5.

ELŐÍRÁSOK 5.1. Az utastér elején, a műszerfal vonatkoztatási magassága felett és az első ülés H-pontjai előtt található részek, az oldalajtók kivételével 5.1.1. A 2.3. pontban meghatározott vonatkoztatási tartományban nem lehetnek veszélyt hordozó egyenetlenségek vagy olyan éles peremek, amelyek előidézhetik az utasok sérülését vagy fokozhatják a sérülések súlyosságát. Az alábbi pontokban említett részek akkor tekinthetők megfelelőnek, ha teljesítik az 5.1.2–5.1.6. pontban foglalt előírásokat. 5.1.2. A járműnek a vonatkoztatási tartományban elhelyezkedő részeit – kivéve azokat a részeket, amelyeknek az üvegfelületektől mért távolsága kisebb, mint 10 cm és nem tartoznak a műszerfalhoz – a III. melléklet szerint energiaelnyelésre alkalmas módon kell kialakítani. Emellett nem kell figyelembe venni a vonatkoztatási tartományban lévő azon részeket, amelyek megfelelnek az alábbi két feltételnek: — ha a III. melléklet szerinti vizsgálatnál az inga azokat a részeket is érinti, amelyek a vonatkoztatási tartományon kívül fekszenek, és — ha a vizsgálandó részek kevesebb, mint 10 cm távolságra vannak a vonatkoztatási tartományon kívül érintett részektől. Ezt a távolságot a vonatkoztatási tartomány felszínén kell mérni, a merevítést szolgáló fémrészeknek nem lehetnek előreugró éleik. 5.1.3. A műszerfal alsó szélét, hacsak az nem felel meg az 5.1.2. pont szerinti előírásoknak, le kell kerekíteni; a lekerekítési sugár nem lehet kisebb 19 mm-nél. 5.1.4. Azoknak a kemény anyagból készült kapcsolóknak, húzógomboknak stb., amelyek az V. melléklet szerint mérve 3,2 mm és 9,5 mm közötti távolságra nyúlnak ki a műszerfal síkjából, a legtávolabb kiálló résztől 2,5 mm-re lévő keresztmetszetben mérve legalább 2 cm2 felülettel és lekerekített szélekkel kell rendelkezniük, amelyek lekerekítés sugara nem lehet kisebb, mint 2,5 mm. 5.1.5. Ha ezek a részek több, mint 9,5 mm-re nyúlnak túl a műszerfal felületén, akkor azokat úgy kell kialakítani, hogy azoknak egy sík felületű és legfeljebb 50 mm átmérőjű nyomótuskóval gyakorolt hosszanti, vízszintesen előrefelé irányuló 37,8 daN nagyságú erő hatására vagy úgy kell visszahúzódniuk a műszerfal felszínébe, hogy 9,5 mm-nél kisebb távolságra álljanak ki, vagy le kell válniuk; utóbbi esetben 9,5 mm-nél nagyobb, veszélyes kiálló rész nem maradhat vissza; a legtávolabbi kiálló ponttól legfeljebb 6,5 mm távolságban lévő keresztmetszetnek legalább 6,5 mm2 felületűnek kell lennie. 5.1.6. A puha, 50 shore A-nál kisebb keménységű, de kemény támaszon elhelyezett anyagból készült kiálló részeknél az 5.1.4. és 5.1.5. pontok előírásai csak a kemény támaszokra vonatkoznak. 5.2. Az utastér elején a műszerfal vonatkoztatási magassága felett és az első ülés H-pontjai előtt található részek, az oldalajtók és pedálok kivételével 5.2.1. Az 5.2. pontban említett alkatrészeknek – a pedálok és rögzítéseik, valamint azon részek kivételével, amelyekkel a VI. melléklet szerint meghatározott és az ott ismertetett eljárással összhangban használt próbatest nem érintkezik – meg kell felelniük az 5.1.4-5.1.6. pont előírásainak. 5.2.2. A kézifék kezelőkarját, amennyiben az a műszerfalon vagy az alatt található, úgy kell elhelyezni, hogy kiengedett állapotában, frontális ütközés estén a jármű utasait az ne érinthesse. Ha ez az előírás nem teljesül, a kézifékkar felületének meg kell felelnie az 5.3.2.3. pont előírásainak. 