelően – nem szükséges;

hh) „gyorshajtás”: a jármű engedélyezett sebességének túllépése, amely definíció szerint az a 60 másodpercet meghaladó időszak, amely alatt a jármű mért sebessége meghaladja a 92/6/EGK tanácsi irányelv legutóbb módosított változatában ( 7 ) a sebességkorlátozó készülékek beállítására meghatározott legnagyobb értéket;

ii) „időszakos vizsgálat”: annak ellenőrzésére végzett műveletek sorozata, hogy a menetíró készülék megfelelően működik, beállításai megfelelnek a jármű paramétereinek, és nem csatlakozik hozzá manipulációs eszköz;

jj) „nyomtató”: az adatrögzítő készülék azon összetevője, amely biztosítja a tárolt adatok kinyomtatását;

kk) „korai távészleléssel történő kommunikáció”: a korai távészleléssel történő kommunikációhoz használt eszköz és a korai távészleléssel történő kommunikációhoz használt leolvasó közötti kommunikáció célzott közúti ellenőrzések alatt, amelyeket az adatrögzítő készüléken végzett esetleges manipulációk és visszaélések korai távészlelésének céljára végeznek;

▼M1

ll) „távoli kommunikációs eszköz” vagy „korai távészlelő eszköz”: a járműegység azon berendezése, amelyet célzott közúti ellenőrzések végzésére használnak;

▼B

mm) „a korai távészleléssel történő kommunikációhoz használt leolvasó”: az ellenőrző tisztviselők által a célzott közúti ellenőrzések során használt rendszer;

nn) „megújítás”: egy új tachográfkártya kibocsátása abban az esetben, amikor a meglévő kártya érvényességi ideje lejárt, vagy a kártya meghibásodott, és a kibocsátó hatósághoz visszaküldték. Megújításkor mindenképpen meg kell győződni arról, hogy nem létezik-e egy időben két érvényes kártya;

oo) „javítás”: egy mozgásérzékelő, egy járműegység vagy egy kábel bármely olyan javítása, amelyhez az áramellátás kiiktatása, a menetíró készülék más alkatrészektől történő elválasztása, illetve a mozgásérzékelő vagy a járműegység felnyitása szükséges;

pp) „kártyacsere”: új kártya kibocsátása egy meglévő tachográfkártya pótlására, amelyről bejelentették, hogy elveszett, ellopták vagy meghibásodott, és nem küldték vissza a kibocsátó hatósághoz. A cserénél mindig felmerül annak kockázata, hogy egy időben két érvényes kártya létezik;

qq) „biztonsági tanúsítás”: az az eljárás, melynek során egy Common Criteria szerinti tanúsító szerv tanúsítja, hogy a vizsgálandó adatrögzítő készülék (vagy annak valamely alkatrésze), illetve tachográfkártya megfelel az idevágó védelmi profilban meghatározott biztonsági követelményeknek;

rr) „önellenőrzés”: az adatrögzítő készülék által a hibák észlelése érdekében ciklikusan és automatikusan végrehajtott tesztek;

ss) „időmérés”: az egyeztetett világidő (UTC) folyamatos, digitális rögzítése;

▼M1

tt) „időbeállítás”: az aktuális idő kiigazítása; e kiigazítás lehet automatikus, rendszeres időközönkénti, referenciaként a GNSS-vevő által szolgáltatott idő felhasználásával vagy pedig kalibrálás közben végzett beállítás;

▼B

uu) „abroncsméret”: az abroncsok (külső hajtókerekek) méreteinek megjelölése a 92/23/EGK tanácsi irányelv ( 8 ) legutóbbi módosításának megfelelően;

vv) „jármű azonosítása”: a jármű azonosítására szolgáló számok: a jármű rendszáma (VRN) a nyilvántartásba vétel szerinti tagállam megjelölésével, valamint a jármű jármű-azonosító száma (VIN) ( 9 );

ww) az adatrögzítő készülékben történő számítást szolgáló „hét” szó: a hétfő 00.00 óra UTC időponttól a vasárnap 24.00 óráig terjedő időszak;

xx) „műhelykártya”: valamely tagállam által jóváhagyott menetírógyártó, -szerelő, járműgyártó vagy műhely kijelölt személyzete részére az adott tagállam hatóságai által kiadott tachográfkártya, amely azonosítja a kártyatulajdonost és lehetővé teszi a menetíró készülék tesztelését, kalibrálását, aktiválását és/vagy az arról való letöltést;

yy) „adapter”: a jármű sebességének és/vagy megtett távolságának jelzésére folyamatosan jelet kibocsátó eszköz, amely nem tartozik a független mozgásérzékeléshez használt berendezések kategóriájába, és: ▼M1 — kizárólag a (2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 10 ) legutóbb módosított változatának II. mellékletében található meghatározások szerinti) M1 és N1 kategóriájú járművekbe építik be, ▼B — abban az esetben építik be, ha mechanikai okokból más típusú mozgásérzékelő nem építhető be, jóllehet az megfelel az ebben a mellékletben és e melléklet 1–15. függelékében foglalt előírásoknak, — a járműegység és azon pont közé építik be, ahol az integrált érzékelők vagy alternatív interfészek a sebességre/megtett távolságra vonatkozó impulzusokat generálják, — a járműegység szempontjából tekintve az adapter viselkedése ugyanolyan, mintha a járműegységre egy, az e mellékletben és e melléklet 1–16. függelékében foglalt előírásoknak megfelelő mozgásérzékelőt csatlakoztatnának. Az ilyen adapternek a fent leírt járművekbe történő beépítésével lehetővé válik az e mellékletben foglalt valamennyi követelménynek megfelelő járműegység beépítése és megfelelő alkalmazása; az ilyen járművek esetében az intelligens menetíró készüléknek a szükséges kábelek, az adapter és a járműegység is részét képezik;

zz) „adatok integritása”: a tárolt adatok pontossága és konzisztenciája, amely abban nyilvánul meg, hogy egy adatrekord két frissítése között nem mutatkozik különbség az adatokban. Az integritás azt jelenti, hogy az adatok az eredeti adatok pontos másolatai, azaz nem sérültek sem a tachográfkártyára vagy egy kijelölt berendezésre való írás és a kártyáról vagy a berendezésről való leolvasás, sem pedig az adatátvitel folyamata során, történjen az bármilyen kommunikációs csatornán;

aaa) „adatvédelem”: azok az átfogó műszaki intézkedések, amelyeket a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 11 ), valamint a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 12 ) megállapított elvek megfelelő végrehajtása érdekében alkalmaznak;

bbb) „intelligens menetíró rendszer”: az adatrögzítő készülék, a tachográfkártyák, valamint e rendszerek kialakítása, beépítése, használata, tesztelése és ellenőrzése során minden közvetlenül vagy közvetve egymásra ható berendezés, mint például kártyák, a távoli kommunikációhoz használt leolvasó és az adatok letöltésére vagy elemzésére, illetve a biztonsági elemek kalibrálására, generálására, kezelésére vagy bevezetésére stb. szolgáló bármilyen egyéb berendezések;

ccc) „a bevezetés időpontja”: 36 hónappal a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 13 ) 11. cikkében említett részletes rendelkezések hatálybalépését követően. Az a dátum, amelyet követően az első alkalommal nyilvántartásba vett járműveket/járműveknek: — fel kell szerelni műholdas navigációs rendszeren alapuló helyzetmeghatározási szolgáltatáshoz csatlakoztatott menetíró készülékkel, — mozgás közben képesnek kell lenniük arra, hogy továbbítsák a célzott közúti ellenőrzésekhez szükséges adatokat az illetékes ellenőrző hatóságoknak, — el lehet látni szabványosított interfészekkel, amelyek lehetővé teszik, hogy egy külső eszköz a menetíró készülékek által rögzített vagy előállított adatokat működési üzemmódban használni tudja;

ddd) „védelmi profil”: a Common Criteria szabvány szerinti tanúsítási folyamat során használt dokumentum, amely az információvédelemre vonatkozó biztonsági követelmények leírását tartalmazza, függetlenül a követelmények végrehajtásától;

eee) „a GNSS pontossága”: a menetíró készülékek helyzetének globális navigációs műholdrendszerrel való feljegyzésének összefüggésében a vízszintes pontossághígulás (HDOP) értéke, amelyet a rendelkezésre álló GNSS-rendszer által begyűjtött HDOP-értékek minimumaként számítanak ki;

▼M1

fff) „halmozott járművezetési idő”: egy adott jármű vezetési perceinek összesített számát jelölő érték. A halmozott vezetési idő a VEZETÉSNEK tekintett összes percnek az adatrögzítő készülék vezetői tevékenységek ellenőrzését szolgáló funkciója általi folyamatos számolása, amelyet csak arra használnak, hogy kiváltsák a jármű helyzetének rögzítését valahányszor a halmozott járművezetési idő eléri a három óra többszörösét. A halmozás az adatrögzítő készülék aktiválásakor kezdődik. Más körülmény, például „menetíró készülék nem szükséges” vagy kompon/vonaton megtett út” nem befolyásolja. A halmozott járművezetési idő értéket nem szánják megjelenítésre, nyomtatásra vagy letöltésre.

▼B

2 AZ ADATRÖGZÍTŐ KÉSZÜLÉK ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI ÉS FUNKCIÓI

2.1 Általános jellemzők

Az adatrögzítő készülék rendeltetése, hogy rögzítse, tárolja, kijelezze és kinyomtassa a járművezető tevékenységére vonatkozó kimeneti adatokat.

