02014L0025 — HU — 01.01.2022 — 004.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

►B AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/25/EU IRÁNYELVE (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 094, 2014.3.28., 243. o)

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/25/EU IRÁNYELVE

(2014. február 26.)

a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)







I. CÍM HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK I. FEJEZET Tárgy és fogalommeghatározások 1. cikk Tárgy és hatály 2. cikk Fogalommeghatározások 3. cikk Ajánlatkérő szervek 4. cikk Közszolgáltató ajánlatkérők 5. cikk Ugyanazon tevékenységre kiterjedő vegyes beszerzések 6. cikk Több tevékenységre kiterjedő beszerzés II. FEJEZET: Tevékenységek 7. cikk Közös rendelkezések 8. cikk Gáz és hőenergia 9. cikk Villamos energia 10. cikk Víz 11. cikk Közlekedési szolgáltatások 12. cikk Kikötők és repülőterek 13. cikk Postai szolgáltatások 14. cikk Kőolaj és földgáz kitermelése, valamint szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése III. FEJEZET Anyagi hatály 1. SZAKASZ ÉRTÉKHATÁROK 15. cikk Értékhatárok 16. cikk A beszerzések tervezett értékének kiszámítására szolgáló módszerek 17. cikk Az értékhatárok felülvizsgálata 2. SZAKASZ KIZÁRT SZERZŐDÉSEK ÉS TERVPÁLYÁZATOK; KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK A VÉDELMI VAGY BIZTONSÁGI VONATKOZÁSÚ BESZERZÉSEK TEKINTETÉBEN 1. alszakasz Valamennyi közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó kizárások, valamint a vízügyi és energiaipari ágazatra vonatkozó különleges kizárások 18. cikk Harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződések 19. cikk Az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatásától eltérő célra vagy ilyen tevékenység harmadik országban történő folytatására odaítélt beszerzések és szervezett tervpályázatok 20. cikk Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések és szervezett tervpályázatok 21. cikk Különös kizárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében 22. cikk Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések 23. cikk Bizonyos közszolgáltató ajánlatkérők által víz vásárlására és energiatermelés céljából történő energia- vagy tüzelőanyag-ellátásra kötött szerződések 2. alszakasz Védelmi és biztonsági vonatkozású beszerzés 24. cikk Védelem és biztonság 25. cikk Ugyanazon tevékenységre vonatkozó, védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes beszerzés 26. cikk Több tevékenységre kiterjedő, védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzés 27. cikk Nemzetközi szabályok szerint odaítélt, illetve szervezett, védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződések és tervpályázatok 3. alszakasz Különleges kapcsolatok (együttműködés, kapcsolt vállalkozások és közös vállalatok) 28. cikk Az ajánlatkérő szervek közötti szerződések 29. cikk Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt szerződések 30. cikk Közös vállalatnak vagy közös vállalatban tagsággal rendelkező ajánlatkérőnek odaítélt szerződések 31. cikk Információk bejelentése 4. alszakasz Különleges helyzetek 32. cikk Kutatási és fejlesztési szolgáltatások 33. cikk Különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések 5. alszakasz A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek és a rájuk vonatkozó eljárási szabályok 34. cikk A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek 35. cikk Eljárás annak megállapítására, hogy a 34. cikk alkalmazandó-e IV. FEJEZET Általános elvek 36. cikk A beszerzés alapelvei 37. cikk Gazdasági szereplők 38. cikk Fenntartott szerződések 39. cikk Titoktartás 40. cikk A kommunikációra vonatkozó szabályok 41. cikk Nómenklatúrák 42. cikk Összeférhetetlenség II. CÍM A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK I. FEJEZET Eljárások 43. cikk A közbeszerzésről szóló megállapodással és az egyéb nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos feltételek 44. cikk Az eljárások megválasztása 45. cikk Nyílt eljárás 46. cikk Meghívásos eljárás 47. cikk Felhívással induló tárgyalásos eljárás 48. cikk Versenypárbeszéd 49. cikk Innovációs partnerség 50. cikk Felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása II. FEJEZET Az elektronikus és az összetett beszerzés technikái és eszközei 51. cikk Keretmegállapodások 52. cikk Dinamikus beszerzési rendszerek 53. cikk Elektronikus árlejtés 54. cikk Elektronikus katalógusok 55. cikk Központosított beszerzési tevékenységek és központi beszerző szervek 56. cikk Eseti közös közbeszerzés 57. cikk Különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérőinek részvételével zajló beszerzések III. FEJEZET Az eljárás menete 1. SZAKASZ ELŐKÉSZÍTÉS 58. cikk Előzetes piaci konzultációk 59. cikk Részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők előzetes részvétele 60. cikk Műszaki leírás 61. cikk Jelölések 62. cikk Vizsgálati jelentések, tanúsítás és egyéb bizonyítási eszközök 63. cikk Műszaki leírások közlése 64. cikk Változatok 65. cikk A szerződések részekre bontása 66. cikk A határidők megállapítása 2. SZAKASZ KÖZZÉTÉTEL ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG 67. cikk Időszakos előzetes tájékoztató 68. cikk A minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények 69. cikk A szerződési hirdetmény 70. cikk Tájékoztató a szerződés odaítéléséről 71. cikk A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja 72. cikk Nemzeti szintű közzététel 73. cikk A közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetősége 74. cikk A jelentkezőknek szóló felhívások 75. cikk A minősítést kérelmezők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása 3. SZAKASZ A RÉSZTVEVŐK KIVÁLASZTÁSA ÉS A SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSE 76. cikk Általános elvek 1. alszakasz Minősítés és minőségi kiválasztás 77. cikk Minősítési rendszerek 78. cikk A minőségi kiválasztás szempontjai 79. cikk Más szervezetek kapacitásainak igénybevétele 80. cikk A 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási okok és kiválasztási szempontok alkalmazása 81. cikk Minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványok 2. alszakasz A szerződés odaítélése 82. cikk A szerződés odaítélésének szempontjai 83. cikk Az életciklusköltségek meghatározása 84. cikk Kirívóan alacsony összegű ajánlatok 4. SZAKASZ HARMADIK ORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEKRE VONATKOZÓ AJÁNLATOK ÉS AZ EZEN ORSZÁGOKKAL FENNÁLLÓ KAPCSOLATOK 85. cikk Harmadik országokból származó termékekre vonatkozó ajánlatok 86. cikk Harmadik országokkal építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések tekintetében fennálló kapcsolatok IV. FEJEZET A szerződés teljesítése 87. cikk Szerződésteljesítési feltételek 88. cikk Alvállalkozás 89. cikk A szerződések módosítása azok időtartama alatt 90. cikk A szerződés felmondása III. CÍM KÜLÖNÖS KÖZBESZERZÉSI RENDSZEREK I. FEJEZET Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások 91. cikk A szerződés odaítélése a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások esetében 92. cikk Tájékoztatók és hirdetmények közzététele 93. cikk A szerződések odaítélésének elvei 94. cikk Fenntartott szerződések bizonyos szolgáltatások esetében II. FEJEZET A tervpályázatokra vonatkozó szabályok 95. cikk Hatály 96. cikk Tájékoztatók és hirdetmények 97. cikk A tervpályázatok megszervezésének szabályai, a résztvevők és a bírálóbizottság kiválasztása 98. cikk A bírálóbizottság döntései IV. CÍM IRÁNYÍTÁS 99. cikk Végrehajtás 100. cikk A szerződések odaítélésére irányuló eljárásokra vonatkozó egyedi jelentések 101. cikk Nemzeti jelentéstétel és statisztikai információ 102. cikk Közigazgatási együttműködés V. CÍM FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 103. cikk A felhatalmazás gyakorlása 104. cikk Sürgősségi eljárás 105. cikk Bizottsági eljárás 106. cikk Átültetés és átmeneti rendelkezések 107. cikk Hatályon kívül helyezés 108. cikk Felülvizsgálat 109. cikk Hatálybalépés 110. cikk Címzettek MELLÉKLETEK I. melléklet A 2. cikk 2. pontjának a) alpontjában említett tevékenységek jegyzéke II. melléklet A 4. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke III. melléklet A 34. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke IV. melléklet A 35. cikkben említett végrehajtási jogi aktus elfogadására vonatkozó határidők V. melléklet Az ajánlatok, részvételi jelentkezések, minősítés iránti kérelmek, valamint pályázatra benyújtott tervek és projektek elektronikus átvételéhez szükséges eszközökre vonatkozó követelmények VI. melléklet A. része Az időszakos előzetes tájékoztatóban feltüntetendő információk (67. cikk) VI. melléklet B. része A nem eljárás megindító felhívásként alkalmazott időszakos előzetes tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló értesítésben feltüntetendő információk (67. cikk (1) bekezdése) VII. melléklet Elektronikus árlejtés esetén a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetendő információk (53. cikk (4) bekezdése) VIII. melléklet Egyes műszaki leírások meghatározása IX. melléklet A közzététel jellemzői X. melléklet A minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményben feltüntetendő információk (44. cikk (4) bekezdés b) pontja és 68. cikk) XI. melléklet A szerződési hirdetményben feltüntetendő információk (69. cikk) XII. melléklet A szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban feltüntetendő információk (70. cikk) XIII. melléklet A 74. cikkben említett, ajánlattételre, párbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás tartalma XIV. melléklet A 36. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi szociális és környezetvédelmi egyezmények jegyzéke XV. melléklet A 83. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke XVI. melléklet A szerződés tartama alatti szerződésmódosításokról szóló hirdetményben feltüntetendő információk (a 89. cikk (1) bekezdése) XVII. melléklet A 91. cikkben említett szolgáltatások XVIII. melléklet A szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szerződésekre vonatkozó tájékoztatókban és hirdetményekben feltüntetendő információk (92. cikk) XIX. melléklet A tervpályázati hirdetményben feltüntetendő információk (a 96. cikk (1) bekezdése) XX. melléklet A tervpályázati eljárás eredményéről szóló tájékoztatóban feltüntetendő információk (a 96. cikk (1) bekezdése) XXI. melléklet Megfelelési táblázat







I.

CÍM

HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK







I.