5.2.3. A tartópolcokat és hasonló tárgyakat úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy szilárd részeik ne rendelkezzenek kiálló élekkel; továbbá az alábbi feltételek közül legalább egynek meg kell felelniük: 5.2.3.1. A jármű belseje felé irányuló résznek legalább 25 mm magasságú felülettel kell rendelkeznie, amelynek széleit legalább 3,2 mm-es sugárral kerekítették le; ennek a felületnek ezen felül a III. mellékletben meghatározott energiaelnyelésre alkalmas anyagból készült bevonattal kell rendelkeznie, valamint azt az ott meghatározottakkal összhangban kell megvizsgálni, ütközési iránynak a vízszintes hosszanti irányt kell választani. 5.2.3.2. A tartópolcoknak és hasonló tárgyaknak egy függőleges tengelyű és 110 mm átmérőjű hengerrel vízszintesen hosszirányban kifejtett, előrefelé irányuló 37,8 daN nagyságú erő hatására le kell válniuk, el kell törniük vagy lényeges alakváltozást vagy helyzetváltozást kell szenvedniük anélkül, hogy a tartópolc szélén veszélyes élek keletkeznének. Ennek az erőnek minden esetben a tartópolc vagy hasonló tárgy legellenállóbb részére kell irányulnia. 5.2.4. Ha a fent említett berendezések egy része 50 shore A-nál kisebb keménységű anyagból készült és azokat kemény támaszon helyezték el, akkor a fenti előírások – a III. melléklet szerinti energiaelnyelésre vonatkozó előírás kivételével – csak a kemény támaszra vonatkoznak. 5.3. ►M1 Az utastérnek azon keresztsík előtt elhelyezkedő belső berendezései, amelyek a hátsó ülésre helyezett próbabábu törzsének vonatkoztatási vonalán haladnak keresztül ◄ 5.3.1. Hatály ►M1 Az alábbi 5.3.2. pont előírásai a fogantyúkra, karokra és a működtető berendezések gombjaira valamint az 5.1. és 5.2. pontban nem említett egyéb kiálló részekre vonatkoznak (lásd az 5.3.2.2. pontot is). ◄ 5.3.2. Követelmények ►M1 Ha az 5.3.1. pontban említett részek olyan elrendezésűek, hogy a jármű utasai azoknak neki tudnak ütközni, akkor azoknak meg kell felelniük az 5.3.2.1.-5.3.4. pontok követelményeinek. Olyan részeknek, amelyeknek az utasok nekiütközhetnek, azon részek tekintendők, amelyek egy 165 mm átmérőjű gömbbel megérinthetőek, és amelyek az első ülések legalsó H-pontja (lásd IV. melléklet) felett, azelőtt a keresztsík előtt helyezkednek el, amelyben a hátulsó ülésre felhelyezett próbabábu törzsének a vonatkoztatási vonala húzódik, valamint kívül vannak a 2.3.1. és 2.3.2. pontban meghatározott tartományokon. ◄ 5.3.2.1. Felületüknek legalább 3,2 mm-es lekerekítési sugarú élekben kell végződniük. 5.3.2.2. A kezelő berendezések karjait és gombjait úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy vízszintes, hosszanti előre irányuló, 37,8 daN erő hatására a kiálló rész a legkedvezőtlenebb helyzetben legfeljebb 25 mm-re legyen a falfelülettől, vagy ha az említett részek leválnak vagy elhajolnak; egyik esetben sem szabad veszélyes kiálló résznek visszamaradnia. Az ablakemelő karok legfeljebb 35 mm-re állhatnak ki a felületből 5.3.2.3. A kioldási helyzetben lévő kézifékkarnak és a valamelyik előremeneti fokozatnak megfelelő állásban lévő sebességváltókarnak – a 2.3.1. és 2.3.2. pontban meghatározott helyek és az első ülések H pontján keresztülmenő vízszintes sík alatti terület kivételével – olyan felülettel kell rendelkeznie, amely a vízszintes hosszirányhoz képest normál helyzetben és a legtávolabbi kiálló résztől 6,5 mm-re mérve legalább 6,5 cm2 nagyságú; a lekerekítés sugara nem lehet 3,2 mm-nél kisebb. 