Az e melléklet rendelkezéseinek megfelelő adatrögzítő készülékkel felszerelt minden járművön sebességkijelzőnek és kilométer-számlálónak is kell lennie. Az adatrögzítő készülék maga is tartalmazhatja e funkciókat.

(01) Az adatrögzítő készülék kábelekből, egy mozgásérzékelőből és egy járműegységből áll.

(02) A mozgásérzékelők és a járműegységek közötti interfésznek meg kell felelnie a 11. függelék követelményeinek.

(03) A járműegységnek a 12. függelék előírásai szerint globális navigációs műholdrendszer(ek)hez kell csatlakoznia.

(04) A járműegységnek a 14. függelék előírásai szerint kommunikálnia kell a korai távészleléssel történő kommunikációhoz használt leolvasókkal.

(05) A járműegység magában foglalhat egy, a 13. függelékben meghatározott ITS-interfészt.

Az adatrögzítő készüléket további interfészek és/vagy az opcionális ITS-interfész segítségével egyéb eszközökhöz is csatlakoztatni lehet.

(06) Amennyiben az adatrögzítő készülékbe pótlólagos berendezést vagy funkciót építenek be, illetve ahhoz ilyen berendezést kapcsolnak, ezek – függetlenül attól, hogy jóváhagyottak-e vagy sem – nem kelthetnek zavart az adatrögzítő készülék megfelelő és üzembiztos működésében, és elméletileg sem lehetnek alkalmasak erre, továbbá nem lehetnek ellentétesek e rendelet rendelkezéseivel.

Az adatrögzítő készülék használói tachográfkártyával azonosítják magukat.

(07) Az adatrögzítő készülék szelektív hozzáférési jogokat biztosít az adatokhoz és funkciókhoz a felhasználó típusa és/vagy személyazonossága szerint.

Az adatrögzítő készülék rögzíti, és a memóriájában, a távoli kommunikációt lehetővé tevő eszközön, valamint a tachográfkártyán tárolja az adatokat.

Ez a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK irányelvnek ( 14 ), az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelvnek ( 15 ), valamint a 165/2014/EU rendelet 7. cikkének megfelelően történik.

2.2 Funkciók

(08) Az adatrögzítő készülék a következő funkciókat látja el:

— a kártyabehelyezések és -kivételek nyomon követése,

— sebesség-, távolság- és helyzetmérés,

— időmérés,

— a járművezető tevékenységének nyomon követése,

— a járművezetési állapot nyomon követése,

— a járművezetők által végzett kézi adatbevitel: — azon helyek bevitele, ahol a munkanapok kezdődnek és/vagy végződnek, — a járművezető tevékenységének kézi bevitele, — különleges körülmények bevitele,

— vállalkozás általi lezárás kezelése,

— az ellenőrzési tevékenység nyomon követése,

— események és/vagy hibák észlelése,

— beépített és önellenőrző tesztek,

— az adatmemória leolvasása,

— rögzítés és tárolás az adatmemóriában,

— a tachográfkártya leolvasása,

— rögzítés és tárolás a tachográfkártyákon,

— kijelzés,

— nyomtatás,

— figyelmeztetés,

— adatletöltés külső adathordozókra,

— távoli kommunikáció a célzott közúti ellenőrzések céljára,

— kimenő adatok továbbítása kiegészítő készülékekre,

— kalibrálás,

— közúti kalibrálási ellenőrzés,

— időbeállítás.

2.3 Üzemmódok

(09) Az adatrögzítő készülék négy üzemmóddal rendelkezik:

— működési üzemmód,

— ellenőrzési üzemmód,

— kalibrálási üzemmód,

— vállalkozási üzemmód.

(10) Az adatrögzítő készüléknek a kártyainterfész-eszközbe behelyezett érvényes tachográfkártyáknak megfelelően az alábbi üzemmódokba kell kapcsolnia. Az üzemmód meghatározása szempontjából a tachográfkártya generációja lényegtelen, az a fontos, hogy a behelyezett kártya érvényes legyen. A második generációs járműegységbe helyezett első generációs műhelykártyát mindig érvénytelennek kell tekinteni.







Üzemmód Járművezetői kártyaolvasó egység Nincs kártya Járművezetői kártya Ellenőrzőkártya Műhelykártya Vállalkozáskártya Járműkísérői kártyaolvasó egység Nincs kártya működési működési ellenőrzési kalibrálási vállalkozási Járművezetői kártya működési működési ellenőrzési kalibrálási vállalkozási Ellenőrzőkártya ellenőrzési ellenőrzési ellenőrzési (*1) működési működési Műhelykártya kalibrálási kalibrálási működési kalibrálási (*1) működési Vállalkozáskártya vállalkozási vállalkozási működési működési vállalkozási (*1) (*1) Az ilyen helyzetekben az adatrögzítő készülék csak a járművezetői kártyaolvasó egységbe helyezett tachográfkártyát használhatja.

(11) A készülék a behelyezett nem érvényes kártyákat figyelmen kívül hagyja, azonban az adatok lejárt kártyáról való kijelzésének, kinyomtatásának vagy letöltésének lehetségesnek kell lennie.

(12) A 2.2. pontban felsorolt minden funkciónak minden üzemmódban működnie kell, az alábbi kivételekkel:

— a kalibrálási funkció csak a kalibrálási üzemmódban hozzáférhető,

— a közúti kalibrálási ellenőrzési funkció csak az ellenőrzési üzemmódban hozzáférhető,

— a vállalkozás általi lezárás kezelése funkció csak a vállalkozási üzemmódban hozzáférhető,

— az ellenőrzési tevékenységek nyomon követése funkció csak az ellenőrzési üzemmódban működik,

— a letöltési funkció a működési üzemmódban nem hozzáférhető (a 193. követelmény szerinti esetek kivételével), kivéve a járművezetői kártya adatainak letöltése során, amikor más kártya nincs behelyezve a járműegységbe.

(13) Az adatrögzítő készülék bármely adatot kiadhat kijelzésre, kinyomtatásra vagy külső interfészre a következő kivételekkel:

— a működési üzemmódban minden olyan személyazonosítót (családi név és utónév[nevek]), amely nem felel meg a behelyezett tachográfkártyának, ki kell takarni, és minden olyan kártyaszámot, amely nem felel meg a behelyezett tachográfkártyának, részlegesen ki kell iktatni (minden második karaktert – balról jobbra haladva – ki kell iktatni),

— a vállalkozási üzemmódban a járművezetőre vonatkozó adatok (102., 105. és 108. követelmény) csak olyan időszakokban jelezhetők ki, amikor nincs lezárás, illetve másik vállalkozás (amelyet a vállalkozáskártya számának első 13 karaktere azonosít) sem hajt végre lezárást,

— amennyiben nem helyeztek kártyát az adatrögzítő készülékbe, csak a járművezetővel kapcsolatos adatok jelezhetők ki az adott és az azt megelőző nyolc naptári napra vonatkozóan,

— a járműegységből származó személyes adatokat a járműegység ITS-interfésze csak abban az esetben adhatja ki, ha az a járművezető, akire az adatok vonatkoznak, hozzájárulását adta, és a hozzájárulást ellenőrizték,

▼M1

— a járműegységek üzemeltetésének szokásos érvényességi ideje 15 év, mely időszak azon a napon kezdődik, amelytől a járműegység tanúsítványai érvényesek, a járműegységeket azonban kizárólag adatletöltés céljára további 3 hónapig használni lehet.

▼B

2.4 Biztonság

▼M1

A rendszerbiztonság célja az adatmemória következő módon történő védelme: az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés és az adatok manipulációjának megakadályozása és minden, erre irányuló kísérlet felderítése, a mozgásérzékelő és a járműegység között kicserélt adatok integritásának és hitelességének védelme, az adatrögzítő készülék és a tachográfkártyák között kicserélt adatok integritásának és hitelességének védelme, a járműegység és adott esetben a külső GNSS-eszköz között kicserélt adatok integritásának és hitelességének védelme, csakúgy mint az ellenőrzés céljára végzett, korai távészleléssel történő kommunikáció során kicserélt adatok titkosságának, integritásának és hitelességének védelme, valamint a letöltött adatok integritásának és hitelességének védelme.

▼B

(14) A rendszerbiztonság elérése érdekében a következő alkatrészeknek meg kell felelniük a védelmi profiljukban meghatározott biztonsági követelményeknek, amint azt a 10. függelék előírja:

— járműegység,

— tachográfkártya,

— mozgásérzékelő,

— külső GNSS-eszköz (a védelmi profil csak a külső GNSS-változat esetében szükséges, és csak arra vonatkozik).

3 AZ ADATRÖGZÍTŐ KÉSZÜLÉK KIALAKÍTÁSÁRA ÉS MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

3.1 A kártyabehelyezések és -kivételek nyomon követése

(15) Az adatrögzítő készülék ellenőrzi a kártyainterfész-eszközt, és felismeri a kártyabehelyezéseket és -kivételeket.

(16) A kártyabehelyezéskor az adatrögzítő készülék érzékeli, hogy a behelyezett kártya érvényes tachográfkártya-e, ha igen, akkor azonosítja a kártya típusát és generációját.