FEJEZET

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy és hatály

(1) Ez az irányelv szabályokat állapít meg a közszolgáltató ajánlatkérők által közbeszerzési szerződések megkötése érdekében lefolytatott olyan közbeszerzési eljárások és tervpályázati eljárások vonatkozásában, amelyek tervezett értéke eléri a 15. cikkben rögzített értékhatárokat.

(2) Ezen irányelv értelmében beszerzés az építési beruházás, áruk vagy szolgáltatások egy vagy több közszolgáltató ajánlatkérő általi – árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló, a szerződés révén történő – megvásárlása az említett közszolgáltató ajánlatkérők által kiválasztott gazdasági szereplőktől, feltéve, hogy az építési beruházást, árukat vagy szolgáltatásokat a 8–14. cikkben felsorolt valamely tevékenység folytatására szánták.

(3) Ezen irányelv alkalmazására az EUMSZ 346. cikke vonatkozik.

(4) Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon szabadságát, hogy az uniós joggal összhangban meghatározzák, mit tekintenek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, hogyan kell e szolgáltatásokat az állami támogatásokra vonatkozó szabályok betartásával megszervezni és finanszírozni, és e szolgáltatásoknak milyen konkrét kötelezettségeknek kell megfelelniük. Az irányelv szintén nem érinti a hatóságok azon döntését, hogy szándékukban áll-e egyes közfeladatokat – az EUMSZ 14. cikkével és a 26. jegyzőkönyvével összhangban – maguk ellátni, milyen módon és milyen mértékben.

(5) Ez az irányelv nem érinti annak módját, hogy a tagállamok hogyan szervezik a szociális biztonsági rendszereiket.

(6) Ezen irányelv hatálya nem terjed ki az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokra.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1. „árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés” : egy vagy több közszolgáltató ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő által írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya építési beruházás kivitelezése, árubeszerzés vagy szolgáltatásmegrendelés;

2. „építési beruházásra irányuló szerződés” : olyan szerződés, amelynek tárgya az alábbiak egyike: a) az I. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez tartozó építési beruházás kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése együtt; b) építmény kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése együtt; c) az építmény típusa vagy tervezése felett meghatározó befolyással rendelkező közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése;

3. „építmény” : magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére;

4. „árubeszerzésre irányuló szerződés” : olyan szerződés, amelynek tárgya termékek adásvétele, lízingje, bérlete vagy részletvétele, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló szerződés mellékesen telepítési és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet;

5. „szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés” : a 2. pontban említettektől eltérő szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés;

6. „gazdasági szereplő” : bármely természetes vagy jogi személy, vagy közszolgáltató ajánlatkérő, illetve ilyen személyek és/vagy szervek csoportja, beleértve a vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;

7. „ajánlattevő” : ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő;

8. „részvételre jelentkező” : meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, versenypárbeszédben vagy innovációs partnerségben való részvételre történő meghívásért folyamodó, vagy meghívást kapó gazdasági szereplő;

9. „közbeszerzési dokumentumok” : minden olyan dokumentum, amelyet a közszolgáltató ajánlatkérő a beszerzés vagy az eljárás elemeinek leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, ideértve a szerződési hirdetményt, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott időszakos előzetes tájékoztatót vagy a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt, a műszaki leírást, az ismertetőt, a javasolt szerződéses feltételeket, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok formátumait, az általánosan alkalmazandó kötelezettségekre vonatkozó információt és minden egyéb dokumentumot;

10. „központosított beszerzési tevékenység” : az egyik alábbi formában folytatott, állandó jellegű tevékenység: a) közszolgáltató ajánlatkérőknek szánt áruk beszerzése és/vagy szolgáltatások megrendelése; b) a közszolgáltató ajánlatkérőknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése vagy keretmegállapodások megkötése;

11. „járulékos beszerzési tevékenység” : támogatás nyújtása a beszerzési tevékenységekhez, különösen az alábbi formákban: a) technikai infrastruktúra, amely a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé teszi az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélését illetve keretmegállapodások megkötését; b) a közbeszerzési eljárások lefolytatásával és tervezésével kapcsolatos tanácsadás; c) a közbeszerzési eljárások előkészítése és kezelése az érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében és számlájára;

12. „központi beszerző szerv” : az ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerinti közszolgáltató ajánlatkérő vagy a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdésének 1. pontja szerinti ajánlatkérő szerv, amely központosított és – adott esetben – járulékos beszerzési tevékenységet végez. A központi beszerző szerv által központosított beszerzési tevékenység céljából végzett beszerzés a 8–14. cikk szerinti tevékenység folytatása céljából való beszerzésnek minősül. A 18. cikk nem alkalmazandó a központi beszerző szerv által, központosított beszerzési tevékenység teljesítése céljából végzett beszerzésre;

13. „közbeszerzési szolgáltató” : közjogi vagy magánjogi szerv, amely járulékos beszerzési tevékenységet ajánl a piacon;

14. „írásbeli” vagy „írásban” : bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;

15. „elektronikus út” : elektronikus eszköz alkalmazása olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik;

16. „életciklus” : egy termék, egy építési beruházás vagy egy szolgáltatásnyújtás fennállásának összes egymást követő és/vagy egymással kapcsolatban álló szakasza – ideértve az elvégzendő kutatást és fejlesztést, a gyártást, a kereskedést és annak feltételeit, a szállítást, a felhasználást és a karbantartást is –, a nyersanyagbeszerzéstől, illetve az erőforrások megteremtésétől az eltávolításig/ártalmatlanításig, az adott területek eredeti állapotának helyreállításáig és a szolgáltatás vagy a használat végéig;

17. „tervpályázat” : olyan eljárás, amely lehetővé teszi a közszolgáltató ajánlatkérő számára – főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén – olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet díjazásos vagy díjazás nélküli pályáztatás után egy bírálóbizottság ítélt oda;

18. „innováció” : olyan új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett árutermék, szolgáltatás vagy folyamat – beleértve többek között a termelési, építési, illetve konstrukciós folyamatokat – új marketingmódszer, vagy új szervezési mód megvalósítása az üzletvitel, a munkaszervezés vagy a külső kapcsolatok terén, amelynek célja többek között, hogy elősegítse a társadalmi kihívások leküzdését, illetve hogy előmozdítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia végrehajtását;

19. „jelölés” : olyan dokumentum, bizonyítvány vagy tanúsítvány, amely igazolja, hogy az adott építmény, termék, szolgáltatás, folyamat vagy eljárás megfelel bizonyos követelményeknek;

20. „jelölési követelmények” : azon követelmények, amelyeket az adott építménynek, terméknek, szolgáltatásnak, folyamatnak vagy eljárásnak teljesítenie kell a kérdéses jelölés megszerzéséhez.

3. cikk

Ajánlatkérő szervek

(1) Ezen irányelv alkalmazásában „ajánlatkérő szerv” állami, regionális vagy helyi hatóság, közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás.

(2) „Regionális hatóságok” az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 1 ) említett NUTS 1-ben és NUTS 2-ben nem teljes körűen felsorolt hatóságok és igazgatási egységek.

(3) „Helyi hatóságok” az 1059/2003/EK rendeletben említett NUTS 3 szerinti és annál kisebb közigazgatási egységek minden hatósága;

(4) „Közjogi szerv”: olyan szerv, amelyre a következők mindegyike jellemző: a) kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem gazdasági vagy üzleti jellegű; b) jogi személyiséggel rendelkezik; és c) nagyobb részben állami, regionális vagy helyi hatóság, vagy egyéb közjogi szerv finanszírozza; vagy amelynek irányítása e szervek felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, regionális vagy helyi hatóság, vagy egyéb közjogi szerv nevezi ki.

4. cikk

Közszolgáltató ajánlatkérők

(1) Ezen irányelv alkalmazásában „közszolgáltató ajánlatkérők” az alábbi jogalanyok: a) ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, és a 8–14. cikkben említett tevékenységek valamelyikét folytatják; b) amennyiben nem ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, egy vagy több olyan tevékenységet is folytatnak, amely a 8–14. cikkben említettek között szerepel, és valamely tagállam illetékes hatósága által odaítélt, különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek.

(2) „közvállalkozás”: bármely vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő szervek a vállalkozásban birtokolt tulajdonjoguk, pénzügyi részesedésük vagy a vállalkozásra irányadó szabályok révén közvetlen vagy közvetett módon jelentős befolyást gyakorolnak.

A jelentős befolyás vélelmezendő az ajánlatkérő szerv részéről a következő esetek bármelyikében, amikor az említett szerv közvetlenül vagy közvetve:

a) a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik;

b) a vállalkozás által kibocsátott részvények által megtestesített szavazatok többségével rendelkezik;

c) a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti.

(3) E cikk alkalmazásában „különleges vagy kizárólagos jogok” az érintett tagállam illetékes hatósága által törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések útján odaítélt jogok, amelyek a 8–14. cikkben említett tevékenységek gyakorlásának lehetőségét egy vagy több szervezetre korlátozzák, és jelentősen befolyásolják más szervezeteknek e tevékenységek végzésére vonatkozó lehetőségeit.

Nem minősülnek az első albekezdés értelmében vett „különleges vagy kizárólagos jognak” azok a jogok, amelyeket olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív kritériumok alapján történt.

Az említett eljárások közé tartoznak a következők:

a) a felhívással induló közbeszerzési eljárások a 2014/24/EU irányelvnek, a 2009/81/EK irányelvnek, a 2014/23/EU irányelvnek vagy ezen irányelvnek megfelelően;

b) az Unió más, a II. mellékletben felsorolt jogi aktusai alapján végrehajtott eljárások, amelyek objektív kritériumok alapján megfelelő előzetes átláthatóságot biztosítanak az engedélyek megadásához.

(4) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az uniós jogszabályok II. mellékletben foglalt jegyzékének módosítására vonatkozóan, amennyiben új jogi aktusok elfogadása, jogi aktusok hatályon kívül helyezése vagy módosítása miatt ez szükségesnek bizonyul.

5. cikk

Ugyanazon tevékenységre kiterjedő vegyes beszerzések

(1) A (2) bekezdés azon vegyes beszerzések esetében alkalmazandó, amelyek tárgya több, különböző típusú olyan beszerzés, amelyek mindegyikére vonatkozik ezen irányelv.

