01997A0716(01) — HU — 01.09.2021 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:









▼B

EURO-MEDITERRÁN IDEIGLENES TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről







Egyrészről az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban „a Közösség”, és másrészről CISZJORDÁNIA ÉS A GÁZAI-ÖVEZET PALESZTIN HATÓSÁGA KÉPVISELETÉBEN A PALESZTIN FELSZABADÍTÁSI SZERVEZET (PFSZ), a továbbiakban „a Palesztin Hatóság”, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai-övezet palesztin lakossága között fennálló kapcsolatok és közös értékeik fontosságát, FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Közösség és a PFSZ erősíteni kívánja a fenti kapcsolatokat, továbbá hogy a partnerség és a viszonosság alapján tartós kapcsolatokat kíván létesíteni, FIGYELEMBE VÉVE, hogy a felek nagy fontosságot tulajdonítanak az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveinek, különösen az emberi jogok, a demokratikus elvek, valamint a politikai és gazdasági szabadságjogok betartásának, amelyek kapcsolataik alapját képezik, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy erősítsék az Európai Közösség és a Közel-Kelet közötti kapcsolatok, valamint – teljesítendő célként, amint azt a feltételek lehetővé teszik – a közel-keleti országok regionális gazdasági integrációjának a keretét, FIGYELEMBE VÉVE a felek közötti gazdasági és társadalmi fejlettségbeli különbséget, valamint a Ciszjordániában és a Gázai-övezetben a gazdasági és társadalmi fejlődés támogatására irányuló eddigi erőfeszítések elmélyítésének szükségességét, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy gazdasági, kulturális, tudományos és oktatási ügyekben rendszeres párbeszéden alapuló együttműködést alakítsanak ki egymás kölcsönös ismeretének és megértésének javítása érdekében, FIGYELEMBE VÉVE a felek szabadkereskedelem iránti elkötelezettségét, és különösen azt az elkötelezettségüket, hogy megfeleljenek az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény rendelkezéseinek, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a felek között létrejött autonóm kereskedelmi megállapodásokat szerződéses és viszonossági alapon építsék, MEGGYŐZŐDVE annak szükségességéről, hogy gazdasági kapcsolataikhoz új légkör megteremtését kell elősegíteni a befektetési környezet javítása érdekében, FIGYELEMBE VÉVE a felek által aláírt nemzetközi megállapodások alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket, MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy a Palesztin Hatóság teljes részvétele a barcelonai konferencián kezdeményezett Euro-Mediterrán Partnerségben fontos lépést jelent a felek közötti kapcsolatok normalizálásában, amelynek ebben a szakaszban ideiglenes megállapodásban kell megnyilvánulnia, ANNAK TUDATÁBAN, hogy az 1996. január 20-i palesztin választások megtartása nagy politikai jelentőséggel bír az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 242. és 338. határozata alapján a tartós rendezéshez vezető folyamat szempontjából, FELISMERVE, hogy ezt a megállapodást egy euro-mediterrán társulási megállapodásnak kell felváltatnia, amint azt a feltételek megengedik, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







1. cikk

(1) A Közösség és a Palesztin Hatóság között ideiglenes kereskedelmi és együttműködési belső társulás jön létre.

(2) E megállapodás céljai: — megfelelő keret megteremtése az átfogó párbeszédhez, amely lehetővé teszi a felek közötti szoros kapcsolatok fejlődését, — a kereskedelem fokozatos liberalizációjához szükséges feltételek megteremtése, — párbeszéddel és együttműködéssel kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi kapcsolatok kialakításának elősegítése a felek között, — a Ciszjordánia és a Gázai-övezet társadalmi és gazdasági fejlődéséhez való hozzájárulás biztosítása, — regionális együttműködés támogatása a békés egymás mellett élés, valamint a gazdasági és politikai stabilitás megszilárdítása céljából, — az együttműködés támogatása a közös érdeklődésre számot tartó egyéb területeken.

2. cikk

A felek közötti kapcsolatok, valamint a megállapodás rendelkezései a demokratikus elvek és alapvető emberi jogok tiszteletben tartásán alapulnak az emberi jogok egyetemes nyilatkozatában kifejtettek szerint, amely a felek belpolitikáját és nemzetközi politikáját vezérli, és e megállapodás lényeges részét képezi.







1. CÍM

ÁRUK SZABAD MOZGÁSA







ALAPELVEK

3. cikk

A Közösség és a Palesztin Hatóság egy legkésőbb 2001. december 31-én végződő átmeneti időszak alatt az e cím alatt ismertetett módozatok szerint, és az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) létrehozásáról szóló megállapodáshoz mellékelt, az árukereskedelemről szóló egyéb multilaterális megállapodások – a továbbiakban a GATT – rendelkezéseivel összhangban fokozatosan szabadkereskedelmi területet hoz létre.