Ha az adatrögzítő készülékbe korábban egy ugyanolyan számú, de nagyobb megújítási indexű kártyát helyeztek, a kártyát érvénytelennek kell nyilvánítani.

Ha az adatrögzítő készülékbe korábban egy ugyanolyan számú és megújítási indexű, de nagyobb csereindexű kártyát helyeztek, a kártyát érvénytelennek kell nyilvánítani.

(17) Az adatrögzítő készüléknek a 15. függeléknek megfelelően (MIG003) az első generációs tachográfkártyákat érvénytelennek kell tekintenie, ha valamely műhely beszüntette az első generációs tachográfkártyák használatának lehetőségét.

(18) A második generációs adatrögzítő készülékbe helyezett első generációs műhelykártyákat érvénytelennek kell tekinteni.

(19) Az adatrögzítő készüléket úgy kell megtervezni, hogy a tachográfkártyák a kártyainterfész-eszközbe való megfelelő behelyezés esetén abban a helyzetben rögzüljenek.

(20) A tachográfkártya kioldása csak akkor lehetséges, ha a jármű álló helyzetben van, a megfelelő adatok a kártyán tárolásra kerültek, és a felhasználó egy szándékos, erre irányuló műveletet végez.

3.2 Sebesség-, helyzet- és távolságmérés

(21) A sebesség- és távolságmérési adatok fő forrása a mozgásérzékelő (az adapter részét is képezheti).

(22) E funkciónak a mozgásérzékelőtől jövő impulzusok alapján folyamatosan mérnie kell és meg kell adnia a jármű által megtett teljes távolságnak megfelelő kilométerszámláló-értéket.

(23) E funkciónak a mozgásérzékelőtől jövő impulzusok alapján folyamatosan mérnie kell és meg kell adnia a jármű sebességét.

(24) A sebességmérő funkció annak megállapítására is szolgál, hogy a jármű mozgásban van-e vagy megállt. A járművet mozgásban lévőnek kell tekinteni, amennyiben a funkció legalább 5 másodpercen keresztül a mozgásérzékelőből több mint 1 imp/sec értéket érzékel; ellenkező esetben a járművet állónak kell tekinteni.

(25) Azoknak a sebességet (kilométeróra) és a teljes megtett utat (kilométer-számláló) kijelző berendezéseknek, amelyeket az e rendelet rendelkezéseinek megfelelő adatrögzítő készülékkel felszerelt járműbe építettek be, meg kell felelniük az e mellékletben (3.2.1. és 3.2.2. pont) a megengedhető tűréshatárokkal kapcsolatban megállapított követelményeknek.

(26) A mozgásadatok manipulálásának kimutatásához a mozgásérzékelőből származó információkat meg kell erősíteni a jármű mozgására vonatkozó, a GNSS-vevőből és lehetőség szerint a mozgásérzékelőtől független egy vagy több további adatforrásból származó információkkal.

(27) E funkció a következő adatok automata rögzítése céljából méri a jármű helyzetét:

— azok a földrajzi helyek, ahol a járművezető és/vagy a járműkísérő megkezdi munkanapját,

▼M1

— azok a helyek (helységnév és földrajzi hely), ahol a járművezető halmozott járművezetési ideje eléri a három óra többszörösét,

▼B

— azok a földrajzi helyek, ahol a járművezető és/vagy a járműkísérő befejezi munkanapját.

3.2.1 A megtett távolság mérése

(28) A megtett távolság mérése a következő célokat szolgálhatja:

— vagy az előre és a hátrafelé irányuló mozgások összegzése,

— vagy csak az előre irányuló mozgások figyelembevétele.

(29) Az adatrögzítő készüléknek a megtett távolságot 0 és 9 999 999,9 km között kell mérnie.

(30) A távolságmérésnek az alábbi tűréshatárokon belül kell maradnia (ha a megtett távolság legalább 1 000 m):

— ± 1 % beépítés előtt,

— ± 2 % beépítéskor és az időszakos vizsgálatok során;

— ± 4 % üzemeltetés közben.

(31) A távolságmérés pontosságának legalább 0,1 km-nek kell lennie.

3.2.2 Sebességmérés

(32) Az adatrögzítő készülék sebességmérési tartománya 0–220 km/h.

(33) Annak érdekében, hogy a kijelzett sebesség a ± 6 km/h megengedhető tűréshatáron belül maradjon üzemeltetés közben, valamint figyelembe véve a következőket:

— ± 2 km/h tűréshatár a bemeneti eltérésekre való tekintettel (eltérő gumiabroncsok stb.),

— ± 1 km/h tűréshatár a beépítés és az időszakos vizsgálatok során végzett méréseknél,

az adatrögzítő készüléknek 20 és 180 km/h közötti sebességnél és a jármű 4 000 és 25 000 imp/km közötti jellemző együtthatójánál ± 1 km/h tűréshatáron belül kell mérnie a sebességet (állandó sebességen).

Megjegyzés: Az adattárolási pontosság miatt további ±0,5 km/h tűréshatárral kell számolni az adatrögzítő készülék által tárolt sebességadatok tekintetében.

(34) A sebességmérés pontosságának egy adott – legfeljebb 2 m/s2 ütemű – sebességváltozás végétől számított 2 másodpercen belül a szokásos tűréshatárokon belül kell maradnia.

(35) A sebességmérés pontosságának legalább 1 km/h-nak kell lennie.

3.2.3 Helyzetmérés

(36) Az adatrögzítő készüléknek a GNSS-vevő segítségével a jármű abszolút földrajzi helyzetét kell mérnie.

(37) Az abszolút földrajzi helyzetet a földrajzi szélesség és hosszúság koordinátáival kell mérni, fokokban és percekben kifejezve, 1/10 perc pontossággal.

3.3 Időmérés

(38) Az időmérő funkciónak folyamatosan mérnie kell és digitálisan meg kell adnia az UTC dátumot és időt.

(39) Az adatrögzítő készülékben a dátum megjelölésekor (adatrögzítések, adatcserék), valamint a 4. függelékben („Kinyomatok”) meghatározott valamennyi kinyomaton az UTC dátumot és időt kell feltüntetni.

(40) A helyi idő megjelenítése érdekében lehetővé kell tenni a kijelzett idő félórás lépésekben való megváltoztatását. A félórák negatív vagy pozitív többszörösén kívül minden egyéb átállítás tilos.

(41) Az időbeli eltérésnek típus-jóváhagyási körülmények között, időbeállítás nélkül a ± 2 másodperc/nap értéken belül kell maradnia.

(42) Az időmérés pontosságának legalább 1 másodpercnek kell lennie.

(43) Az időmérésre típus-jóváhagyási körülmények között egy 12 hónapnál rövidebb külső áramkimaradás nem lehet hatással.

3.4 A járművezető tevékenységének nyomon követése

(44) E funkciónak állandóan és külön-külön nyomon kell követnie egy járművezető és egy járműkísérő tevékenységét.

(45) A járművezető tevékenységei: JÁRMŰVEZETÉS, MUNKA, KÉSZENLÉT vagy SZÜNET/PIHENÉS.

(46) A járművezető és/vagy a járműkísérő számára lehetővé kell tenni, hogy manuálisan válassza ki a MUNKÁT, KÉSZENLÉTET vagy a SZÜNETET/PIHENÉST.

(47) Ha a jármű mozgásban van, a készüléknek a járművezető esetében automatikusan a JÁRMŰVEZETÉST kell kiválasztania, a járműkísérő esetében pedig automatikusan a KÉSZENLÉTET.

(48) Amikor a jármű megáll, a készüléknek automatikusan a MUNKÁT kell kiválasztania a járművezető esetében.

▼M1

(49) Úgy kell tekintetni, hogy az első, SZÜNETRE/PIHENÉSRE vagy KÉSZENLÉTRE történő tevékenységváltás, amely 120 másodpercen belül azután következett be, hogy a jármű megállása következtében automatikus váltás történt a MUNKÁRA, a jármű leállásakor következett be (és ezért a MUNKÁRA való átváltást adott esetben törölni kell).

▼B

(50) E funkciónak egyperces pontossággal kell jeleznie a tevékenységváltozást az adatrögzítő funkciók felé.

(51) Ha egy naptári percet közvetlenül megelőző és a percet közvetlenül követő egy percen belül bármiféle JÁRMŰVEZETÉSI tevékenység feljegyzésre kerül, akkor az egész percet JÁRMŰVEZETÉSNEK kell tekinteni.

(52) Ha egy naptári perc az előbbi 051. követelmény alapján nem tekinthető JÁRMŰVEZETÉSNEK, az egész percet az adott percen belüli leghosszabb folyamatos tevékenységnek megfelelő tevékenységnek kell tekinteni (azonos hosszúságú tevékenységek esetében pedig a későbbi tevékenységnek).

(53) E funkciónak emellett állandóan nyomon kell követnie a járművezető megszakítás nélküli járművezetési idejét és halmozott pihenőidejét.

3.5 A járművezetési állapot nyomon követése

(54) E funkciónak állandóan és automatikusan nyomon kell követnie a járművezetési állapotot.

(55) A SZEMÉLYZET járművezetési állapot kerül kiválasztásra, amikor két érvényes járművezetői kártya kerül behelyezésre a berendezésbe, minden egyéb esetben pedig az EGYEDÜLI járművezetési állapot.