A (3)–(5) bekezdés azon vegyes beszerzések esetében alkalmazandó, amelyek tárgya egyrészt az ezen irányelv hatálya alá tartozó beszerzés, másrészt más jogszabályok hatálya alá tartozó beszerzés.

(2) Azokat a szerződéseket, amelyeknek két- vagy többféle beszerzés a tárgya (építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk), az arra a beszerzési fajtára vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően kell odaítélni, amely az adott szerződés fő tárgyára jellemző.

Azon vegyes beszerzések esetében, amelyek részben a III. cím I. fejezetének körébe tartozó szolgáltatásokból, részben egyéb szolgáltatásokból, illetve azon vegyes beszerzések esetében, amelyek részben szolgáltatásokból, részben árubeszerzésből állnak, a fő tárgyat annak alapján kell megállapítani, hogy az egyes szolgáltatások és árubeszerzések közül melyiknek a tervezett értéke a legmagasabb.

(3) Amennyiben az adott beszerzés különböző részei objektíve elkülöníthetőek, a (4) bekezdés alkalmazandó, amennyiben az adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetőek, az (5) bekezdés alkalmazandó.

Amennyiben az adott beszerzés egy részére az EUMSZ 346. cikke, vagy a 2009/81/EK irányelv vonatkozik, ezen irányelv 25. cikke alkalmazandó.

(4) Amennyiben a tárgy részben az ezen irányelv hatálya alá tartozó, részben pedig az irányelv hatálya alá nem tartozó beszerzés, a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a különálló részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, és úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a külön részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, a szóban forgó rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy arra mely jogi keret vonatkozzon.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen szerződést odaítélése mellett döntenek, hacsak a 25. cikk másként nem rendelkezik, az eredő vegyes közbeszerzési eljárásra ez az irányelv alkalmazandó, függetlenül azon részek értékétől, amelyek máskülönben más jogi keret alá tartoznának, és függetlenül attól, hogy máskülönben e részek mely jogi keret alá tartoznának.

Az árubeszerzést, építés-beruházási és szolgáltatási beszerzést és koncessziót egyaránt magában foglaló vegyes szerződések esetében a vegyes szerződéseket ezen irányelvvel összhangban kell odaítélni, amennyiben a vegyes beszerzés azon részének, amely az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési szerződés kötésére irányul, a 16. cikknek megfelelően számított tervezett értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított vonatkozó értékhatárt.

(5) Ha az adott beszerzés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, az alkalmazandó jogi keretet a beszerzés fő tárgya alapján kell megállapítani.

6. cikk

Több tevékenységre kiterjedő beszerzés

(1) A több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen szabályokat kell alkalmazni.

Az 5. cikktől eltérve, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy határoznak, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) és a (3) bekezdését kell alkalmazni. Ha azonban az egyik tevékenység az EUMSZ 346. cikke, vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik, az ezen irányelv 26. cikkét kell alkalmazni.

Az egyetlen vagy több önálló szerződést odaítélése közötti választás nem irányulhat arra, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv vagy adott esetben a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből.

(2) Ha egy szerződés többféle tevékenységre irányul, a szerződés elsődleges célját képező tevékenységre vonatkozó szabályok határozzák meg azt, hogy az ilyen szerződésre mely jogi szabályozás lesz alkalmazandó.

(3) Amennyiben objektív módon nem határozható meg, hogy mely tevékenység képezi a szerződés elsődleges célját, az alkalmazandó szabályokat az alábbi a), b) és c) pontnak megfelelően kell meghatározni: a) a szerződést a 2014/24/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni abban az esetben, ha a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv, a másik pedig a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozik; b) a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, amennyiben a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv hatálya alá, a másik pedig a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozik; c) a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, amennyiben a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv hatálya alá tartozik, a másik pedig sem ezen irányelv, sem a 2014/23/EU irányelv, sem a 2014/24/EU irányelv hatálya alá nem tartozik.







II.

FEJEZET

Tevékenységek

7. cikk

Közös rendelkezések

A 8., a 9. és a 10. cikk alkalmazásában az „ellátás” fogalmába beletartozik az előállítás (termelés), valamint a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi értékesítés.

A kitermelés formájában történő gáztermelés azonban a 14. cikk hatálya alá tartozik.

8. cikk

Gáz és hőenergia

(1) A gázt és a hőenergiát illetően ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni: a) helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából gáz és hő előállítása, szállítása vagy elosztása terén; b) ilyen hálózatok gázzal vagy hőenergiával történő ellátása.

(2) A közszolgáltatást teljesítő hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, gázzal vagy hőenergiával való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül: a) a gáznak vagy hőenergiának az érintett ajánlatkérő szerv általi előállítása elkerülhetetlenül következik egy, az e cikk (1) bekezdésében, vagy a 9–11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséből; b) a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem haladja meg az ajánlatkérő szerv árbevételének 20 %-át.

9. cikk

Villamos energia

(1) A villamos energiát illetően ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni: a) helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából villamos energia előállítása, szállítása vagy elosztása terén; b) ilyen hálózatok villamos energiával történő ellátása.

(2) A közszolgáltatást teljesítő, helyhez kötött hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, villamos energiával való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül: a) az érintett ajánlatkérő szerv azért állít elő villamos energiát, mert annak fogyasztására egy, az e cikk (1) bekezdésében, vagy a 8., 10. és 11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége; b) a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása csak az ajánlatkérő szerv saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő szerv összenergia-termelésének 30 %-át.

10. cikk

Víz

(1) A víz tekintetében ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni: a) helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából ivóvíz előállítása, szállítása vagy elosztása terén; b) ilyen hálózatok ivóvízzel való ellátása.

(2) Ezt az irányelvet azokra a szerződésekre vagy tervpályázatokra is alkalmazni kell, amelyeket az (1) bekezdésben említett tevékenységet folytató ajánlatkérő szerv ítél oda, illetve szervez, és amelyek a következők egyikével kapcsolatosak: a) vízépítési projektek, öntözés vagy termőföld-lecsapolás, feltéve, hogy az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntöző, illetve lecsapoló létesítmények által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20 %-a; b) szennyvízelvezetés vagy -kezelés.

(3) A közszolgáltatást teljesítő, helyhez kötött hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, ivóvízzel való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül: a) az érintett ajánlatkérő szerv azért állít elő ivóvizet, mert ►C1 annak fogyasztására egy, a 8–11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége; ◄ b) a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása csak az ajánlatkérő szerv saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő szerv által előállított ivóvíz mennyiségének 30 %-át.

11. cikk

Közlekedési szolgáltatások

Ezt az irányelvet alkalmazni kell a vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén közszolgáltatást nyújtó hálózatok létesítésével vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységekre.

Közlekedési szolgáltatások esetében akkor lehet hálózat meglétéről beszélni, ha a szolgáltatást valamely tagállam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik.

12. cikk

Kikötők és repülőterek

Ezt az irányelvet alkalmazni kell a földrajzi területek hasznosításával kapcsolatos olyan tevékenységekre, amelyek célja repülőtér és tengeri vagy belvízi kikötő vagy más terminállétesítmény rendelkezésre bocsátása légi, tengeri vagy belvízi fuvarozók részére.

13. cikk

Postai szolgáltatások

(1) Ezt az irányelvet a következő szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységekre kell alkalmazni: a) postai szolgáltatások; b) postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások, feltéve, hogy e szolgáltatásokat olyan ajánlatkérő nyújtja, amely az e cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti postai szolgáltatásokat is nyújt, és feltéve, hogy a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek az e cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő szolgáltatások tekintetében nem teljesülnek.

(2) E cikk alkalmazásában és a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 2 ) sérelme nélkül: a) „postai küldemény” : megcímzett küldemény, végleges, szállítandó formájában, tömegétől függetlenül. A levélküldeményeken kívül ilyen küldemények például a könyvek, katalógusok, hírlapok, folyóiratok és a kereskedelmi értékkel rendelkező vagy nem rendelkező árucikket tartalmazó postai csomagok, súlyuktól függetlenül; b) „postai szolgáltatások” : olyan szolgáltatások, amelyek postai küldemények gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését foglalják magukban. Ide tartoznak mind a 97/67/EK irányelvnek megfelelően létrehozott egyetemes szolgáltatás hatálya alá tartozó, mind az oda nem tartozó szolgáltatások; c) „a postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások” : a következő területeken nyújtott szolgáltatások: i. postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a feladást megelőző és az azt követő szolgáltatások, például a küldeményrendező szolgáltatások); ii. az a) pontban nem szereplő postai küldeményekhez, így például címzés nélküli közvetlen küldeményhez kapcsolódó szolgáltatások.

14. cikk

Kőolaj és földgáz kitermelése, valamint szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése

Ezt az irányelvet alkalmazni kell azokra a tevékenységekre, amelyek valamely földrajzi területnek a következő célból történő hasznosításával kapcsolatosak:

a) kőolaj vagy földgáz kitermelése;

b) szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése.







III.

FEJEZET

Anyagi hatály







1.

szakasz

Értékhatárok

15. cikk

Értékhatárok

Ezt az irányelvet olyan beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek a 18–23. cikkben foglalt kizárások alapján vagy a 34. cikknek megfelelően az adott tevékenység folytatása tekintetében nincsenek kizárva, és amelyeknek a hozzáadottérték-adó (héa) nélküli tervezett értéke eléri a következő értékhatárt:

a) ►M4 431 000 EUR ◄ az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra, valamint tervpályázatokra irányuló szerződések esetében;

b) ►M4 5 382 000 EUR ◄ az építési beruházásra irányuló szerződések esetében;

c) 1 000 000 EUR a XVII. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szolgáltatási szerződések esetében.

16. cikk

A beszerzések tervezett értékének kiszámítására szolgáló módszerek

(1) Valamely beszerzés tervezett értékének kiszámítása a közszolgáltató ajánlatkérő által tervezett, hozzáadottérték-adó nélküli teljes kifizetendő összegen alapul, amelybe beleértendő a közbeszerzési dokumentumokban kifejezetten meghatározottak szerint az opció minden formája és a szerződések meghosszabbítása.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára díjakról vagy kifizetésekről rendelkezik, azokat a beszerzés tervezett értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.

(2) Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő több különálló működési egységből áll, a valamennyi működési egységre együttesen számított, teljes tervezett értéket kell figyelembe venni.