5.3.3. ►M1 Az 5.3.2.3. pont előírásai nem vonatkoznak a padlóhoz erősített kézifékkarra; az ilyen karoknak, ha ezek oldott helyzetben valamilyen részükkel túlnyúlnak az első ülés legalsó H-pontján keresztülmenő vízszintes síkon (lásd IV. melléklet), legalább 6,5 cm2 keresztmetszeti területtel kell rendelkezniük egy olyan vízszintes síkban mérve, amely a leginkább kiálló résztől (függőleges irányban mérve) legfeljebb 6,5 mm-re van. A lekerekítési sugarak nem lehetnek 3,2 mm-nél kisebbek. ◄ 5.3.4. Ezek az előírások nem vonatkoznak a jármű egyéb, az előző bekezdésekben nem említett olyan berendezéseire, mint az ülések csúszó sínjei, az ülések vagy a háttámla állító berendezései, a biztonsági övek visszahúzói stb., ha azok az egyes ülések H pontján átmenő vízszintes sík alatt vannak, még ha az utasok valószínűleg érinthetik is a kérdéses részeknek. ▼M1 5.3.4.1. A tetőhöz erősített, de nem a tetőkonstrukcióhoz tartozó elemeknek, mint a kapaszkodó fogantyúk, tetőlámpák, napellenzők stb., legalább 3,2 mm-es lekerekítési sugárral kell rendelkezniük, ezen kívül a kiálló részek szélessége nem lehet kisebb, mint a kiugrás függőleges mérete, vagy ellenkező esetben a kiálló részeknek a III. melléklet követelményeivel összhangban energiaelnyelőnek kell lenniük. ▼B 5.3.5. Ha az említett berendezések olyan részt tartalmaznak, amelyek 50 shore A-nál kisebb keménységű szerkezeti anyagból készülnek és egy merev támasztékon vannak elhelyezve, akkor a fent említett előírások csak a merev támasztékra érvényesek. 5.4. Tető 5.4.1. Hatály 5.4.1.1. Az 5.4.2. pont előírásai a tető belső oldalára vonatkoznak. 5.4.1.2. Ezek az előírások nem vonatkoznak azonban a tető azoknak a részeire, amelyeket egy 165 mm átmérőjű gömb nem érinthet. 5.4.2. Követelmények 5.4.2.1. ►M1 A tető belső oldalán az utasok feletti vagy előtti részen nem lehet hátrafelé vagy lefelé irányuló veszélyes egyenetlenség vagy éles szél. Különösen a kiálló részek szélessége nem lehet kisebb, mint a kiugrás függőleges mérete, és az éleknek nem lehet 5 mm-nél kisebb lekerekítési sugaruk. Különösen a merevítők és a bordák – a tetőkeretnek az ablaktáblák és ajtók feletti megerősítései kivételével – nem nyúlhatnak ki 19 mm-nél nagyobb mértékben. ◄ 5.4.2.2. ►M1 Ha a merevítők vagy bordák nem tesznek eleget az 5.4.2.1. pont követelményeinek, akkor azoknak a III. melléklet követelményeivel összhangban energiaelnyelőnek kell lenniük. ◄ ▼M1 5.4.2.3. A nyitható tető megfeszítésére szolgáló huzalok és a napellenző keretek legfeljebb 5 mm átmérőjűek lehetnek, vagy azoknak a III. melléklet követelményeivel összhangban energiaelnyelőnek kell lenniük. A napellenzőkeretek nem szilárd rögzítő részeinek meg kell felelniük az 5.3.4.1. pont követelményeinek. ▼B 5.5. ►M1 Tolótetős járművek ◄ 5.5.1. Követelmények 5.5.1.1. ►M1 Az alábbi valamint az 5.4 pont követelményei a tolótetős járművekre zárt tető mellett vonatkoznak. ◄ 5.5.1.2. A nyitásra és működtetésre szolgáló szerveknek ezen felül: olyan kialakításúaknak kell lenniük, hogy a véletlen működtetés lehetősége a lehető legnagyobb mértékben ki legyen zárva; 5.5.1.2.2. ►M1 felületüknek lekerekített élekben kell végződniük, amelyek sugara 5 mm-nél nem kisebb; ◄ 5.5.1.2.3. úgy kell elhelyezni, hogy azokat nyugalmi helyzetben egy 165 mm átmérőjű gömb ne érinthesse. Ha ez a követelmény nem teljesíthető, a nyitásra és működtetésre szolgáló szerveknek nyugalmi állapotban vagy teljesen besüllyesztettnek vagy olyan kialakításúnak kell lenniük, hogy a III. melléklet szerinti, a fejalak pályához húzott érintő által meghatározott ütközési irányba ható 37,8 daN nagyságú erő hatására a kiálló rész az V. melléklet értelmében már ne legyen több 25 mm-nél arra a felületre vonatkoztatva, amelyen ezeket a szerveket elhelyezték, vagy pedig e kezelőszerveknek le kell válniuk; ez utóbbi esetben nem maradhatnak vissza