3.6 Adatbevitel a járművezetők által

3.6.1 Azon helyek bevitele, ahol a munkanapok kezdődnek és/vagy végződnek

(56) E funkció azon helyek bevitelére szolgál, ahol a járművezető és/vagy a járműkísérő szerint az adott munkanap elkezdődött és/vagy végződött.

(57) Hely alatt az országot, és ahol emellett szükséges, a régiót kell érteni, melyeket kézzel visznek be, illetve erősítenek meg a rendszerben.

(58) A járművezetői kártya kivételének időpontjában az adatrögzítő készüléknek emlékeztetnie kell a járművezetőt (vagy a járműkísérőt) arra, hogy rögzítse azt a helyet, ahol a munkanap végződött.

▼M1

(59) Erre a járművezetőnek, egyelőre ideiglenes adatbevitelként, fel kell jegyeznie a jármű aktuális helyét.

A legutóbbi kártyakivétel során ideiglenesen bevitt adatok az alábbi feltételek mellett érvényesítésre kerülnek (azaz a továbbiakban nem írhatók felül):

— azon hely bevitele, ahol az aktuális munkanap kezdődik a 61. követelmény szerinti kézi adatbevitel során,

— a következő olyan hely bevitele, ahol az aktuális munkanap kezdődik, amennyiben a kártyatulajdonos a 61. követelmény szerinti kézi adatbevitel során nem rögzít semmit a munkanap kezdetének vagy végének helye gyanánt.

A legutóbbi kártyakivétel során ideiglenesen bevitt adatok az alábbi feltételek mellett felülíródnak, és az új érték kerül érvényesítésre:

— a következő olyan hely bevitele, ahol az aktuális munkanap végződik, amennyiben a kártyatulajdonos a 61. követelmény szerinti kézi adatbevitel során nem rögzít semmit a munkanap kezdetének vagy végének helye gyanánt.

▼B

(60) Azon helyek bevitelének, ahol a munkanap kezdődik és/vagy végződik, a menüben szereplő parancsok segítségével lehetségesnek kell lennie. Ha egy naptári percen belül több ilyen bevitelre kerül sor, akkor a munkanap kezdetének és befejezésének csak az ezen időn belül legutoljára bevitt helye kerül rögzítésre.

3.6.2 A járművezető tevékenységével kapcsolatos adatok és a járművezető ITS-interfésszel kapcsolatos hozzájárulásának kézi bevitele

(61) A járművezetői (vagy műhely-) kártya behelyezésekor, és csak ezen időpontban, az adatrögzítő készüléknek lehetővé kell tennie a tevékenységekkel kapcsolatos adatok kézi bevitelét. A tevékenységek kézi bevitelét a járműegység esetében aktuálisan meghatározott helyi időt és időzóna-paramétereket (UTC-től való eltérés) megadva kell elvégezni.

A járművezetői (vagy műhely-) kártya behelyezésekor az adatrögzítő készüléknek a következőkre kell emlékeztetnie a kártya tulajdonosát:

— az utolsó kártyakivétel dátuma és időpontja,

— opcionálisan: a járműegység esetében aktuálisan meghatározott helyi idő.

A járműegység számára az adott pillanatban ismeretlen járművezetői kártya vagy műhelykártya első behelyezésekor a készülék arra kéri a kártya tulajdonosát, hogy járuljon hozzá a menetíró készülékkel kapcsolatos személyes adatainak az opcionális ITS-interfészen keresztüli továbbításához.

A járművezető (illetve a műhely) hozzájárulása bármikor aktiválható vagy kikapcsolható a menüben szereplő parancsok segítségével, ha a járművezetői (illetve műhely-) kártya be van helyezve.

A tevékenységek a következő korlátozások mellett vihetők be:

— a tevékenységtípus csak MUNKA, KÉSZENLÉT vagy SZÜNET/PIHENÉS lehet,

— minden egyes tevékenység kezdési és befejezési időpontjának az utolsó kártyakivétel és az aktuális kártyabehelyezés közti időszakba kell esnie,

— a tevékenységek között nem lehet időbeli átfedés.

Szükség esetén lehetővé kell tenni a kézi bevitelt a korábban nem használt járművezetői (vagy műhely-) kártya első behelyezésekor.

A tevékenységek kézi bevitelének eljárása annyi egymást követő lépést foglal magában, amennyi az egyes tevékenységek típusának, kezdési és befejezési időpontjának meghatározásához szükséges. A kártyatulajdonos az utolsó kártyakivétel és az aktuális kártyabehelyezés közötti időszak bármely részét illetően választhatja azt a lehetőséget, hogy nem jelent be tevékenységet.

A kártyatulajdonos számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a kártyabehelyezéssel kapcsolatos kézi adatbevitel során – adott esetben – rögzítse a következő adatokat:

▼M1

— az előző munkanap befejezésének helye, a megfelelő időponthoz kapcsolva (felülírva és érvényesítve a legutóbbi kártyakivételnél bevitt adatot),

— az aktuális munkanap kezdetének helye, a megfelelő időponthoz kapcsolva (érvényesítve a legutóbbi kártyakivételnél bevitt ideiglenes adatot).

▼B

Ha a kártyatulajdonos nem rögzít semmit a munkanap kezdetének vagy végének helye gyanánt a kártyabehelyezéskor lehetséges kézi adatbevitel során, akkor úgy kell tekinteni, mintha nyilatkozatot tett volna arról, hogy munkanapja nem változott az utolsó kártyakivétel óta. Amikor a következő alkalommal rögzítik a helyet a munkanap végén, az az adatbevitel felülírja a legutóbbi kártyakivétel során ideiglenesen bevitt adatokat.

Helyre vonatkozó adatok bevitele során azok a megfelelő tachográfkártyában rögzítésre kerülnek.

A kézi adatbevitel megszakad, ha:

— kiveszik a kártyát, vagy

— a jármű mozgásban van, és a kártya be van helyezve a járművezetői kártyaolvasó egységbe.

További megszakítás is megengedett, például ha a felhasználói bizonyos ideig inaktív volt, azt szünet követheti. Amennyiben a kézi bevitel félbeszakad, az adatrögzítő készüléknek meg kell erősítenie minden, a hellyel és a tevékenységgel kapcsolatban már hiánytalanul bevitt adatot (egyértelműen meghatározott hely és idő, illetve egyértelműen meghatározott tevékenységtípus, kezdési és befejezési idővel).

Amennyiben egy második járművezetői vagy műhelykártya behelyezésére kerül sor, miközben az előzőleg behelyezett kártyára irányuló kézi adatbevitel még folyamatban van, hagyni kell az előzőleg behelyezett kártyára történő kézi bevitel befejezését, mielőtt a második kártyára történő kézi bevitel megkezdődik.

A kártyatulajdonos számára lehetővé kell tenni, hogy a kézi adatbevitelt a következő minimumeljárásnak megfelelően végezhesse:

— Időrendi sorrendben kézzel viszi be a tevékenységeket az utolsó kártyakivétel és az aktuális behelyezés közötti időszakra vonatkozóan.

— Az első tevékenység időpontját a kártyakivétel időpontjához kell igazítani. Minden ezt követő adatbevitel kezdési időpontját úgy kell előre beállítani, hogy közvetlenül az előző bevitel befejezési időpontjára következzen. Minden egyes tevékenység esetében ki kell választani a tevékenységtípust és befejezési időt.

Az eljárás akkor fejeződik be, amikor a kézzel bevitt tevékenység befejezésének ideje azonos a kártyabehelyezés idejével. Az adatrögzítő készülék ezután még megengedheti, hogy a kártya tulajdonosa a kézzel bevitt tevékenységeket módosíthassa, mindaddig, amíg egy meghatározott parancs megadásával végérvényesen meg nem erősíti az adatokat. Ezután már semmilyen módosítás sem lehetséges.

3.6.3 Különleges körülmények bevitele

(62) Az adatrögzítő készülék lehetővé kell, hogy tegye a járművezető számára, hogy az alábbi két különleges körülményt valós időben vigye be:

— „MENETÍRÓ KÉSZÜLÉK NEM SZÜKSÉGES” (kezdet, vég)

— „KOMPON/VONATON MEGTETT ÚT” (kezdet, vég).

A „KOMPON/VONATON MEGTETT ÚT” nem fordulhat elő „MENETÍRÓ KÉSZÜLÉK NEM SZÜKSÉGES” körülmény esetén.

A megnyitott „MENETÍRÓ KÉSZÜLÉK NEM SZÜKSÉGES” körülményt az adatrögzítő készülék automatikusan bezárja járművezetői kártya behelyezése vagy kivétele esetén.

A megnyitott „MENETÍRÓ KÉSZÜLÉK NEM SZÜKSÉGES” körülmény letiltja a következő eseményeket és figyelmeztetéseket:

— járművezetés megfelelő kártya nélkül,

— a megszakítás nélküli járművezetési idővel kapcsolatos figyelmeztetések.

A „KOMPON/VONATON MEGTETT ÚT” kezdetét már azelőtt jelezni kell a rendszerben, hogy a járművezető leállítja a motort a kompon vagy a vonaton.

A megnyitott „KOMPON/VONATON MEGTETT ÚT” körülménynek véget kell érnie az alábbi lehetőségek bármelyike esetén:

— a járművezető kézzel befejezi a „KOMPON/VONATON MEGTETT ÚT” körülményt,

— a járművezető kiveszi a kártyáját.