Az első albekezdés ellenére, amennyiben egy különálló működési egység önállóan felelős az általa végzett beszerzésért vagy annak egyes kategóriáiért, az értékek tervezhetők az adott egység szintjén is.

(3) A beszerzések tervezett értékének kiszámításához használt módszer nem választható ki azzal a szándékkal, hogy az adott beszerzést kizárják ezen irányelv hatálya alól. A beszerzés nem osztható részekre azzal a céllal, hogy kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, kivéve, ha azt objektív okok indokolják.

(4) A tervezett érték attól a pillanattól érvényes, amelyben az eljárást megindító felhívást elküldték, illetve – azokban az esetekben, amikor ilyen felhívásra nem kerül sor – attól a pillanattól, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő megindítja a közbeszerzési eljárást, például azáltal, hogy a beszerzéssel összefüggésben, amennyiben ez megfelelő, felveszi a kapcsolatot a gazdasági szereplőkkel.

(5) A keretmegállapodások és dinamikus beszerzési rendszerek tekintetében a figyelembe veendő érték a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés legmagasabb tervezett, hozzáadottérték-adó nélküli értéke.

(6) Az innovációs partnerségek esetében a figyelembe veendő érték a tervezett partnerség valamennyi szakasza során megvalósítandó kutatási és fejlesztési tevékenységek, valamint a tervezett partnerség végén kifejlesztendő és beszerzendő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások legmagasabb – hozzáadottérték-adó nélküli – tervezett értéke.

(7) A 15. cikk alkalmazásában az építési beruházásra irányuló szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérőnek a tervezett érték kiszámításakor figyelembe kell vennie mind az építési beruházás értékét, mind azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a teljes tervezett értékét, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérők bocsátanak a szerződő fél rendelkezésére, feltéve, hogy azok szükségesek az építési beruházások kivitelezéséhez.

(8) Amennyiben előfordulhat, hogy egy tervezett építési beruházás vagy tervezett szolgáltatásnyújtás esetében a szerződéseket részekre bontva ítélik oda, az összes rész tervezett összértékét kell figyelembe venni.

Ha a részek együttes értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.

(9) Amennyiben hasonló áruk tervezett beszerzése részekre bontva, több szerződés odaítélésével valósulhat meg, a 15. cikk b) és c) pontjának alkalmazásakor az összes ilyen rész tervezett összértékét kell figyelembe venni.

Ha a részek együttes értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.

(10) A közszolgáltató ajánlatkérők a (8) és a (9) bekezdésben foglaltak ellenére az ebben az irányelvben meghatározott eljárások alkalmazása nélkül is odaítélhetnek egyes részekre vonatkozó szerződéseket, amennyiben az adott rész hozzáadottérték-adó nélküli tervezett értéke az árubeszerzések és a szolgáltatásnyújtások esetében 80 000 EUR-nál, az építési beruházások esetében pedig 1 millió EUR-nál kevesebb. Az ilyen módon, ezen irányelv alkalmazása nélkül odaítélt részek együttes értéke azonban nem haladhatja meg az összes olyan rész egybeszámított értékének 20 %-át, amelyekre a tervezett építési beruházást, a hasonló áruk tervezett beszerzését vagy szolgáltatások tervezett igénybevételét felosztották.

(11) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló, rendszeres jellegű vagy egy adott időszakon belül megújítható szerződések esetében a szerződés tervezett értékét a következők alapján kell kiszámítani: a) vagy az előző tizenkét hónap vagy költségvetési év során egymást követően odaítélt, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő tizenkét hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke; b) vagy az első teljesítést követő tizenkét hónap, illetve költségvetési év – amennyiben az tizenkét hónapnál hosszabb – folyamán odaítélt, egymást követő szerződések tervezett összértéke.

(12) Olyan árubeszerzésre irányuló szerződés esetében, amely termékek bérletére, haszonbérletére, pénzügyi lízingjére vagy részletvételére irányul, a tervezett szerződési érték kiszámításának alapjául vett érték a következő: a) határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama tizenkét hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó tervezett összérték, ha pedig időtartama meghaladja a tizenkét hónapot, a tervezett maradványértéket is magában foglaló összérték; b) határozatlan időtartamú szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték negyvennyolcszorosa.

(13) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés tervezett szerződési értékének kiszámításához alapul vett érték adott esetben a következő: a) biztosítási szolgáltatások esetében a fizetendő biztosítási díj és egyéb ellenszolgáltatások; b) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások esetében a díj, a fizetendő jutalék, a kamat és egyéb ellenszolgáltatások; c) a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a díj vagy fizetendő jutalék és egyéb ellenszolgáltatások.

(14) Olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében, amelyben nem tüntetik fel a teljes árat, a tervezett szerződési érték kiszámításának alapja a következő: a) határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték; b) határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama meghaladja a 48 hónapot, a havi érték negyvennyolcszorosa.

17. cikk

Az értékhatárok felülvizsgálata

(1) A Bizottság 2013. június 30-tól kezdődően kétévente megvizsgálja, hogy a 15. cikk a) és b) pontjában foglalt értékhatárok megfelelnek-e a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában megállapított értékhatároknak, és szükség esetén e cikkel összhangban módosítja azokat.

A közbeszerzési megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően a Bizottság az említett értékhatárokat az eurónak a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, különleges lehívási jogokban (SDR) kifejezett átlagos napi értéke alapján számítja ki. Az ilyen módon felülvizsgált értékhatárokat a közbeszerzésről szóló megállapodásban előírt, SDR-ben kifejezett értékhatárok tiszteletben tartása érdekében szükség esetén lefelé kell kerekíteni a legközelebbi ezer euróra.

(2) A Bizottság 2014. január 1-jétől kezdődően kétévente megállapítja az értékhatároknak a 15. cikk a) és b) pontjában említett és e cikk (1) bekezdése alapján módosított, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.

Ezzel egy időben a Bizottság megállapítja az értékhatároknak a 15. cikk c) pontjában említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.

A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően ezen értékek meghatározása – az alkalmazandó értékhatárokkal összhangban – e pénznemeknek a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, euróban kifejezett átlagos napi értékén alapul.

(3) A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az (1) bekezdésben említett felülvizsgált értékhatárokat, azoknak a (2) bekezdés első albekezdésében említett, nemzeti pénznemekben kifejezett értékét és a (2) bekezdés második albekezdésének megfelelően meghatározott értéket a felülvizsgálatot követő november hónap elején.

(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 103. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt módszertant hozzáigazítsa minden olyan módszertani változáshoz, amely a közbeszerzésről szóló megállapodásban az értékhatároknak a 15. cikk a) és b) pontjában említett felülvizsgálata, és az e cikk (2) bekezdésében említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett megfelelő értékek meghatározása tekintetében meghatározott módszertanban bekövetkezik, amelyek pénzneme nem az euro.

A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy a 103. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 15. cikk a) és b) pontjában említett értékhatárok módosítása érdekében, amennyiben az szükséges.

(5) Abban az esetben, ha szükséges a 15. cikk a) és b) pontjában említett értékhatárok módosítása, de idő hiányában a 103. cikkben foglalt eljárás alkalmazása nem lehetséges, vagyis rendkívül sürgős esetben az e cikk (4) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 104. cikkben előírt eljárás alkalmazandó.







2.

szakasz

Kizárt szerződések és tervpályázatok; Különös rendelkezések a védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzések tekintetében







1.

alszakasz

Valamennyi közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó kizárások, valamint a vízügyi és energiaipari ágazatra vonatkozó különleges kizárások

18. cikk

Harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződések

(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó a harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződésekre, feltéve, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő semmiféle különleges vagy kizárólagos jogot nem élvez az ilyen szerződések tárgyának eladásával vagy bérbeadásával kapcsolatban, és feltéve, hogy más szervezetek a közszolgáltató ajánlatkérőével azonos feltételek mellett szabadon értékesíthetik vagy adhatják bérbe az ilyen szerződések tárgyát.

(2) A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre tájékoztatják a Bizottságot mindazokról a termék-, illetve tevékenységkategóriákról, amelyeket nem tekintenek az (1) bekezdés hatálya alá tartozónak. A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában azon termék-, illetve tevékenységkategóriák jegyzékét, amelyeket nem tekint az említett bekezdés hatálya alá tartozónak. Ennek során a Bizottság tiszteletben tart minden olyan szenzitív üzleti szempontot, amelyre a közszolgáltató ajánlatkérők ezen információk továbbításakor felhívják a figyelmet.

19. cikk

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatásától eltérő célra vagy ilyen tevékenység harmadik országban történő folytatására odaítélt beszerzések és szervezett tervpályázatok

(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan beszerzésekre, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő a 8–14. cikkben leírt tevékenységei folytatásától eltérő célra, vagy ilyen tevékenységeknek valamely harmadik országban történő, az Unión belüli hálózat vagy földrajzi terület fizikai használatával nem járó körülmények között történő folytatására ítél oda, sem az ilyen céllal szervezett tervpályázatokra.

(2) A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre tájékoztatják a Bizottságot mindazokról a tevékenységekről, amelyeket nem tekintenek az (1) bekezdés hatálya alá tartozónak. A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában azon tevékenységkategóriák jegyzékét, amelyeket nem tekint az említett bekezdés hatálya alá tartozónak. Ennek során a Bizottság tiszteletben tart minden olyan szenzitív üzleti szempontot, amelyre a közszolgáltató ajánlatkérők ezen információk továbbításakor felhívják a figyelmet.

20. cikk

Nemzetközi szabályok szerint odaítélt szerződések és szervezett tervpályázatok

(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelvben szereplőktől eltérő, az alábbiak valamelyike által meghatározott közbeszerzési eljárás szerint köteles odaítélni, illetve megszervezni: a) nemzetközi jogi kötelezettségeket keletkeztető jogi eszköz, például egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által a Szerződéseknek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró felek általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó nemzetközi megállapodás; b) nemzetközi szervezet.

A tagállamok az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden jogi eszközről tájékoztatják a Bizottságot, amely konzultálhat a 105. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.