veszélyes kiálló részek. ▼M2 5.5.2. Segéderővel mozgatható tetőrendszerek 5.5.2.1. Ezen túlmenően, a segéderővel mozgatható tetőrendszereknek és kezelő-berendezéseiknek meg kell felelniük az alábbi 5.8. pont követelményeinek. ▼B 5.6. ►M1 Kabrioletek ◄ 5.6.1. ►M1 A nyitható vagy tolótetős járművek esetében az 5.4. pont követelményeinek csak a bukóvasak felső részei alsó oldalának, valamint a szélvédőüveg keretek felső részének kell megfelelniük, azok valamennyi rendes használati helyzetében. A nem merev tetők megtámasztására szolgáló összehajtható rudazatnak, az összekötő tagokat is beleértve, az utasok előtt vagy fölött nem lehetnek hátrafelé vagy lefelé irányuló veszélyes egyenetlenségei vagy éles szélei. ◄ ▼M1 ————— ▼B 5.7. ►M1 A járműhöz rögzített ülések hátsó része ◄ 5.7.1. Követelmények 5.7.1.1. Az ülés hátsó részének felülete nem tartalmazhat az utasok sérülésének veszélyét előidéző vagy annak súlyosságát fokozó veszélyes egyenetlenségeket vagy éles peremeket. 5.7.1.2. Az 5.7.1.2.1., 5.7.1.2.2. és 5.7.1.2.3. pont előírásainak fenntartásával az első ülés háttámlájának azt a részét, amely a fej II. melléklet szerinti ütközési tartományán belül helyezkedik el, a III. melléklet szerinti energiaelnyelésre alkalmas módon kell kialakítani. A fej ütközési tartományának meghatározáshoz az első ülésnek – amennyiben az állítható – a leghátsó helyzetben kell lennie, és eközben az ülés állítható háttámláját – amennyiben a gyártó ettől eltérő módon nem rendelkezik – úgy kell beállítani, hogy annak dőlésszöge lehetőleg 25º közelében legyen. 5.7.1.2.1. A különálló első üléseknél a hátsó utasok fejére vonatkozó ütközési tartomány a háttámla hátsó felső részéig, az ülések középvonalától mindkét irányban 10–10 cm-rel nyúlik túl. 5.7.1.2.1.a/ ( 5 ) A fejtámlákkal ellátott üléseknél a vizsgálatokat a legmélyebb helyzetben állított fejtámlákkal és egy, a fejtámla függőleges középvonalán elhelyezkedő ponton kell elvégezni. 5.7.1.2.1.b/ (5) Azoknál az üléseknél, amelyeket egyszerre több felépítménytípushoz terveztek, a fej ütközési tartományát annál a járműtípusnál kell meghatározni, amelynél az ülés leghátsó helyzete az összes típus közül a legkedvezőtlenebb; a fej ily módon meghatározott ütközési tartományát a többi típusra is megfelelőnek kell tekinteni. 5.7.1.2.2. Az első sorülés tekintetében a fej ütközési tartománya azok közé a függőleges hosszanti síkok közé esik, amelyek a kívülre eső ülések középvonalától 10 cm-re – kifelé – helyezkednek el. A sorülés külső üléseinek tengelyeit a gyártónak kell megadnia. 5.7.1.2.3. ►M1 A fej 5.7.1.2.1. pontban és az 5.7.1.2.2. pontban előírt határokon kívül fekvő ütközési tartományában az ülőkeret részeinek párnázottnak kell lenniük annak elkerülésére, hogy a fej közvetlenül érintkezhessen a keretnek azon részeivel, amelyeknek ebben a tartományban legalább 5 mm-es lekerekítési sugárral kell rendelkezniük. Ezek a részek abban az esetben megengedettek, ha a III. melléklet követelményeivel összhangban energiaelnyelők. ◄ 5.7.2. ►M1 Ezek az előírások nem vonatkoznak a leghátulsó ülésekre, az oldalsó, hátrafelé néző vagy az egymás mögé rendezett, ellenkező irányba néző ülésekre, valamint a felhajtható ülésekre. Ha az ülések, a fejtámlák és azok támaszainak ütközési tartománya olyan részeket foglal magában, amelyek 50 Shore A-nál kisebb keménységű szerkezeti anyaggal vannak bevonva, akkor – III. melléklet energiaelnyelésre vonatkozó követelményei kivételével – az előbbi előírások csak a merev részekre vonatkoznak. ◄ ▼M2 5.8. Segéderővel működtetett ablakemelő, mozgatható tető- és térelválasztó rendszerek 5.8.1. Az alábbi követelmények a segéderővel működtetett ablakemelő/mozgatható tető-/térelválasztó rendszerekre vonatkoznak annak érdekében, hogy a használatuk során előforduló, véletlenül vagy a nem szakszerű használatból adódóan bekövetkező sérülések lehetősége a minimumra csökkenjen. 