1. FEJEZET

IPARI TERMÉKEK

4. cikk

▼M3

E fejezet rendelkezéseit az Európai Unióból, valamint a Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó termékekre kell alkalmazni, a Kombinált Nómenklatúrának és a Palesztin Hatóság vámtarifájának az 1–24. árucsoportjában felsorolt termékek kivételével, valamint az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) mezőgazdaságról szóló megállapodásának I. melléklete (1) bekezdésének ii. pontjában felsorolt termékek kivételével. E fejezet azonban továbbra is vonatkozik a 1702 11 00 KN-kódú vegytiszta tejcukorra, valamint az ex 1702 30 50 és az ex 1702 30 90 KN-kódú szőlőcukorból száraz állapotban legalább 99 tömegszázalékot tartalmazó szőlőcukorra és szőlőcukorszirupra.

▼B

5. cikk

A Közösség, valamint a Ciszjordánia és a Gázai-övezet közötti kereskedelemben sem új importvámot, sem más vámokkal azonos hatású díjat nem vetnek ki.

6. cikk

A Ciszjordániából és a Gázai-övezetből származó termékeknek a Közösségbe történő behozatalát nem terhelik vámok és vámokkal azonos hatású díjak, és az mentes a mennyiségi korlátozásoktól és az azzal azonos hatású egyéb intézkedésektől.

7. cikk

(1) E fejezet rendelkezései nem zárják ki a Ciszjordániából és a Gázai-övezetből származó, az 1. mellékletben felsorolt termékekre vonatkozó mezőgazdasági alkotóelemek visszatartását.

A 2. fejezet mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezései értelemszerűen vonatkoznak a mezőgazdasági alkotóelemekre.

(2) A Palesztin Hatóság a megállapodás érvényességi ideje alatt a 2. mellékletben felsorolt, a Közösségből származó termékekre behozatali vámot és vámokkal azonos hatású díjakat vethet ki, amelyek azonban nem haladhatják meg az 1996. július 1-jén hatályban lévő behozatali vámot és vámokkal azonos hatású díjakat.

(3) A 63. cikk értelmében létrehozott vegyes bizottság dönthet a felek által egymásnak kölcsönösen nyújtott további engedményekről.

8. cikk

(1) A megállapodás hatálybalépésekor a felek eltörlik a Közösségből származó, a 2. és 3. mellékletben fel nem sorolt termékeknek Ciszjordániába és a Gázai-övezetbe irányuló behozatalára kivetett vámokat és vámokkal azonos hatású díjakat.

(2) A megállapodás hatálybalépésétől kezdve a Palesztin Hatóság a Közösségből származó, a 3. mellékletben felsorolt, Ciszjordániába és a Gázai-övezetbe bevitt termékekre fiskális díjakat vethet ki, amelyek mértéke nem haladhatja meg a termék értékének 25 %-át. Ezeket a díjakat fokozatosan eltörlik a következő ütemtervvel összhangban: e megállapodás hatálybalépése után egy évvel minden díj az alapdíj 90 %-ára csökken, e megállapodás hatálybalépése után két évvel minden díj az alapdíj 80 %-ára csökken, e megállapodás hatálybalépése után három évvel minden díj az alapdíj 70 %-ára csökken, e megállapodás hatálybalépése után négy évvel minden díj az alapdíj 60 %-ára csökken, e megállapodás hatálybalépése után öt évvel minden fennmaradó díjat eltörölnek.

(3) Ha egy adott terméknél súlyos nehézségek lépnek fel, akkor a (2) bekezdésben említett ütemtervet a vegyes bizottság közös megegyezéssel felülvizsgálhatja azzal a feltétellel, hogy az nem függeszthető fel a legfeljebb ötéves átmeneti időszaknál hosszabb időre. Ha a vegyes bizottság az ütemterv felülvizsgálatára irányuló kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül még nem hozta meg a döntést, a Palesztin Hatóság egy évet meg nem haladó időszakra átmenetileg felfüggesztheti az ütemtervet.

(4) Ha a díjat erga omnes csökkentik, a csökkentés alkalmazásának időpontjától a (2) bekezdésben ismertetett alapdíj helyébe a csökkentett díj lép.

(5) A Palesztin Hatóság értesíti a Közösséget alapvámjairől és díjairól.

9. cikk

A behozatali vám eltörlésére vonatkozó rendelkezések a fiskális vámokra is vonatkoznak.