(2) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szerződésekre és tervpályázatokra, amelyek esetében a közszolgáltató ajánlatkérő egy adott nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által előírt közbeszerzési szabályoknak megfelelően ítél oda, illetve rendez meg, amennyiben az adott közbeszerzési szerződések és tervpályázatok tekintetében a finanszírozást teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény nyújtja; azon beszerződési szerződések és tervpályázatok esetében, amelyeknél legnagyobbrészt a nemzetközi szervezet vagy a nemzetközi finanszírozó intézmény nyújt társfinanszírozást, a felek megállapodnak az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.

(3) A 27. cikk alkalmazandó azon védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket e nemzetközi szabályok szerint ítélnek oda vagy szerveznek meg. Az említett szerződésekre és tervpályázatokra e cikk (1) és a (2) bekezdése nem alkalmazandó.

21. cikk

Különös kizárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében

Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, amelyek tárgya:

a) föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése;

b) választott bírói és békéltetési szolgáltatás;

c) a következő jogi szolgáltatások bármelyike: i. ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv ( 3 ) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben: — valamely tagállamban, vagy harmadik országban, vagy nemzetközi választott bírósági vagy békéltetési fórum előtt lefolytatott választott bírósági vagy békéltetési eljárás során, vagy — valamely tagállam vagy harmadik ország nemzeti bíróságai, törvényszékei vagy hatóságai előtt vagy nemzetközi bíróságok, törvényszékek és intézmények előtt lefolytatott igazságügyi eljárás során; ii. jogi tanácsadás, ha arra az e pont i. alpontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja; iii. közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások; iv. vagyonkezelő, kirendelt gyám vagy gondnok által nyújtott jogi szolgáltatások vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyek nyújtóit az érintett tagállam bírósága rendelte ki, illetve jog szerint rendelték ki őket konkrét feladatoknak az e törvényszékek vagy bíróságok felügyelete melletti ellátására; v. olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban – még ha eseti jelleggel is – hatósági hatáskör gyakorlásához kapcsolódnak;

d) az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás, a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 4 ) értelmében, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az európai stabilizációs mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek;

e) kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e vagy sem;

f) munkaszerződések;

g) vasúti vagy földalatti (metró) személyszállítási szolgáltatás;

h) az állampolgárok védelme, polgári védelem és veszélymegelőzés, amelyet nonprofit szervezetek vagy egyesületek nyújtanak, és amelyek a 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 és 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállítási mentőszolgáltatásokat;

i) az audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatók által odaítélt, a közvetítési időre vagy a programszolgáltatásra vonatkozó szerződések. E cikk alkalmazásában a „médiaszolgáltatók” jelentése azonos a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 5 ) 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglaltakkal. A „program” jelentése azonos az említett irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „program” jelentésével.

22. cikk

Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések

Ez az irányelv nem alkalmazandó arra a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésre, amelyet olyan szervezetnek ítélnek oda, amely maga is ajánlatkérő szerv, vagy amelyet ajánlatkérő szervek társulásával kötnek, olyan kizárólagos jog alapján, amelyet az EUMSZ-szel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés értelmében e szervek élveznek.

23. cikk

Bizonyos közszolgáltató ajánlatkérők által víz vásárlására és energiatermelés céljából történő energia- vagy tüzelőanyag-ellátásra kötött szerződések

Ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre:

a) víz vásárlására irányuló szerződésre akkor, ha azt a 10. cikk (1) bekezdésében említett, ivóvízzel kapcsolatos tevékenységek egyikét vagy mindkettőt folytató közszolgáltató ajánlatkérő ítéli oda;

b) az olyan közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, amelyek maguk is aktívak az energiaipari ágazatban olyan módon, hogy a 8. cikk (1) bekezdésében, a 9. cikk (1) bekezdésében vagy a 14. cikkben említett ellátó tevékenységet folytatják: i. energiaellátás; ii. tüzelőanyag-ellátás energiatermelés céljából.







2.

alszakasz

Védelmi és biztonsági vonatkozású beszerzés

24. cikk

Védelem és biztonság

(1) A védelem és a biztonság területén odaítélt szerződések és az e területeken megszervezett tervpályázatok vonatkozásában ez az irányelv nem alkalmazandó a következő esetekben: a) a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések; b) azon szerződések, amelyekre a 2009/81/EK irányelv annak 8., 12. és 13. cikke értelmében nem alkalmazandó.

(2) Ez az irányelv nem alkalmazandó az (1) bekezdésben egyébként a hatály alól nem mentesített közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amennyiben kisebb beavatkozással járó intézkedésekkel – például a közszolgáltató ajánlatkérő által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelmét célzó követelmények megszabásával – a tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme nem garantálható az ezen irányelvben meghatározott szerződés-odaítélési eljárás során.

Továbbá – az EUMSZ 346. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban – ez az irányelv nem alkalmazandó az egyébként az e cikk (1) bekezdésében a hatály alól mentesített beszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, ha ennek az irányelvnek az alkalmazása olyan információk szolgáltatására kötelezné a tagállamot, amelyek felfedését az alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek ítéli.

(3) Amennyiben a beszerzést és a szerződés teljesítését vagy a tervpályázatot titkosnak nyilvánították, vagy ezeket valamely tagállam hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései szerint különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük, ezen irányelv nem alkalmazandó, feltéve, hogy az adott tagállam úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó alapvető érdekeinek védelmét nem lehetséges kisebb beavatkozással járó – például a (2) bekezdés első albekezdésében említett – intézkedésekkel garantálni.

25. cikk

Ugyanazon tevékenységre vonatkozó, védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes beszerzés

(1) Ugyanazon tevékenységre vonatkozó olyan vegyes szerződések esetében, amelyek tárgyába egyrészt az ezen irányelv hatálya alá tartozó beszerzés, másrészt az EUMSZ 346. cikkének hatálya vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó beszerzés vagy egyéb elemek is tartoznak, ezt a cikket kell alkalmazni.

(2) Amennyiben az adott beszerzés különböző részei objektíve elkülöníthetők, a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a különböző részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, és úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különböző részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, a szóban forgó rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy arra mely jogi keret vonatkozzon.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő úgy dönt, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, az alkalmazandó jogi keretet az alábbi kritériumok alapján kell megállapítani:

a) amennyiben az adott beszerzés egy részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, a szerződés odaítélhető ezen irányelv alkalmazása nélkül, amennyiben a beszerzés egyben, egyetlen szerződés odaítélése objektív okokból indokolt;

b) amennyiben az adott beszerzés egy részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés odaítélhető az említett irányelvnek megfelelően, amennyiben egyetlen szerződés odaítélése objektív okokból indokolt. Ez a pont nem érinti az említett irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.

Az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés nem irányulhat arra, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv vagy a 2009/81/EK irányelv alkalmazási köréből.

(3) A (2) bekezdés harmadik albekezdésének a) pontja alkalmazandó azon vegyes beszerzésekre, amelyekre máskülönben az említett albekezdésnek mind az a), mind a b) pontja alkalmazandó lenne.

(4) Amennyiben egy adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, a szerződés odaítélhető ezen irányelv alkalmazása nélkül, amennyiben egyes részekre az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó; egyéb esetekben a 2009/81/EK irányelvvel összhangban ítélhető oda.

26. cikk

Több tevékenységre kiterjedő, védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzés

(1) A több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló tevékenység jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.

Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) bekezdését kell alkalmazni. Az egyetlen szerződés odaítélése és a több különálló szerződés odaítélése közötti választás nem irányulhat arra, hogy a szerződést vagy szerződéseket kizárja ezen irányelv vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alól.

(2) Olyan szerződések esetében, amelyek célját egyrészt egy olyan tevékenység képezi, amely ezen irányelv hatálya alá tartozik, másrészt pedig egy olyan tevékenység, amely: a) a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik; vagy b) az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik,

a szerződés az a) pontban meghatározott esetekben odaítélhető a 2009/81/EK irányelvvel összhangban, a b) pontban meghatározott esetekben pedig ezen irányelv alkalmazása nélkül. Ez az albekezdés nem érinti a 2009/81/EK irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.

Az első albekezdés a) pontjában meghatározott szerződések esetében, amennyiben azok beszerzési és egyéb, az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozó elemeket is tartalmaznak, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető.

Az első és a második albekezdés alkalmazásának azonban az a feltétele, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektíven indokolható legyen, és az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés nem irányulhat arra, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv alkalmazása alól.

27. cikk

Nemzetközi szabályok szerint odaítélt, illetve szervezett, védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződések és tervpályázatok

(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a védelmi és biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelvben szereplőktől eltérő, az alábbiak valamelyike alapján, illetve által kialakított közbeszerzési eljárás szerint köteles odaítélni vagy szervezni: a) egy tagállam és egy vagy több harmadik ország által a Szerződések alapján kötött, és valamely projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó nemzetközi megállapodás vagy egyezség; b) csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintő nemzetközi megállapodás vagy egyezség; c) nemzetközi szervezet.

Az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden megállapodásról vagy egyezségről értesíteni kell a Bizottságot, amely konzultálhat a 105. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.

(2) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő egy adott nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által előírt közbeszerzési szabályoknak megfelelően ítél oda vagy szervez, amennyiben a szóban forgó szerződések és tervpályázatok tekintetében a finanszírozást teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény nyújtja. Azon szerződések és tervpályázatok esetében, amelyeknél legnagyobbrészt nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény nyújt társfinanszírozást, a felek megállapodnak az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.







3.

alszakasz

Különleges kapcsolatok (együttműködés, kapcsolt vállalkozások és közös vállalatok)

28. cikk

Az ajánlatkérő szervek közötti szerződések

(1) Az ajánlatkérő szervek által egy magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogi személynek odaítélt szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén: a) az ajánlatkérő szerv olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló ahhoz a kontrollhoz, amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol; b) a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; c) nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett.