A megnyitott „KOMPON/VONATON MEGTETT ÚT” körülménynek véget kell érnie, ha az 561/2006/EK rendeletben megállapított szabályok alapján megszűnik érvényessége.

3.7 A vállalkozások általi lezárások kezelése

(63) E funkció a vállalkozások általi lezárások kezelésében áll, amelyeket a vállalkozások azért végeznek, hogy vállalkozási üzemmódban csak ők maguk férhessenek hozzá az adataikhoz.

(64) A vállalkozások általi lezárások egy kezdő dátumból/időpontból (lezárás) és egy befejező dátumból/időpontból (feloldás) állnak, hozzárendelve a vállalkozáskártya (lezárási művelet során kijelzett) számával azonosított megfelelő vállalkozáshoz.

(65) A lezárásokat és a feloldásokat csak valós időben lehet végrehajtani.

(66) A feloldást csak ugyanaz a vállalkozás hajthatja végre, mint a lezárást (ezt a vállalkozáskártya számának első 13 számjegye tanúsítja), vagy

(67) a feloldás automatikusan megtörténik, amint egy másik vállalkozás lezárást hajt végre.

(68) Amennyiben egy vállalkozás lezárást hajt végre, és az előző lezárást is ugyanaz a vállalkozás végezte, ezt úgy kell tekinteni, hogy az előző lezárást nem oldották fel, és a lezárás még mindig tart.

3.8 Az ellenőrzési tevékenység nyomon követése

(69) E funkció a KIJELZÉSI, a KINYOMTATÁSI, a JÁRMŰEGYSÉGRŐL és a kártyáról való LETÖLTÉS, valamint KÖZÚTI KALIBRÁCIÓ tevékenységek nyomon követésére szolgál az ellenőrzési üzemmódban.

(70) E funkciónak a GYORSHAJTÁS ELLENŐRZÉSE tevékenységek nyomon követésére is ki kell terjednie az ellenőrzés üzemmódban. A gyorshajtás ellenőrzését megtörténtnek kell tekinteni, amennyiben ellenőrzési üzemmódban a „gyorshajtás” kinyomat a nyomtatóba vagy a kijelzőbe elküldésre került, vagy ha az „események és hibák” adatokat letöltötték a járműegység adatmemóriájából.

3.9 Események és/vagy hibák észlelése

(71) E funkció az alábbi események és/vagy hibák észlelésére szolgál:

3.9.1 „Érvénytelen kártya behelyezése”

(72) Ezt az eseményt az idézi elő, ha bármilyen érvénytelen kártyát, már lecserélt járművezetői kártyát és/vagy egy lejárt érvényességi idejű, de egyébként érvényes kártyát helyeznek a készülékbe.

3.9.2 „Kártyaütközés”

(73) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor az érvényes kártyáknak a következő táblázatban X-szel jelölt alábbi kombinációja valósul meg:







Kártyaütközés Járművezetői kártyaolvasó egység Nincs kártya Járművezetői kártya Ellenőrzőkártya Műhelykártya Vállalkozáskártya Járműkísérői kártyaolvasó egység Nincs kártya Járművezetői kártya X Ellenőrzőkártya X X X Műhelykártya X X X X Vállalkozáskártya X X X

3.9.3 „Időátfedés”

(74) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor egy járművezetői kártyáról leolvasható utolsó kártyakivétel dátuma/időpontja későbbi, mint az azon adatrögzítő készülék által kijelzett aktuális dátum/időpont, amelybe a kártyát behelyezték.

3.9.4 „Járművezetés megfelelő kártya nélkül”

(75) Ezt az eseményt bármely érvényes tachográfkártya alábbi táblázatban X-szel jelölt kombinációja idézi elő, amikor a járművezető tevékenysége JÁRMŰVEZETÉS-re változik, vagy JÁRMŰVEZETÉS tevékenység közben változik az üzemmód.







Járművezetés megfelelő kártya nélkül Járművezetői kártyaolvasó egység Nincs (vagy érvénytelen) kártya Járművezetői kártya Ellenőrzőkártya Műhelykártya Vállalkozáskártya Járműkísérői kártyaolvasó egység Nincs (vagy érvénytelen) kártya X X X Járművezetői kártya X X X X Ellenőrzőkártya X X X X X Műhelykártya X X X X Vállalkozáskártya X X X X X

3.9.5 „Kártya behelyezése járművezetés közben”

(76) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor valamelyik tachográfkártyát behelyezik a kártyaolvasó egységbe, mialatt a járművezető tevékenysége JÁRMŰVEZETÉS.

3.9.6 „Utolsó kártyakapcsolat nem megfelelő lezárása”

(77) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor egy kártyabehelyezésnél az adatrögzítő készülék megállapítja, hogy a 3.1. szakaszban foglaltak ellenére az előző kártyakapcsolat nem került helyesen lezárásra (a kártyát kivették, mielőtt a megfelelő adatok tárolásra kerültek volna a kártyán). Ezt az eseményt csak a járművezetői kártya és a műhelykártya válthatja ki.

3.9.7 „Gyorshajtás”

(78) Ezt az eseményt minden egyes gyorshajtás kiváltja.

3.9.8 „Áramellátás megszakadása”

(79) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor – kalibrálási vagy ellenőrzési üzemmódon kívül – a mozgásérzékelő és/vagy a járműegység áramkimaradása meghaladja a 200 milliszekundumot. A megszakadási küszöbértéket a gyártó cégnek kell meghatározni. A jármű motorjának beindításából eredő áramellátás-csökkenés nem válthatja ki ezt az eseményt.

3.9.9. „Kommunikációs hiba a távoli kommunikációs eszközzel”

(80) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor – kalibrálási üzemmódon kívül – a távoli kommunikációs eszköz több mint harmadszori próbálkozásra sem igazolja a járműegységből származó távoli kommunikációs adatok sikeres vételét.

3.9.10. „A GNSS-vevőből származó helyzetmeghatározási információk hiánya”

(81) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor – kalibrálási üzemmódon kívül – a halmozott járművezetési időből eltelő több mint három órán keresztül nem jönnek helyzetmeghatározási információk a (belső vagy külső) GNSS-vevőből.

3.9.11. „Kommunikációs hiba a külső GNSS-eszközzel”

(82) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor – kalibrálási üzemmódon kívül – a jármű mozgása közben több mint 20 folyamatos percen keresztül nem működik a kommunikáció a külső GNSS-eszköz és a járműegység között.

3.9.12. A „mozgásadatok hibája”

(83) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor – kalibrálási üzemmódon kívül – megszakad a normál adatfolyam a mozgásérzékelő és a járműegység között, és/vagy hiba lép fel az adatintegritásban vagy adathitelesítésben a mozgásérzékelő és a járműegység közötti adatcsere alatt.

3.9.13 „A jármű mozgásával kapcsolatos ellentmondás”

(84) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor – kalibrálási üzemmódon kívül – a mozgásérzékelő adatai alapján a jármű mozgására vonatkozóan kiszámított információk ellentmondanak a belső GNSS-vevőből vagy a külső GNSS-eszközből és lehetőség szerint egy vagy több további független, a 12. függelékben meghatározott adatforrásból származó adatok alapján kiszámított információknak. Ezt az eseményt sem a kompon/vonaton megtett út, sem a MENETÍRÓ KÉSZÜLÉK NEM SZÜKSÉGES körülmény, sem pedig a GNSS-vevőkből származó helyzetmeghatározási információk hiánya nem válthatja ki.

3.9.14. A „biztonsági rendszer megsértésére irányuló kísérlet”

(85) Ezt az eseményt minden olyan további, a mozgásérzékelő és/vagy a járműegység és/vagy a külső GNSS-eszköz 10. függelékben előírt biztonságát érintő esemény idézi elő, amely a kalibrálási üzemmódon kívül következik be.

▼M1

3.9.15. „Időütközés”

(86) Ezt az eseményt az idézi elő, amikor a járműegység – a kalibrálási üzemmódon kívül – 1 percet meghaladó eltérést észlel a járműegység időmérő funkciója által kijelzett idő és a GNSS-vevőből származó időadatok között. Ez az esemény a járműegység belső időmérőjének értékével együtt rögzítésre kerül, és automatikus időbeállítást eredményez. Valamely „időütközés” esemény kiváltását követően a járműegység a következő 12 órában nem fog újabb „időütközés” eseményt generálni. Ez az esemény nem idéződhet elő, ha a GNSS-vevő legalább 30 napon át nem észlelt érvényes GNSS-jelet.

▼B

3.9.16. Kártyahiba

(87) E hibát a tachográfkártya működés közben bekövetkező meghibásodása idézi elő.