10. cikk

(1) Az 5. és 8. cikktől eltérően a Palesztin Hatóság korlátozott idejű kivételes intézkedéseket hozhat vámok bevezetésére, emelésére vagy ismételt bevezetésére.

(2) Az ilyen intézkedések csak új iparágakra vagy olyan ágazatokra vonatkozhatnak, amelyek átszervezés alatt állnak, vagy amelyek súlyos nehézségekkel küzdenek, különösen akkor, ha az adott nehézségek súlyos szociális problémákat vetnek fel.

(3) Az ilyen kivételes intézkedésekkel bevezetett, a Közösségből származó termékeknek Ciszjordániába és a Gázai-övezetbe irányuló behozatalára kivetetett vámok nem haladhatják meg az áru értékének 25 %-át, és a Közösségből származó termékekre továbbra is fenn kell tartaniuk egy kedvezményes sávot. Azon áruk behozatalának összértéke, amelyekre ezek az intézkedések vonatkoznak, nem haladhatja meg az utolsó évben a Közösségből származó olyan ipari termékek összbehozatalának 15 %-át, amelyekről statisztikák állnak rendelkezésre.

(4) Ezek az intézkedések legfeljebb 5 évig vannak érvényben, amennyiben a vegyes bizottság ennél hosszabb időtartamot nem engedélyez.

(5) A Palesztin Hatóság tájékoztatja a vegyesbizottságot minden olyan kivételes intézkedésről, amelyet alkalmazni kíván, és a Közösség kérésére az ilyen intézkedések végrehajtása előtt konzultációkat tartanak az intézkedésekről és az érintett ágazatokról. Az ilyen intézkedések elfogadásakor a Palesztin Hatóság a vegyes bizottság rendelkezésére bocsátja az e cikk alapján bevezetett vámok eltörlésének ütemtervét. Ezek az ütemtervek az érintett vámok lépcsőzetes eltörlését egyenlő éves részletekben biztosítják, melynek kezdete legkésőbb a bevezetésük utáni második év vége. A vegyes bizottság eltérő ütemtervről is határozhat.







2. FEJEZET

▼M3

MEZŐGAZDASÁGI ÉS FELDOLGOZOTT MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK, HALAK ÉS HALÁSZATI TERMÉKEK

▼B

11. cikk

▼M3

E fejezet rendelkezéseit az Európai Unióból, valamint a Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó, Kombinált Nómenklatúrának és a Palesztin Hatóság vámtarifájának az 1–24. árucsoportjában felsorolt termékekre, valamint az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) mezőgazdaságról szóló megállapodásának 1. melléklete (1) bekezdésének ii. pontjában felsorolt termékekre kell alkalmazni, a 1702 11 00 KN-kódú vegytiszta tejcukor, valamint az ex 1702 30 50 és az ex 1702 30 90 KN-kódú szőlőcukorból száraz állapotban legalább 99 tömegszázalékot tartalmazó szőlőcukor és szőlőcukorszirup kivétel, amelyekre vámmentes piaci hozzáférést már az 1. fejezet biztosított.

▼B

12. cikk

▼M3

Az Európai Unió és a Palesztin Hatóság fokozatosan növekvő mértékű liberalizációt valósít meg a mindkét fél számára fontos mezőgazdasági termékek, feldolgozott mezőgazdasági termékek, halak és halászati termékek kereskedelmére.

▼B

13. cikk

▼M3

(1) Az 1. jegyzőkönyvben felsorolt, Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó mezőgazdasági és feldolgozott mezőgazdasági termékek, halak és halászati termékek Európai Unióba való behozatalára a szóban forgó jegyzőkönyvben meghatározott rendelkezések vonatkoznak.

(2) A 2. jegyzőkönyvben felsorolt, az Európai Unióból származó mezőgazdasági és feldolgozott mezőgazdasági termékeknek, halaknak és halászati termékeknek a Ciszjordániába és a Gázai övezetbe való behozatalára a szóban forgó jegyzőkönyvben meghatározott rendelkezések vonatkoznak.

▼B

14. cikk

(1) 1999. január 1-jétől a Közösség és a Palesztin Hatóság megvizsgálja a helyzetet annak meghatározása céljából, hogy a Közösségnek és a Palesztin Hatóságnak 2000. január 1-jétől a 12. cikkben kitűzött célokkal összhangban milyen intézkedéseket kell alkalmaznia.

(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül és figyelembe véve a felek közötti mezőgazdasági termékek kereskedelmének volumenét, valamint az ilyen termékek rendkívüli érzékenységét, a Közösség és a Palesztin Hatóság a vegyesbizottságban rendszeresen és viszonossági alapon minden termékre vonatkozóan megvizsgálja az egymás részére nyújtandó további engedmények lehetőségét.