Az ajánlatkérő szerv az első albekezdés a) pontja értelmében akkor gyakorol a saját szervezeti egységei feletti kontrollhoz hasonló kontrollt egy jogi személy felett, ha döntő befolyással rendelkezik a kontrollált jogi személynek mind a stratégiai céljai, mind a jelentős döntései tekintetében. A kontroll úgy is fennállhat, ha azt egy másik, az ajánlatkérő szerv által kontrollált jogi személy gyakorolja.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazandó abban az esetben is, amikor egy kontrollált személy ajánlatkérő szervként közbeszerzési szerződést ítél oda az őt kontrolláló ajánlatkérő szervnek vagy más, ugyanezen ajánlatkérő szerv által kontrollált jogi személynek, feltéve, hogy abban a jogi személyben, amelynek a közbeszerzési szerződést odaítélik, nincs közvetlen magántőke-részesedése, eltekintve a nemzeti jogszabályok által előírt, a Szerződésekkel összhangban lévő olyan nem kontrolláló és nem blokkoló magántőke-részesedésektől, amelyek a kontrollált jogi személyre nem gyakorolnak meghatározó befolyást.

(3) Azon ajánlatkérő szerv, amely nem gyakorol az (1) bekezdés szerinti kontrollt a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó valamely jogi személy felett, ezen irányelv rendelkezéseinek az adott jogi személyre történő alkalmazása nélkül is odaítélhet szerződést a jogi személynek, amennyiben az alábbi feltételek együttesen teljesülnek: a) az ajánlatkérő szerv más ajánlatkérő szervekkel együtt olyan kontrollt gyakorol az adott jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz; b) az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és c) nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett.

Az első albekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy az ajánlatkérő szervek közös kontrollt gyakorolnak valamely jogi személy felett, ha az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:

i. a kontrollált jogi személy döntéshozó szerveiben minden részt vevő ajánlatkérő szerv képviselteti magát. A képviseletet ellátó személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet;

ii. az említett ajánlatkérő szervek képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és

iii. a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrolláló ajánlatkérő szervek érdekeltségeivel.

(4) Nem tartozik ezen irányelv hatálya alá a kizárólag két vagy több ajánlatkérő szerv által kötött szerződés az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén: a) a szerződés a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti együttműködést hoz létre vagy valósít meg annak érdekében, hogy biztosítva legyen az általuk teljesítendő közszolgáltatások nyújtása, a közös célkitűzéseik megvalósítása céljából; b) az együttműködés megvalósítását kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és c) a részt vevő ajánlatkérő szervek az együttműködés által érintett tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át végzik a nyílt piacon.

(5) Az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában, a (3) bekezdés első albekezdésének b) pontjában és a (4) bekezdés c) pontjában említett tevékenységek százalékos arányának megállapításához az átlagos összárbevételt vagy más megfelelő, tevékenység alapú mérőszámot, például a releváns jogi személynél a szerződés odaítélését megelőző három évben a szolgáltatások, áruk és építési beruházások miatt felmerülő költségeket kell figyelembe venni.

Amennyiben a releváns jogi személy létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja vagy tevékenységeinek átszervezése miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat vagy más tevékenység alapú mérőszám, például a költségek összege, illetve az már nem releváns, elegendő azt bizonyítani – főként üzleti előrejelzések segítségével –, hogy a tevékenységek mérése hiteles.

29. cikk

Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt szerződések

(1) E cikk alkalmazásában „kapcsolt vállalkozás” az a vállalkozás, amelynek éves beszámolóját a 2013/34/EU irányelv követelményei szerint összevonják a közszolgáltató ajánlatkérő beszámolójával.

(2) Azon szervezetek esetében, amelyek nem tartoznak a 2013/34/EU irányelv hatálya alá, a „kapcsolt vállalkozás” olyan vállalkozás: a) amely felett a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat; b) amely meghatározó befolyást gyakorolhat a közszolgáltató ajánlatkérő felett; vagy c) a közszolgáltató ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, ez utóbbi tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a rá irányadó szabályoknál fogva.

E bekezdés alkalmazásában a „meghatározó befolyás” jelentése megegyezik a 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakkal.

(3) A 28. cikk ellenére, és feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (4) bekezdésében foglalt feltételek, ez az irányelv nem alkalmazandó olyan szerződésekre, amelyeket: a) valamely közszolgáltató ajánlatkérő egy kapcsolt vállalkozásnak ítél oda, vagy b) valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a 8–14. cikkben meghatározott tevékenységek végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda egy olyan vállalkozásnak, amely az említett ajánlatkérők valamelyikéhez kapcsolódik.

(4) A (3) bekezdést: a) szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által nyújtott összes szolgáltatást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szolgáltatásoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik; b) árubeszerzésre irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes szállítást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szállításoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik; c) építési beruházási szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes beruházást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e beruházásoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik.

(5) Amennyiben a kapcsolt vállalkozás létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat, elegendő, ha a vállalkozás – főként üzleti előrejelzések segítségével – bizonyítja, hogy a (4) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett árbevételi adatok valószínűsíthetőek.

(6) Amennyiben egynél több, a közszolgáltató ajánlatkérőhöz kapcsolt – azzal gazdasági csoportot alkotó – vállalkozás ugyanolyan vagy hasonló árut szállít, szolgáltatást nyújt, illetve építési beruházást kivitelez, a százalékokat az e kapcsolt vállalkozások által teljesített áruszállításokból, szolgáltatásnyújtásokból, illetve építési beruházásokból származó összbevétel figyelembevételével kell kiszámítani.

30. cikk

Közös vállalatnak vagy közös vállalatban tagsággal rendelkező közszolgáltató ajánlatkérőnek odaítélt szerződések

A 28. cikk ellenére és feltéve, hogy a közös vállalatot azért hozták létre, hogy az adott tevékenységet legalább három éven keresztül végezze, valamint a közös vállalatot létrehozó alapító okirat kiköti, hogy a vállalatot alkotó közszolgáltató ajánlatkérők legalább ugyanennyi időn keresztül a vállalat tagjai maradnak, ez az irányelv nem alkalmazandó olyan szerződésekre, amelyeket:

a) valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a 8–14. cikk szerinti tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda ezen ajánlatkérők valamelyikének; vagy

b) valamely közszolgáltató ajánlatkérő ítél oda egy olyan közös vállalatnak, amelynek tagja.

31. cikk

Információk bejelentése

A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre a 29. cikk (2) és (3) bekezdésének és a 30. cikknek az alkalmazásával kapcsolatban a Bizottságot a következőkről tájékoztatják:

a) az érintett vállalkozások vagy közös vállalatok neve;

b) az érintett szerződések jellege és értéke;

c) olyan bizonyítékok, amelyeket a Bizottság szükségesnek ítél arra vonatkozóan, hogy azon vállalkozás vagy közös vállalat, amelynek a szerződést odaítélik, és a közszolgáltató ajánlatkérő közötti kapcsolat megfelel a 29. vagy a 30. cikk követelményeinek.







4.

alszakasz

Különleges helyzetek

32. cikk

Kutatási és fejlesztési szolgáltatások

Ez az irányelv kizárólag a 73000000-2 és 73120000-9 közötti, valamint a 73300000-5, 73420000-2 és 73430000-5 CPV-kód alá tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokra irányuló szerződésekre alkalmazandó, feltéve, hogy mindkét következő feltétel teljesül:

a) a haszon kizárólag a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során; és

b) a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben a közszolgáltató ajánlatkérő fizeti meg.

33. cikk

Különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések

(1) Ezen irányelv 34. cikkének sérelme nélkül az Osztrák Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság – engedélyezési feltételek vagy más megfelelő intézkedések révén – biztosítja, hogy a 2002/205/EK bizottsági határozatban ( 6 ) és a 2004/73/EK bizottsági határozatban ( 7 ) említett ágazatokban működő valamennyi szervezet: a) tartsa be a megkülönböztetésmentesség és a versenyen alapuló beszerzés elvét az árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés odaítélése során, különösen azon információkat illetően, amelyeket a szervezet a beszerzési szándékaival kapcsolatban a gazdasági szereplők rendelkezésére bocsát; b) az odaítélt szerződésekről tájékoztassa a Bizottságot a 93/327/EGK bizottsági határozatban ( 8 ) előírt feltételek szerint.

(2) A 34. cikk sérelme nélkül az Egyesült Királyság – engedélyezési feltételek vagy más megfelelő intézkedések révén – biztosítja, hogy a 97/367/EGK határozatban említett ágazatokban működő valamennyi szervezet alkalmazza e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontját az említett tevékenység Észak-Írországban történő végzése vonatkozásában odaítélt szerződések tekintetében.

(3) Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a kőolaj vagy földgáz feltárása céljából odaítélt szerződésekre.







5.

alszakasz

A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek és a rájuk vonatkozó eljárási szabályok

34. cikk

A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek

(1) A 8–14. cikkben említett tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a 35. cikk alapján kérelmet benyújtó tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő bizonyítani tudja, hogy abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott; az olyan tervpályázatok sem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, amelyeket az adott földrajzi területen ilyen tevékenység folytatására szerveztek. A szóban forgó tevékenység képezheti egy nagyobb szektor részét, vagy folytatható kizárólag az érintett tagállam egyes részeiben. Az e bekezdés első mondatában említett versenyértékelés, amelyet a Bizottság számára hozzáférhető információk tükrében és ezen irányelv alkalmazásában végeznek, nem sérti a versenyre vonatkozó jogszabályok alkalmazását. A verseny ilyen értékelését a (2) bekezdés értelmében a kérdéses tevékenységek piacának és a földrajzi referenciapiacnak a figyelembevételével kell elvégezni.

(2) E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azt a kérdést, hogy egy tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, olyan szempontok szerint kell megválaszolni, amelyek megfelelnek az EUMSZ versennyel kapcsolatos rendelkezéseinek. Ilyenek például az érintett termékek vagy szolgáltatások jellemzői, keresleti vagy kínálati oldalról helyettesítőnek tekintett termékek vagy szolgáltatások megléte, az árak, valamint az, hogy van-e ténylegesen vagy potenciálisan az érintett terméknek, illetve szolgáltatásnak egynél több szállítója, illetve szolgáltatója.

A földrajzi referenciapiac, amelynek alapján a versenynek való kitettséget értékeljük, magában foglalja azt a területet, amelyen az érintett vállalkozások a termékek vagy szolgáltatások keresletében és kínálatában szerepet játszanak, amelyen a versenyfeltételek kellően homogének, és amelyet meg lehet különböztetni a szomszédos területektől különösen azon az alapon, hogy azokon a területeken a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek. Az értékelés során figyelembe kell venni mindenekelőtt az érintett termékek és szolgáltatások természetét és jellemzőit, a belépési akadályok vagy a fogyasztói preferenciák meglétét, a vállalkozás piaci részesedésében észrevehető különbségeket az érintett terület és a szomszédos területek között, vagy a lényeges árkülönbségeket.