3.9.17. Az „adatrögzítő készülék” hibája

(88) Ezt a hibát a kalibrálási üzemmódon kívül bekövetkező bármely alábbi meghibásodásnak elő kell idéznie:

— a járműegység belső hibája

— nyomtatóhiba

— kijelzőhiba

— letöltési hiba

— érzékelőhiba

— a GNSS-vevő vagy a külső GNSS-eszköz hibája

— a távoli kommunikációs eszköz hibája

▼M1

— az ITS-interfész hibája (adott esetben)

▼B

3.10 Beépített és önellenőrző tesztek

(89) ►M1 Az adatrögzítő készüléknek önellenőrző és beépített tesztek segítségével fel kell derítenie a hibákat az alábbi táblázat szerint: ◄







Vizsgálandó készülékrész Önellenőrzés Beépített teszt Szoftver Integritás Adatmemória Hozzáférés Hozzáférés, adatintegritás Kártyainterfész-eszközök Hozzáférés Hozzáférés Billentyűzet Kézi ellenőrzés Nyomtató (A gyártótól függ) Kinyomat Kijelző Szemrevételezés Letöltés (végrehajtva csak a letöltés alatt) Megfelelő működés Érzékelő Megfelelő működés Megfelelő működés Távoli kommunikációs eszköz Megfelelő működés Megfelelő működés GNSS-eszköz Megfelelő működés Megfelelő működés ▼M1 ITS-interfész (opcionális) Megfelelő működés ▼B

3.11 Az adatmemória leolvasása

(90) Az adatrögzítő készüléknek képesnek kell lennie az adatmemóriájában tárolt minden adat leolvasására.

3.12 Rögzítés és tárolás az adatmemóriában

E szakasz alkalmazásában:

— „365 nap”: 365 naptári nap, amely időszakot egy járműben végzett átlagos járművezetői tevékenység jellemez. Egy járműben végzett átlagos napi járművezetői tevékenység a meghatározás szerint a következő: legalább hat járművezető, illetve járműkísérő, hat kártyabehelyezési és -kivételi ciklus és 256 tevékenységváltoztatás. Ezért a „365 nap” legalább 2 190 járművezetőt vagy járműkísérőt, 2 190 kártyabehelyezési és -kivételi ciklust, valamint 93 440 tevékenységváltoztatást foglal magában.

▼M1

— A földrajzi helyek napi átlagos száma a meghatározás szerint a következő: 6 olyan hely, ahol a munkanap kezdődött, 6 olyan hely, ahol a halmozott járművezetési ideje eléri a három óra többszörösét, 6 olyan hely, ahol a munkanap befejeződik, tehát a „365 nap” legalább 6570 helyet magában foglal.

▼B

— Eltérő utasítások hiányában az időt egyperces pontossággal kell rögzíteni.

— A kilométer-számláló értékeit egy kilométeres pontossággal kell rögzíteni.

— A sebességadatokat 1 km/h pontossággal kell rögzíteni.

— A földrajzi helyzetet (szélesség és hosszúság) fokban és percekben kell megadni, 1/10 perc pontossággal, a kapcsolódó GNSS-pontosságot és az adatfelvétel idejét is megadva.

(91) Az adatmemóriában tárolt adatokra típus-jóváhagyási körülmények között egy 12 hónapnál rövidebb külső áramkimaradás nem lehet hatással. Emellett a 14. függelék szerinti külső távoli kommunikációs eszközben tárolt adatokra egy 28 napnál rövidebb külső áramkimaradás nem lehet hatással.

(92) Az adatrögzítő készüléknek képesnek kell lennie arra, hogy implicit vagy explicit módon rögzítse és tárolja adatmemóriájában az alábbiakat:

3.12.1 Készülékazonosítási adatok

3.12.1.1 Járműegység-azonosítási adatok

(93) Az adatrögzítő készüléknek tárolnia kell adatmemóriájában az alábbi járműegység-azonosítási adatokat:

— a gyártó neve,

— a gyártó címe,

— alkatrészszám,

— sorozatszám,

— a járműegység generációja,

— képes-e a járműegység első generációs tachográfkártyák használatára,

— szoftververzió száma,

— szoftververzió telepítésének dátuma,

— gyártási év,

— jóváhagyási szám.

(94) A járműegység-azonosítási adatokat a járműegység gyártója rögzíti és véglegesen tárolja, kivéve a szoftverre vonatkozó adatokat és a jóváhagyási számot, amelyek a szoftver frissítése esetén változhatnak, valamint az első generációs tachográfkártyák használatára irányuló képességet.

3.12.1.2 A mozgásérzékelő azonosítási adatai

(95) A mozgásérzékelőnek tárolnia kell memóriájában az alábbi azonosítási adatokat:

— a gyártó neve,

— sorozatszám,

— jóváhagyási szám,

— a beépített biztonsági alkatrész azonosítója (például a belső chip/processzor alkatrészszáma),

— operációs rendszer azonosítója (például a szoftververzió száma).

(96) A mozgásérzékelő azonosítási adatait a mozgásérzékelő gyártója rögzíti és tárolja véglegesen a mozgásérzékelőben.

(97) A járműegységnek képesnek kell lennie arra, hogy adatmemóriájában rögzítse és tárolja a 20 legutóbbi mozgásérzékelő-párosítással kapcsolatos következő adatokat (ha ugyanazon a naptári napon több párosítás történt, csak az aznapi elsőt és utolsót kell tárolni):

Az egyes párosításokra vonatkozóan a következő adatokat kell rögzíteni:

— a mozgásérzékelő azonosítási adatai: — sorozatszám — jóváhagyási szám

— a mozgásérzékelő párosítási adatai: — a párosítás dátuma.

3.12.1.3 A globális navigációs műholdrendszerek azonosítási adatai

(98) A külső GNSS-eszköznek tárolnia kell memóriájában az alábbi azonosítási adatokat:

— a gyártó neve,

— sorozatszám,

— jóváhagyási szám,

— a beépített biztonsági alkatrész azonosítója (például a belső chip/processzor alkatrészszáma),

— operációs rendszer azonosítója (például a szoftververzió száma).

(99) A külső GNSS-eszköz azonosítási adatait az eszköz gyártója rögzíti és tárolja véglegesen a külső GNSS-eszközben.

(100) A járműegységnek képesnek kell lennie arra, hogy adatmemóriájában rögzítse és tárolja a külső GNSS-eszközök 20 legutóbbi rákapcsolódásával kapcsolatos következő adatokat (ha ugyanazon a naptári napon több rákapcsolódás történt, csak az aznapi elsőt és utolsót kell tárolni).

Az egyes rákapcsolódásokra vonatkozóan a következő adatokat kell rögzíteni:

— a külső GNSS-eszköz azonosítási adatai: — sorozatszám, — jóváhagyási szám,

— a külső GNSS-eszköz rákapcsolódási adatai: — a rákapcsolódás dátuma.

3.12.2 Kulcsok és tanúsítványok

(101) Az adatrögzítő készüléknek képesnek kell lennie egy sor, a 11. függelék A. és B. részében meghatározott titkosítási kulcs és tanúsítvány tárolására.

3.12.3 A járművezetői vagy műhelykártya behelyezési és kivételi adatai

(102) Az adatrögzítő készüléknek a járművezetői kártya és a műhelykártya minden egyes behelyezési és kivételi ciklusánál az alábbi adatokat rögzítenie és tárolnia kell adatmemóriájában:

— a kártyatulajdonos családi neve és utóneve(i) a kártyán tárolt formában,

— a kártya száma, kiállító tagállama és érvényességének ideje a kártyán tárolt formában,

— a kártya generációja,

— a behelyezés dátuma és időpontja,

— a jármű kilométer-számlálójának értéke kártyabehelyezéskor,

— azon kártyaolvasó egység, amelybe a kártyát behelyezték,

— a kivétel dátuma és időpontja,

— a jármű kilométer-számlálójának értéke kártyakivételkor,

— a járművezető által használt előző járművel kapcsolatos alábbi információk, a kártyán tárolt formában: — a jármű rendszáma (VRN) és a nyilvántartásba vétel szerinti tagállam, — a járműegység generációja (ha ismert), — a kártyakivétel dátuma és időpontja,

— jelző, amely megmutatja, hogy a kártyabehelyezésnél a kártyatulajdonos kézzel vitt-e be tevékenységeket vagy sem.

(103) Az adatmemóriának legalább 365 napig meg kell őriznie ezen adatokat.

(104) Amennyiben a tárolóhely megtelik, az új adatok felülírják a régebbieket.

3.12.4 A járművezető tevékenységére vonatkozó adatok

(105) Az adatrögzítő készüléknek rögzítenie és adatmemóriájában tárolnia kell a járművezető és/vagy a járműkísérő tevékenységében és/vagy a járművezetési állapotban bekövetkező bármilyen változás esetén és/vagy a járművezetői vagy a műhelykártya valamennyi behelyezésekor vagy kivételekor a következőket:

— a járművezetési állapot (SZEMÉLYZET, EGYEDÜLI),

— a kártyaolvasó egység (JÁRMŰVEZETŐI, JÁRMŰKÍSÉRŐI),

— a kártyaállapot a megfelelő kártyaolvasó egységben (BEHELYEZVE, NINCS BEHELYEZVE),

— a tevékenység (JÁRMŰVEZETÉS, KÉSZENLÉT, MUNKA, SZÜNET/PIHENÉS),

— a változás dátuma és időpontja.

A BEHELYEZVE szó azt jelenti, hogy a kártyaolvasó egységbe érvényes járművezetői vagy műhelykártyát helyeztek be. A NINCS BEHELYEZVE szó ennek az ellenkezőjét jelenti, vagyis hogy érvénytelen járművezetői vagy műhelykártyát helyeztek be a kártyaolvasó egységbe (például vállalkozáskártyát, vagy egyáltalán nem került sor kártya behelyezésére).

A járművezető által kézzel bevitt tevékenységi adatokat az adatmemória nem rögzíti.

(106) Az adatmemóriának legalább 365 napig meg kell őriznie a járművezető tevékenységére vonatkozó adatokat.