5.8.2. Az üzemeltetés általános követelményei Az 5.8.3. pontban foglaltak kivételével, a segéderővel működtetett ablakemelő/mozgatható tető-/térelválasztó rendszerek csak a következő feltételek közül egy vagy több teljesülése esetén zárhatók: 5.8.2.1. ha az indítókulcs – bármely állásában – az indítózárban található; 5.8.2.2. emberi erővel, a jármű energiaellátó rendszerének segítsége nélkül; 5.8.2.3. egy, a jármű külső részén elhelyezkedő zárrendszer folyamatos működése mellett; 5.8.2.4. az idő alatt, ami aközött telik el, hogy az indítókulcsot a „be” állásból a „ki” állásba fordítják és/vagy az indítókulcsot kihúzták az indítózárból és az elülső ajtók egyike sincs még annyira kitárva, hogy a bent ülők kiszállhassanak; 5.8.2.5. ha a segéderővel működtetett ablakemelő vagy mozgatható tető vagy térelválasztó 4 mm-t meg nem haladó nyílás esetén kezd záródni; 5.8.2.6. ha az ajtó zárásakor a felső ajtókeret nélküli segéderővel záródó ablak automatikusan bezáródik. Ebben az esetben az ablak záródás előtti nyílásának a 2.13. pontban rögzített legnagyobb értéke nem haladhatja meg 12 mm-t. 5.8.2.7. folyamatos, távirányító-működtetésű záráshoz az alábbi feltételek egyikének teljesülnie kell: 5.8.2.7.1. a segéderővel működtetett ablakot/mozgatható tetőt/térelválasztót távirányítóval a járműtől maximum 11 méterre lehet bezárni; 5.8.2.7.2. a segéderővel működtetett ablakot/mozgatható tetőt/térelválasztót távirányítóval akkor nem lehet bezárni: — ha a távirányítót és a járművet átláthatatlan felület választja el egymástól — és — ha a távirányító és a jármű közötti távolság meghaladja a 6 métert. 5.8.2.8. Egyetlen érintéssel csupán a vezető oldalán található, segéderővel működtetett ablakemelő és mozgatható tető hozható működésbe, de csupán abban az esetben, ha az indítókulcs üzemi helyzetben van. 5.8.3. Az automatikus irányváltó készülék 5.8.3.1. Az 5.8.2. pont követelményeit nem kell alkalmazni, ha az ablakemelő/mozgatható tető/térelválasztó rendszert automatikus irányváltó készülékkel látták el. 5.8.3.1.1. Az irányváltó készüléknek az ablakemelő/mozgatható tető/térelválasztó elem mozgási irányát a 100 N feszítő erő elérése előtt, az ablak-/térelválasztó rendszer felső éle, illetve tolótető esetén az elülső él, bukó tetőrész esetén a hátsó él közötti 200 mm-től 4 mm-ig terjedő tartományon belül meg kell fordítania. 5.8.3.1.2. Automatikus irányváltást követően az ablak vagy a mozgatható tető, illetve a térelválasztó az alábbi pozíciók egyikét veszi fel: 5.8.3.1.2.1. egy olyan pozíció, amely lehetővé teszi egy 200 mm átmérőjű félmerev, hengeres rúd átvezetését a nyíláson keresztül, ugyanazo(ko)n az érintkezési ponto(ko)n, amelye(ke)t az 5.8.3.1.1. pont szerint az irányváltási magatartás meghatározására használnak; 5.8.3.1.2.2. egy olyan pozíció, amely legalább a zárómozgás megkezdése előtti pozíciónak felel meg; 5.8.3.1.2.3. egy olyan pozíció, amely az irányváltás megkezdésekor fennálló helyzetnél legalább 50 mm-rel nagyobb nyílást eredményez; 5.8.3.1.2.4. a tető billenő mozgása esetén a legnagyobb nyitási szögnek megfelelő nyílás. 