(3) E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy valamely piacra a belépés nem korlátozott, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza a III. mellékletben felsorolt uniós jogszabályok rendelkezéseit.

Ha az első albekezdés alapján nem vélelmezhető az adott piacra történő szabad belépés, bizonyítani kell, hogy az érintett piacra való belépés ténylegesen és jogilag is szabad.

35. cikk

Eljárás annak megállapítására, hogy a 34. cikk alkalmazandó-e

(1) Amennyiben egy tagállam, vagy annak jogszabályaiban biztosított lehetőséggel élve egy közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a 34. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltételek alapján egy adott tevékenység közvetlenül ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott, kérelmet nyújthat be – adott esetben az érintett tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság állásfoglalásával együtt – a Bizottsághoz annak megállapítására, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység folytatására irányuló szerződések odaítélésére vagy tervpályázat szervezésére. Ezek a kérelmek vonatkozhatnak akár egy nagyobb szektor részét képező, akár kizárólag az érintett tagállam egyes részeiben folytatott tevékenységekre.

Az érintett tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő a kérelemben tájékoztatja a Bizottságot minden lényeges tényről, mindenekelőtt bármely törvényről, rendeletről, közigazgatási rendelkezésről vagy megállapodásról, amely a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek való megfelelést érinti.

(2) Azon esetek kivételével, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő által benyújtott kérelemhez az érintett tevékenység tekintetében illetékes, független nemzeti hatóság által elfogadott, indokolt és megalapozott állásfoglalást csatoltak, amely alapos elemzést tartalmaz a 34. cikk (1) bekezdésének az érintett tevékenységre történő esetleges alkalmazhatósága feltételeiről, az említett cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetekben az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot minden lényeges tényről, mindenekelőtt bármely törvényről, rendeletről, közigazgatási rendelkezésről vagy megállapodásról, amely a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek való megfelelést érinti.

(3) Az e cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtott kérelem kézhezvételét követően a Bizottság a IV. mellékletben megállapított időszakon belül végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben megállapítja, hogy a 8–14. cikkben említett tevékenység a 34. cikkben meghatározott feltételek értelmében közvetlenül ki van-e téve versenynek. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikk (2) bekezdése szerinti tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Az érintett tevékenység folytatására irányuló szerződések és az olyan tervpályázatok, amelyeket ilyen tevékenység folytatására szerveztek, nem tartoznak többé ezen irányelv hatálya alá az alábbi esetek bármelyikében:

a) a Bizottság a IV. mellékletben megállapított időszakon belül elfogadta a 34. cikk (1) bekezdésének alkalmazhatóságát megállapító végrehajtási jogi aktust;

b) a IV. mellékletben megállapított időszakon belül nem fogadta el a végrehajtási jogi aktust.

(4) Az érintett tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő a kérelem benyújtását követően a Bizottság beleegyezésével jelentősen módosíthatja a kérelmét, különösen az érintett tevékenységek vagy földrajzi területek tekintetében. Amennyiben erre sor kerül, a végrehajtási jogi aktus elfogadására új időszakot kell meghatározni, amelyet a IV. melléklet 1. pontja szerint kell kiszámítani, kivéve, ha a Bizottság, illetve a kérelmet benyújtó tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő rövidebb időszakban állapodik meg.

(5) Ha egy tevékenység tekintetében egy adott tagállamban már folyik az (1), a (2) és a (4) bekezdés szerinti eljárás, az ugyanabban a tagállamban, ugyanarra a tevékenységre vonatkozó további kérelmek az első kérelemre vonatkozóan megnyitott határidő lejártáig nem tekinthetőek új eljárásnak, és az első kérelemmel összefüggésben kell őket kezelni.

(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben megállapítja az (1)–(5) bekezdés alkalmazásának részletes szabályait. Ebben a végrehajtási jogi aktusban a Bizottság meghatározza legalább a következőkkel kapcsolatos szabályokat: a) a IV. melléklet 1. pontjában megállapított határidő első és utolsó napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő tájékoztatási célú közzététele, ideértve az említett határidők esetleges meghosszabbítását és felfüggesztését, az említett mellékletnek megfelelően; b) a 34. cikk (1) bekezdése lehetséges alkalmazhatóságának közzététele e cikk (3) bekezdése második albekezdésének b) pontja szerint; c) az e cikk (1) bekezdése szerinti kérelmek formai, tartalmi és egyéb jellemzőire vonatkozó végrehajtási rendelkezések.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.







IV.

FEJEZET

Általános elvek

36. cikk

A beszerzés alapelvei

(1) A közszolgáltató ajánlatkérőknek a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban kell részesíteniük, továbbá átlátható és arányos módon kell eljárniuk.

A beszerzés nem alakítható át azzal a szándékkal, hogy az kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, vagy mesterségesen korlátozza a versenyt. Akkor tekintendő úgy, hogy fennáll a verseny mesterséges korlátozásának esete, ha azzal a szándékkal döntöttek a beszerzés adott kialakításmódja mellett, hogy ezzel egyes gazdasági szereplők méltánytalan előnyhöz jussanak, vagy ilyen hátrányt szenvedjenek.

(2) A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések teljesítése során betartsák a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a XIV. mellékletben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő.

37. cikk

Gazdasági szereplők

(1) Azok a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők, akik, illetve amelyek a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélése szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.

A szolgáltatásnyújtásra irányuló és az építési beruházási szerződések esetében, valamint a szolgáltatásokat vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében azonban a jogi személyektől megkövetelhető, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben tüntessék fel a kérdéses szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és szakképesítését.

(2) A közbeszerzési eljárásokban részt vehetnek gazdasági szereplők csoportjai, többek között ideiglenes szövetségek is. A közszolgáltató ajánlatkérők nem követelhetik meg tőlük, hogy valamely konkrét jogi formával rendelkezzenek ahhoz, hogy ajánlatot tehessenek, illetve részvételre jelentkezhessenek.

Ha szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérők egyértelművé tehetik a közbeszerzési dokumentumokban, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell megfelelniük a 77–81. cikkben említett alkalmassági és a minőségi kiválasztási szempontoknak és követelményeknek, amennyiben ez objektív okokból indokolt és arányos. A tagállamok részletes szabályokat állapíthatnak meg arra vonatkozóan, hogy a gazdasági szereplők csoportjai hogyan teljesíthetik az említett feltételeket.

A szerződés gazdasági szereplők ilyen csoportjai általi teljesítésére vonatkozó olyan feltételeknek, amelyek eltérnek az egyéni résztvevőkkel szemben támasztottaktól, szintén objektív okokkal indokolhatónak és arányosnak kell lenniük.

(3) A (2) bekezdéstől eltérve az ajánlattévő szervek előírhatják a gazdasági szereplők csoportjai részére, hogy a szerződés odaítélése esetén meghatározott társasági formát vegyenek fel, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.

38. cikk

Fenntartott szerződések

(1) A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, akiknek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződéseket a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak legalább 30 %-a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállaló.

(2) Az eljárást megindító felhívásban hivatkozni kell erre a cikkre.

39. cikk

Titoktartás

(1) Hacsak ezen irányelv vagy a közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó nemzeti jog, különösen az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogszabályok másként nem rendelkeznek, és az odaítélt szerződések közzétételére vonatkozó kötelezettségek, valamint a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők részére a 70. és 75. cikk értelmében nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül, a közszolgáltató ajánlatkérő nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek, ideértve, de nem kizárólagosan a műszaki vagy üzleti titkokat és az ajánlatok bizalmas vonatkozásait.

(2) A közszolgáltató ajánlatkérők jogosultak a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket előírni, amelyek célja az ajánlatkérők által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének megvédése, ideértve az olyan információkat, amelyeket a minősítési rendszer működésével kapcsolatban bocsátottak rendelkezésre, függetlenül attól, hogy ez a minősítési rendszer meglétéről szóló, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott hirdetmény keretében történt-e.

40. cikk

A kommunikációra vonatkozó szabályok

(1) A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv szerinti minden kommunikációra és információcserére – különös tekintettel az elektronikus benyújtásra – elektronikus kommunikációs eszközök útján kerüljön sor, e cikk követelményeinek megfelelően. Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközöknek és azok műszaki jellemzőinek biztosítaniuk kell a megkülönböztetésmentességet, valamint széles körben elérhetőnek és a széles körben használt információtechnológiai és kommunikációs technológiai termékekkel interoperábilisnak kell lenniük, továbbá nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét.

Az első albekezdés ellenére a közszolgáltató ajánlatkérők az alábbi helyzetekben nem kötelesek előírni az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során:

a) a közbeszerzés különleges jellegéből adódóan az elektronikus kommunikációs eszközök használata olyan sajátos eszközöket, berendezéseket vagy fájlformátumokat igényelne, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre vagy amelyeket a széles körben elérhető alkalmazások nem támogatnak;

b) az ajánlat tartalmának megjelenítésére alkalmas fájlformátumokat támogató alkalmazások olyan fájlformátumokat használnak, amelyek nem kezelhetők más nyílt vagy széles körben elérhető alkalmazással, vagy felhasználási engedélyhez kötöttek, és a közszolgáltató ajánlatkérő nem tudja ezeket letöltésre vagy távoli használatra rendelkezésre bocsátani;

c) az elektronikus kommunikáció alkalmazása olyan különleges irodai berendezést igényelne, amely általában nem áll a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezésére;

d) a közbeszerzési dokumentumokban olyan fizikai vagy méretarányos modellek benyújtását írják elő, amelyek elektronikus úton nem továbbíthatók.

Azon kommunikáció esetében, amelyre a második albekezdés értelmében nem elektronikus kommunikációs eszközök használatával kerül sor, a kommunikációt postai úton vagy más megfelelő módon, vagy a postai út vagy más megfelelő mód és az elektronikus út ötvözésével kell lebonyolítani.