(107) Amennyiben a tárolóhely megtelik, az új adatok felülírják a régebbieket.

▼M1

3.12.5 Azok a helyek (helységnév és földrajzi hely), ahol a munkanapok kezdődnek, végződnek és/vagy ahol a halmozott járművezetési idő eléri a három óra többszörösét

(108) Az adatrögzítő készüléknek az alábbi adatokat rögzítenie és tárolnia kell adatmemóriájában:

— azok a helyek (helységnév és földrajzi hely), ahol a járművezető és/vagy a járműkísérő megkezdi munkanapját,

— azok a helyek (helységnév és földrajzi hely), ahol a járművezető halmozott járművezetési ideje eléri a három óra többszörösét,

— azok a helyek (helységnév és földrajzi hely), ahol a járművezető és/vagy a járműkísérő befejezi munkanapját.

▼B

(109) Amennyiben ezekben az időpontokban a GNSS-vevők nem adnak információt a jármű helyzetéről, az adatrögzítő készüléknek a legutolsó rendelkezésre álló helyzetmeghatározási adatot kell használnia, a kapcsolódó dátummal és időponttal.

(110) Az adatrögzítő készüléknek minden egyes hellyel (helységnév és földrajzi hely) együtt az alábbi adatokat rögzítenie és tárolnia kell adatmemóriájában:

— a járművezetői vagy járműkísérői kártya száma és a kártyát kiállító tagállam,

— a kártya generációja,

— az adatbevitel dátuma és időpontja,

▼M1

— a bevitt adat típusa (a munkanap kezdete, vége vagy 3 óra halmozott járművezetési idő),

▼B

— a kapcsolódó GNSS-pontosság, valamint adott esetben a dátum és az időpont,

— a jármű kilométer-számlálójának értéke.

▼M1

(111) Az adatmemóriának képesnek kell lennie arra, hogy legalább 365 napon át megőrizze azokat a helyeket (helységnév és földrajzi hely), ahol a munkanapok kezdődtek, végződtek, és/vagy a halmozott járművezetési idő elérte a három órát.

▼B

(112) Amennyiben a tárolóhely megtelik, az új adatok felülírják a régebbieket.

3.12.6 A kilométer-számláló adatai

(113) Az adatrögzítő készüléknek a jármű kilométer-számlálójának értékét és az ezzel összefüggő dátumot minden naptári napon éjfélkor rögzíteni kell adatmemóriájában.

(114) Az adatmemóriának legalább 365 naptári napig tárolnia kell a kilométer-számláló éjféli értékeit.

(115) Amennyiben a tárolóhely megtelik, az új adatok felülírják a régebbieket.

3.12.7 Részletes sebességadatok

▼M1

(116) Az adatrögzítő készüléknek rögzíteni és tárolnia kell adatmemóriájában a jármű pillanatnyi sebességét és az ezzel összefüggő dátumot és időpontot a megelőző legalább 24 órás időszak minden másodpercében, amikor a jármű mozgásban volt.

▼B

3.12.8 Az eseményekkel kapcsolatos adatok

E szakasz alkalmazásában az időt egy másodperces pontossággal kell rögzíteni.

(117) Az adatrögzítő készüléknek az alábbi adatokat minden egyes felderített eseménynél az alábbi tárolási szabályok szerint rögzíteni és tárolnia kell adatmemóriájában:







Esemény Tárolási szabályok Az egyes eseményekkel kapcsolatban rögzítendő adatok Érvénytelen kártya behelyezése — a 10 legutóbbi esemény. — az esemény dátuma és időpontja, — az eseményt előidéző kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. Kártyaütközés — a 10 legutóbbi esemény. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — a kártyaütközést előidéző két kártya típusa, száma, kiállító tagállama és generációja. Járművezetés megfelelő kártya nélkül — a leghosszabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén, — az öt leghosszabb esemény az utolsó 365 nap folyamán. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. Kártya behelyezése járművezetés közben — az utolsó esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén, — az esemény dátuma és időpontja, — a kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. Az utolsó kártyakapcsolat nem megfelelő lezárása — a 10 legutóbbi esemény. — a kártyabehelyezés dátuma és időpontja, — a kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — a kártyáról leolvasott utolsó kártyakapcsolat adatai: — — a kártyabehelyezés dátuma és időpontja, — a jármű rendszáma (VRN), valamint a nyilvántartásba vétel és a járműegység előállítása szerinti tagállam. Gyorshajtás (1) — a legsúlyosabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén (például az, amelynél a legmagasabb volt az átlagsebesség) — az öt legsúlyosabb esemény az utolsó 365 nap folyamán. — a legutóbbi kalibrálást követő első esemény, — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — az esemény alatt mért legnagyobb sebesség, — az esemény alatt mért számtani átlagsebesség, — a járművezetői kártya típusa, száma, kiállító tagállama és generációja (adott esetben), — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. Az áramellátás megszakadása (2) — a leghosszabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén, — az öt leghosszabb esemény az utolsó 365 nap folyamán. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. Kommunikációs hiba a távoli kommunikációs eszközzel — a leghosszabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén, — az öt leghosszabb esemény az utolsó 365 nap folyamán. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. A GNSS-vevőből származó helyzetmeghatározási információk hiánya — a leghosszabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén, — az öt leghosszabb esemény az utolsó 365 nap folyamán. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. ▼M1 Kommunikációs hiba a külső GNSS-eszközzel — a leghosszabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén, — az öt leghosszabb esemény az utolsó 365 nap folyamán. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. ▼B A mozgásadatok hibája — a leghosszabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén, — az öt leghosszabb esemény az utolsó 365 nap folyamán. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. A jármű mozgásával kapcsolatos ellentmondás — a leghosszabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén, — az öt leghosszabb esemény az utolsó 365 nap folyamán. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja, — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. A biztonsági rendszer megsértésére irányuló kísérlet — a 10 legutolsó esemény eseménytípusonként. — az esemény kezdetének dátuma és időpontja, — az esemény végének dátuma és időpontja (ha lényeges), — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az esemény típusa. ▼M1 Időütközés — a legsúlyosabb esemény az utolsó 10 előfordulási nap mindegyikén (vagyis azok, amikor a legnagyobb különbség mutatkozik az adatrögzítő készülék által mutatott dátum és időpont, illetve a GNSS által mutatott dátum és időpont között), — az öt legsúlyosabb esemény az utolsó 365 nap folyamán, — az adatrögzítő készülék által rögzített dátum és időpont, — GNSS-dátum és -időpont, — az esemény kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja, — az ugyanazon a napon történt hasonló események száma. ▼B

(1) Az adatrögzítő készüléknek az alábbi adatokat is rögzítenie és tárolnia kell adatmemóriájában: — az utolsó GYORSHAJTÁS-ELLENŐRZÉS dátuma és időpontja, — az erre a GYORSHAJTÁS-ELLENŐRZÉS-re következő első gyorshajtás dátuma és időpontja, — a gyorshajtási események száma az utolsó GYORSHAJTÁS-ELLENŐRZÉS óta.

(2) Ezek az adatok csak akkor kerülhetnek rögzítésre, ha az áramellátás helyreállt, az időmérés pontossága egy perc lehet.

3.12.9 A hibákkal kapcsolatos adatok

E szakasz alkalmazásában az időt egy másodperces pontossággal kell rögzíteni.

(118) Az adatrögzítő készüléknek a következő tárolási szabályok szerint meg kell kísérelnie rögzíteni és tárolni az adatmemóriájában az összes észlelt hibát:







Hiba Tárolási szabályok Az egyes hibákkal kapcsolatban rögzítendő adatok Kártyahiba — a 10 legutóbbi járművezetői kártyahiba. — a hiba kezdetének dátuma és időpontja, — a hiba végének dátuma és időpontja, — a kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja. Az adatrögzítő készülék hibái — a 10 legutóbbi hiba minden egyes hibatípusra, — a legutóbbi kalibrálást követő első hiba. — a hiba kezdetének dátuma és időpontja, — a hiba végének dátuma és időpontja, — a hiba típusa, — a hiba kezdetén és/vagy végén behelyezett kártya (kártyák) típusa, száma, kiállító tagállama és generációja.

3.12.10 Kalibrálási adatok

(119) Az adatrögzítő készüléknek az alábbiakkal kapcsolatos adatokat rögzítenie és tárolnia kell adatmemóriájában:

— az aktiválás pillanatában ismert kalibrálási paraméterek,

— a készülék aktiválást követő legelső kalibrálása,

— a készülék első kalibrálása az aktuális járműben (amelyet a jármű-azonosító szám [VIN] azonosít),

— a 20 legutóbbi kalibrálás (ha ugyanazon a naptári napon több kalibrálást végeztek, csak az aznapi elsőt és utolsót kell tárolni).

(120) Az egyes kalibrálásokra vonatkozóan a következő adatokat kell rögzíteni:

— a kalibrálás célja (aktiválás, első beépítés, beépítés, időszakos vizsgálat),

— a műhely neve és címe,

— a műhelykártya száma, a kártyát kiállító tagállam és a kártya érvényességi ideje,

— a jármű azonosítása,

— aktualizált vagy megerősített paraméterek: w, k, l, abroncsméret, a sebességkorlátozó készülék beállítása, kilométer-számláló (régi és új értékek), dátum és időpont (régi és új értékek),

— az összes elhelyezett plomba típusa és azonosítása.