5.8.3.1.3. Az irányváltó eszközzel felszerelt, segéderővel működtetett ablakemelő-/mozgatható tető-/térelválasztó rendszerek működésének ellenőrzésére mérőműszert/ellenőrző rudat kell a jármű belsejéből, illetve térelválasztó esetén az utastér hátsó részéből a nyíláson keresztülvezetni oly módon, hogy a rúd hengeres felülete érintse a jármű karosszériájának bármely olyan részét, ami az ablak/mozgatható tető/térelválasztó határvonalát képezi. A mérőműszer deformációjának mértéke nem haladhatja meg a 10 N/mm-t. Az ellenőrző rúd (az ablakhoz/mozgatható tetőhöz/térelválasztóhoz képest normál esetben merőleges irányú) helyzetét a 3. függelék 1. ábrája mutatja. 5.8.4. Kapcsoló helyzete és működése 5.8.4.1. A segéderővel működtetett ablakemelő/mozgatható tető/térelválasztó kapcsolóját úgy kell elhelyezni és működtetni, hogy a véletlen bezárás kockázata a legkisebbre csökkenjen. Az 5.8.2.6., 5.8.2.8., vagy az 5.8.3. pontban említett esetek kivételével a záráshoz a kapcsolót folyamatosan működtetni kell. 5.8.4.2. A vezető a hátsó ablakok, a mozgatható tető és a térelválasztó utasok által is működtethető összes kapcsolóját egy speciális, az első ülések R-pontján áthaladó függőleges keresztirányú sík előtt elhelyezett kapcsolóval iktathassa ki. Abban az esetben azonban ez nem követelmény, ha a hátsó ablakot, a tetőt vagy a térelválasztót automatikus irányváltó készülékkel szerelték fel. Amennyiben e speciális kapcsolót mégis beépítették, az nem gátolhatja meg az automatikus irányváltó szerkezet működését. A vezető által működtetett hatástalanító kapcsolót úgy kell elhelyezni, hogy a lehető legkisebb legyen a véletlenszerű működtetés esélye. A kapcsolót a 4. függelékben található jelzéssel kell ellátni. 5.8.5. Védőberendezések Túlterhelés vagy az energiaellátás megszakadása esetén az ablakot/tetőt/térelválasztót vezérlő kapcsoló működtetésével az energiaforrás károsodását megelőzni hivatott valamennyi védelmi berendezésnek képesnek kell lennie az eredeti működési állapot automatikus helyreállítására. 5.8.6. Használati utasítás 5.8.6.1. A jármű használati utasításának egyértelmű útmutatásokat kell tartalmaznia az ablakemelővel/tetővel/térelválasztóval kapcsolatban, beleértve a következőket: 5.8.6.1.1. a lehetséges következmények magyarázatát (beszorulás); 5.8.6.1.2. a vezető által működtetett kapcsoló használatát; 5.8.6.1.3. a „FIGYELEM” feliratot, amely figyelmeztet a segéderővel működtetett ablak/mozgatható tető/térelválasztó rendszerek szakszerűtlen használata, illetve működtetése esetén – különösen a gyermekek tekintetében – fennálló veszélyekre. Az információknak jelezniük kell a gépkocsivezető kötelezettségeit, az utasoknak adandó utasításokat, valamint azt a javaslatot, hogy a járművet csak az indítókulcs kihúzása után hagyják el. 5.8.6.1.4. a „FIGYELEM” feliratot, amely felhívja a figyelmet arra, hogy a távirányítással működtethető rendszerek bezárásakor különös gonddal kell eljárni (ld. 5.8.2.7. pontban), hogy azokat például kizárólag akkor szabad működtetni, ha a kezelő akadálytalanul rálát a gépjárműre és meggyőződött arról, hogy segéderővel működtetett ablakemelő/mozgatható tető/térelválasztó nyílásaiba senki nem szorulhat be. ▼M1 ►M2 5.9. ◄ Más, nem meghatározott felszerelések ▼B ►M2 5.9.1. ◄ Az 5. pont előírásai az 5.1–5.7. pontban foglaltak értelmében – a felerősítés helyétől függően – azokra a fentiekben nem említett berendezési tárgyakra is vonatkoznak, amelyeket a járműben ülők érinthetnek. Ha e berendezési tárgyak ilyen részei olyan anyagból készültek, amelynek keménysége nem éri el az 50 shore A értéket, és amelyek kemény anyagú támaszokon vannak elhelyezve, az említett előírások csak a kemény anyagú támaszokra vonatkoznak.