E bekezdés első albekezdése ellenére, a közszolgáltató ajánlatkérők nem kötelesek előírni az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során, amennyiben az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszköz szükséges vagy a biztonságnak az elektronikus kommunikációs eszközök esetében való megsértése miatt, vagy pedig azért, mert az információ különösen érzékeny jellegének védelme érdekében olyan magas szintű védelemre lenne szükség, amely nem biztosítható megfelelően olyan elektronikus eszközök és berendezések használatával, amelyek széles körben a gazdasági szereplők rendelkezésére állnak, vagy amelyek az (5) bekezdés szerinti alternatív módon a számukra hozzáférhetővé tehetők.

A benyújtási folyamat során az e bekezdés második albekezdésével összhangban az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszközt megkövetelő közszolgáltató ajánlatkérők feladata, hogy a 100. cikkben említett egyedi jelentésben feltüntessék e követelmény indokait. A közszolgáltató ajánlatkérőknek adott esetben az egyedi jelentésben fel kell tüntetniük továbbá azokat az okokat, amelyek miatt e bekezdés negyedik albekezdése alkalmazásában szükségesnek bizonyult az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszköz használata.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve szóbeli kommunikációt is lehet alkalmazni a közbeszerzési eljárás lényeges elemeitől eltérő egyéb elemek közlésére, amennyiben a szóbeli kommunikáció tartalmát kellő mértékben dokumentálják. E célból a közbeszerzés lényeges eleme például a közbeszerzési dokumentumoktól, a részvételi jelentkezéstől, az érdeklődés megerősítéséről és az ajánlattól. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely jelentős hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például írásbeli feljegyzésekkel, hangfelvétellel vagy a kommunikáció főbb elemeinek az összefoglalásával.

(3) A közszolgáltató ajánlatkérők a kommunikáció, az információcsere és az adattárolás során kötelesek biztosítani az adatok sértetlenségének, valamint az ajánlatok és részvételi jelentkezések titkosságának megőrzését. A közszolgáltató ajánlatkérők csak azután vizsgálhatják meg az ajánlatok és a részvételi jelentkezések tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.

(4) Építési beruházásra irányuló szerződések és tervpályázatok esetén a tagállamok megkövetelhetik bizonyos konkrét elektronikus eszközök, például elektronikus épületinformáció-modellezésre szolgáló vagy hasonló eszközök alkalmazását. Ilyen esetekben. Amíg ezek az eszközök az (1) bekezdés első albekezdésének második mondata értelmében széles körben elérhetővé nem válnak, az ajánlatkérő szervek az (5) bekezdés szerinti alternatív hozzáférést biztosítanak.

(5) A közszolgáltató ajánlatkérők – feltéve, hogy alternatív hozzáférést kínálnak – szükség esetén megkövetelhetik olyan eszközök alkalmazását, amelyek nem érhetők el széles körben.

Abban az esetben tekintendő úgy, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő alternatív hozzáférési utat kínálnak, ha:

a) elektronikus úton korlátlan és teljes körű, közvetlen, ingyenes hozzáférést kínálnak az említett eszközökhöz és berendezésekhez a tájékoztató vagy hirdetmény IX. melléklet szerinti közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének időpontjától. A tájékoztató vagy hirdetmény, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen az említett eszközök és berendezések elérhetők;

b) biztosítják, hogy azok az ajánlattevők, akik nem rendelkeznek hozzáféréssel az érintett eszközökhöz és berendezésekhez vagy a megadott határidőkön belül nem áll módjukban beszerezni azokat, feltéve, hogy a hozzáférés hiányáért nem az adott ajánlattevő okolható, ingyen rendelkezésre bocsátott ideiglenes kódok használata révén online részt vehessenek a közbeszerzési eljárásban; vagy

c) alternatív csatornát tartanak fenn az ajánlatok elektronikus benyújtása számára.

(6) Az V. mellékletben foglalt követelményeken kívül a következő szabályokat kell alkalmazni az ajánlatok elektronikus továbbítására és fogadására, valamint a részvételi jelentkezések elektronikus átvételére szolgáló eszközök és berendezések vonatkozásában: a) az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges leírásokra vonatkozó információkat – a titkosítást és a dátumbélyegzést is beleértve – az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani; b) a tagállamoknak, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell határozniuk az adott közbeszerzési eljárás különböző szakaszaiban az elektronikus kommunikációs eszközökkel szemben elvárt biztonsági szintet; az említett biztonsági szintnek arányosnak kell lennie a kapcsolódó kockázatokkal; c) amennyiben a tagállamok, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró közszolgáltató ajánlatkérők úgy ítélik meg, hogy a kockázatoknak az e cikk b) pontjával összhangban megállapított mértéke miatt az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 9 ) meghatározott fokozott biztonságú elektronikus aláírásra van szükség, a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek elfogadni a minősített tanúsítvánnyal ellátott, fokozott biztonságú elektronikus aláírásokat, figyelembe véve, hogy az adott tanúsítványt olyan tanúsító szolgáltató állította-e ki, amely szerepel a 2009/767/EK bizottsági határozatban ( 10 ) meghatározott megbízható szolgáltatók listáján, függetlenül attól, hogy azokat biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel hozták-e létre vagy sem, a következő feltételek teljesülése esetén: i. a közszolgáltató ajánlatkérő létrehozza a kívánt, fokozott biztonságú elektronikus aláírási formátumot a 2011/130/EU bizottsági határozatban ( 11 ) meghatározott formátumok alapján, és életbe kell léptetniük a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy az említett formátumokat technikailag kezelni tudják; eltérő formátumú elektronikus aláírás használata esetén az elektronikus aláírásnak, illetve az elektronikus dokumentumhordozónak információkat kell tartalmaznia a meglévő validálási lehetőségekről, amelyeknek a tagállam felelősségi körébe kell tartozniuk. A validálási lehetőségeknek lehetővé kell tenniük a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy online, díjmentesen, a nem anyanyelvi beszélők számára is érthető módon validálhassák a kapott elektronikus aláírást mint fokozott biztonságú, minősített tanúsítvánnyal ellátott elektronikus aláírást. A tagállamok a validálási szolgáltatóra vonatkozó információkat eljuttatják a Bizottságnak, amely az interneten közzéteszi a tagállamoktól kapott információkat; ii. ha egy ajánlatot olyan minősített tanúsítvány segítségével írtak alá, amely szerepel a megbízható szolgáltatók listájában, a közszolgáltató ajánlatkérő nem alkalmazhat további olyan követelményeket, amelyek akadályozhatják az ajánlattevőket az említett aláírások használatában.

A közbeszerzési eljárás keretében használt azon dokumentumok tekintetében, amelyeket valamely tagállam illetékes hatósága vagy más kibocsátó szervezet ír alá, az illetékes kibocsátó hatóság vagy szervezet a 2011/130/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően meghatározhatja a fokozott biztonságú elektronikus aláírások kívánt formátumát. A kibocsátó hatóságnak vagy szervezetnek meg kell tennie azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ezeket a formátumokat technikailag kezelni tudja; ehhez az érintett dokumentumban meg kell adnia az aláírás feldolgozásához szükséges információkat. Ezeknek a dokumentumoknak az elektronikus aláírásban vagy az elektronikus dokumentum hordozóeszközében a validálási lehetőségekre vonatkozó információkat kell tartalmazniuk, amelyek segítségével lehetővé válik a kézhez vett elektronikus aláírás költségmentesen és a nem anyanyelvű beszélők számára is érthető módon történő online validálása.

(7) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. mellékletben említett műszaki adatoknak és jellemzőknek a technikai fejlesztések miatti módosítására vonatkozóan.

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdése második albekezdésének a)–d) pontjában meghatározott lista módosítására vonatkozóan, amennyiben a technológiai fejlődés miatt az elektronikus kommunikációs eszközök használatára vonatkozó kivételek fenntartása már nem helyénvaló, vagy kivételes esetben a technológiai fejlődés miatt új kivételek bevezetésére van szükség.

A technikai formátumok, valamint a feldolgozási és továbbítási szabványok interoperabilitásának biztosítása érdekében, különösen határokon átnyúló összefüggésben, a Bizottságot csak abban az esetben kell felhatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyes ilyen technikai standardok kötelező használatának előírására vonatkozóan – különösen az elektronikus benyújtás, az elektronikus katalógusok és az elektronikus hitelesítési eszközök tekintetében –, ha a technikai standardokat alapos tesztelésnek vetették alá és azok a gyakorlatban hasznosnak bizonyultak. A Bizottságnak bármely technikai standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már létező e-beszerzési megoldásokhoz, például infrastruktúrák, eljárások és szoftverek kiigazításának költségeire.

41. cikk

Nómenklatúrák

(1) A közbeszerzéssel összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK rendelettel elfogadott közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV-t) kell alkalmazni.

(2) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ezen irányelvben szereplő CPV-kódok kiigazítása céljából, a CPV-nómenklatúrában bekövetkezett változások átvezetése érdekében, feltéve, hogy ezek a módosítások nem járnak ezen irányelv hatályának módosításával.

42. cikk

Összeférhetetlenség

A tagállamok biztosítják, hogy az ajánlatkérő szervek megtegyék a megfelelő intézkedéseket a közbeszerzési eljárás folyamán felmerülő esetleges összeférhetetlenség hatékony megelőzése, megállapítása és orvoslása céljából, hogy ezáltal elkerülhető legyen a verseny torzulása, és minden gazdasági szereplővel szemben biztosítható legyen az egyenlő bánásmód.

Az összeférhetetlenség fogalmának ki kell terjednie legalább azokra az esetekre, amikor az ajánlatkérő szervnek vagy az ajánlatkérő szerv nevében eljáró közbeszerzési szolgáltatónak a közbeszerzési eljárás lefolytatásában részt vevő vagy annak eredményét befolyásolni képes alkalmazottai közvetve vagy közvetlenül olyan pénzügyi, gazdasági vagy egyéb személyes érdekeltséggel rendelkeznek, amely úgy tekinthető, hogy a közbeszerzési eljárás tekintetében befolyásolja a pártatlanságukat és a függetlenségüket.







II.

CÍM

A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK







I.

FEJEZET

Eljárások

43. cikk

A közbeszerzésről szóló megállapodással és az egyéb nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos feltételek

Amennyiben vonatkozik rájuk a közbeszerzésről szóló megállapodás 3., 4. és 5. melléklete, valamint az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függeléke, továbbá vonatkoznak rájuk az Európai Uniót kötelező nemzetközi megállapodások, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett közszolgáltató ajánlatkérők