(121) Ezenkívül az adatrögzítő készüléknek rögzíteni és tárolnia kell adatmemóriájában, hogy képes-e első generációs tachográfkártyák használatára (aktiválva van-e még ez a funkció, avagy sem).

(122) A mozgásérzékelőnek a következő adatokat kell rögzítenie és tárolnia a memóriájában a mozgásérzékelő beépítésével kapcsolatban:

— a járműegységgel való első párosítás (dátum, időpont, a járműegység jóváhagyási száma és sorozatszáma),

— a járműegységgel való utolsó párosítás (dátum, időpont, a járműegység jóváhagyási száma és sorozatszáma).

(123) A külső GNSS-eszköznek a következő adatokat kell rögzítenie és tárolnia a memóriájában a külső GNSS-eszköz beépítésével kapcsolatban:

— a járműegységre való első rákapcsolódás (dátum, időpont, a járműegység jóváhagyási száma és sorozatszáma),

— a járműegységre való utolsó rákapcsolódás (dátum, időpont, a járműegység jóváhagyási száma és sorozatszáma).

3.12.11 Időbeállítási adatok

(124) Az adatrögzítő készüléknek a rendszeres kalibrálások keretén kívül kalibrálási üzemmódban végzett időbeállításokkal kapcsolatos következő adatokat rögzítenie és tárolnia kell adatmemóriájában:

— a legutóbbi időbeállítás,

— az öt legnagyobb mértékű időbeállítás.

(125) Az egyes időbeállításokra vonatkozóan a következő adatokat kell rögzíteni:

— dátum és időpont, régi érték,

— dátum és időpont, új érték,

— a műhely neve és címe,

— a műhelykártya száma, a kártyát kiállító tagállam, a kártya generációja és a kártya érvényességi ideje.

3.12.12 Az ellenőrzési tevékenységre vonatkozó adatok

(126) Az adatrögzítő készüléknek a 20 legutóbbi ellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos következő adatokat rögzítenie és tárolnia kell adatmemóriájában:

— az ellenőrzés dátuma és időpontja,

— az ellenőrzőkártya száma, a kártyát kiállító tagállam és a kártya generációja,

— az ellenőrzés típusa (kijelzés és/vagy nyomtatás és/vagy a járműegységről való letöltés és/vagy kártyaletöltés és/vagy közúti kalibrálási ellenőrzés).

(127) Letöltés esetén a legrégebbi és a legfrissebb letöltött napok dátumait is rögzíteni kell.

3.12.13 A vállalkozások általi lezárások adatai

(128) Az adatrögzítő készüléknek a 255 legutóbbi, vállalkozás általi lezárással kapcsolatban a következő adatokat kell rögzítenie és tárolnia adatmemóriájában:

— a lezárás dátuma és időpontja,

— a feloldás dátuma és időpontja,

— a vállalkozáskártya száma, a kártyát kiállító tagállam és a kártya generációja,

— a vállalkozás neve és címe.

Azokat a korábban lezárt adatokat, amelyek lezárását a fenti mennyiségi korlát miatt eltávolították a memóriából, nem lezártnak kell tekinteni.

3.12.14 A letöltési tevékenységre vonatkozó adatok

(129) Az adatrögzítő készüléknek vállalkozási vagy kalibrálási üzemmódban a külső adathordozóra történő utolsó adatmemória-letöltésre vonatkozóan a következő adatokat kell rögzítenie és tárolnia az adatmemóriájában:

— a letöltés dátuma és időpontja,

— a vállalkozáskártya vagy a műhelykártya száma, a kártyát kiállító tagállam és a kártya generációja,

— a vállalkozás vagy a műhely neve.

3.12.15 A különleges körülményekre vonatkozó adatok

(130) Az adatrögzítő készüléknek a különleges körülményekre vonatkozó következő adatokat kell rögzítenie adatmemóriájában:

— az adatbevitel dátuma és időpontja,

— a különleges körülmény típusa.

(131) Az adatmemóriának legalább 365 napon át meg kell őriznie a különleges körülményekre vonatkozó adatokat (abból kiindulva, hogy átlagosan egy nyitott és egy zárt állapot fordul elő naponta). Amennyiben a tárolóhely megtelik, az új adatok felülírják a régebbieket.

3.12.16 A tachográfkártya adatai

(132) Az adatrögzítő készüléknek a járműegységben használt különböző tachográfkártyákkal kapcsolatban a következő adatokat kell tárolnia:

— a tachográfkártya száma és sorozatszáma,

— a tachográfkártya gyártója,

— a tachográfkártya típusa,

— a tachográfkártya változata.

(133) Az adatrögzítő készüléknek legalább 88 ilyen rekord tárolására képesnek kell lennie.

3.13 A tachográfkártyák leolvasása

(134) Az adatrögzítő készüléknek képesnek kell lennie arra, hogy első vagy második generációs tachográfkártyákról leolvassa adott esetben az alábbiakhoz szükséges adatokat:

— a kártyatípus, a kártyatulajdonos, az előzőleg használt jármű, az utolsó kártyakivétel dátuma és időpontja és az ezen időpontban kiválasztott tevékenység azonosítása,

— annak ellenőrzése, hogy az utolsó kártyakapcsolatot megfelelően zárták-e le,

— a járművezető megszakítás nélküli járművezetési idejének, halmozott pihenőidejének és halmozott járművezetési idejének kiszámítása, a megelőző és a folyó hétre vonatkozóan,

— a járművezetői kártyán rögzített adatok kért kinyomatainak kinyomtatása,

— a járművezetői kártya letöltése külső adathordozóra.

Ez a követelmény csak azokra az első generációs tachográfkártyákra vonatkozik, melyek használatának lehetőségét nem szüntette be valamelyik műhely.

(135) Olvasási hiba esetén az adatrögzítő készüléknek legfeljebb három alkalommal, ugyanazzal az olvasóparanccsal ismételten próbálkoznia kell, és ha továbbra is sikertelennek bizonyul, a kártyát hibásnak és érvénytelennek kell nyilvánítania.

3.14 Rögzítés és tárolás a tachográfkártyákon

3.14.1 Rögzítés és tárolás az első generációs tachográfkártyákon

(136) Amennyiben az első generációs tachográfkártyák használatának lehetőségét nem szüntette be valamelyik műhely, az adatrögzítő készüléknek pontosan ugyanúgy kell rögzítenie és tárolnia az adatokat, mint egy első generációs adatrögzítő készüléknek.

(137) Az adatrögzítő készüléknek közvetlenül a kártyabehelyezés után be kell állítania a „kártyakapcsolati adatokat” a járművezetői vagy a műhelykártyán.

(138) Az adatrögzítő készüléknek aktualizálnia kell az érvényes járművezetői, műhely- és/vagy ellenőrzőkártyákon tárolt adatokat a kártyatulajdonosra és az arra az időszakra vonatkozó valamennyi szükséges adattal együtt, mialatt a kártya behelyezett állapotban van. Az e kártyákon tárolt adatokat a 4. fejezet határozza meg.

(139) Az adatrögzítő készüléknek aktualizálnia kell az érvényes járművezetői és/vagy műhelykártyákon tárolt, a járművezetői tevékenységre és a helyre vonatkozó adatokat (a 4.5.3.1.9. és a 4.5.3.1.11. pontban meghatározottak szerint) a kártyatulajdonos által kézzel bevitt, a tevékenységre és a helyre vonatkozó adatokkal.

(140) Azok az események, amelyek az első generációs adatrögzítő készülék vonatkozásában nem lettek meghatározva, nem kerülnek tárolásra a járművezetői és műhelykártyákon.

(141) A tachográfkártyákon tárolt adatok aktualizálása úgy történik, hogy amennyiben az tekintettel a kártya tényleges tárolókapacitására szükségessé válik, az újabb adatok felülírják a régieket.

(142) Íráshiba esetén az adatrögzítő készüléknek legfeljebb három alkalommal, ugyanazzal az írásparanccsal ismételten próbálkoznia kell, és ha továbbra is sikertelennek bizonyul, a kártyát hibásnak és érvénytelennek kell nyilvánítania.

(143) Miután a vonatkozó adatok a járművezetői kártyán tárolásra kerültek, de még a kártya kioldása előtt az adatrögzítő készüléknek le kell nulláznia a „kártyakapcsolati adatokat”.

3.14.2 Rögzítés és tárolás a második generációs tachográfkártyákon

(144) A második generációs tachográfkártyáknak két különböző kártyaalkalmazással kell rendelkezniük, melyek közül az első pontosan megegyezik a TACHO nevű, első generációs tachográfkártyák használatára szolgáló alkalmazással, a második pedig a 4. fejezet 2. függelékében leírt „TACHO_G2” alkalmazás.

(145) Az adatrögzítő készüléknek közvetlenül a kártyabehelyezés után be kell állítania a „kártyakapcsolati adatokat” a járművezetői vagy a műhelykártyán.

(146) Az adatrögzítő készüléknek aktualizálnia kell az érvényes járművezetői, műhely- és/vagy ellenőrzőkártyák két kártyaalkalmazásában tárolt adatokat a kártyatulajdonosra és az arra az időszakra vonatkozó valamennyi szükséges adattal együtt, mialatt a kártya behelyezett állapotban van. Az e kártyákon tárolt adatokat a 4. fejezet határozza meg.

(147