3. FEJEZET

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

15. cikk

(1) A Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai-övezet egymás közötti kereskedelmében sem új mennyiségi korlátozást, sem azzal azonos hatású intézkedést nem vezet be a behozatalra.

(2) A Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai-övezet egymás közötti kereskedelmében e megállapodás hatálybalépésekor eltörli a behozatalra alkalmazott mennyiségi korlátozásokat és az azokkal azonos hatású intézkedéseket.

(3) A Közösség és a Palesztin Hatóság egymás közötti kereskedelmében a kivitelre sem vámot, sem vámokkal azonos hatású díjakat, sem mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket nem alkalmaz.

16. cikk

(1) A Ciszjordániából és a Gázai-övezetből származó termékeknek a Közösségbe irányuló behozatalára nem vonatkozik kedvezőbb elbánás, mint amilyet a tagállamok egymásnak nyújtanak.

(2) E megállapodás rendelkezései a közösségi jogi rendelkezések Kanári szigetekre történő alkalmazásáról szóló, 1991. június 26-i 1911/91/EGK tanácsi rendelet sérelme nélkül érvényesek.

17. cikk

(1) Ha valamelyik fél agrárpolitikája végrehajtásának eredményeként meghatározott szabályokat vezet be, vagy az érvényben lévő szabályokat megváltoztatja, illetve az agrárpolitikájának megvalósítására vonatkozó rendelkezéseket megváltoztatja vagy bővíti, akkor ez a fél módosíthatja a megállapodásból származó intézkedéseket az adott árukra vonatkozóan.

(2) Ilyen esetekben az érintett fél értesíti a vegyesbizottságot. A másik fél kérésére a vegyes bizottság összeül, hogy ennek a félnek az érdekeit kellő módon tekintetbe vegye.

(3) Ha a Közösség vagy a Palesztin Hatóság az (1) bekezdés alkalmazásakor módosítja az e megállapodásban a mezőgazdasági termékekre hozott rendelkezéseket, akkor a másik fél területéről származó termékek behozatalára olyan kedvezményt nyújtanak, amely arányban áll az e megállapodásban biztosított kedvezménnyel.

(4) E cikk alkalmazásáról konzultáció folytatható a vegyesbizottságban.

18. cikk

(1) A felek nem alkalmaznak olyan belső fiskális jellegű intézkedéseket vagy olyan gyakorlatot, amelyek az egyik fél termékeire a másik fél területéről származó hasonló termékekkel szemben közvetlenül vagy közvetve hátrányos megkülönböztetést jelentenek.

(2) Az egyik fél területére kivitt áruk sem közvetlenül, sem közvetve nem részesülhetnek az ilyen árukra kivetett közvetett adók összegét meghaladó mértékű közvetett belső adók visszatérítésében.

19. cikk

(1) A megállapodás nem zárja ki vámuniók, szabadkereskedelmi területek vagy határ menti kereskedelmi rendszerek fenntartását vagy létrehozását, amennyiben a fentiek nem változtatják meg az e megállapodásban foglalt kereskedelmi rendszert.

(2) A vegyesbizottságban a felek konzultációkat tartanak a vámuniók vagy szabadkereskedelmi területek létrehozására szolgáló megállapodásokról, és amennyiben igénylik, a harmadik országokra vonatkozó megfelelő kereskedelempolitikájukkal kapcsolatos más fontos kérdésekről. Ilyen konzultációkra különösen harmadik országoknak az Európai Unióhoz történő csatlakozása esetén kerül sor, hogy biztosítsák a felek kölcsönös érdekeinek figyelembevételét.

20. cikk

Amennyiben az egyik fél a másik féllel való kereskedelmében a GATT VI. cikke értelmében dömpinget állapít meg, akkor a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással és vonatkozó belső jogszabályaival összhangban e megállapodás 23. cikkének feltételei és eljárása alapján megfelelő intézkedéseket tehet az ilyen gyakorlat ellen.

21. cikk

Ha valamely terméket annyival nagyobb mennyiségben és olyan feltételek mellett hoznak be, melynek eredményeként fennáll vagy fenyegethet annak veszélye, hogy:

— a hasonló vagy közvetlen versenyt jelentő áruk belföldi gyártóit az egyik fél területén jelentős kár éri, vagy

— bármely gazdasági ágazatban súlyos zavarok lépnek fel, vagy

— olyan nehézségek következnek be, amelyek egy régió gazdasági helyzetének súlyos romlásához vezethetnek,

akkor az érintett fél a 23. cikkben megállapított feltételek és eljárások szerint megfelelő intézkedéseket tehet.

22. cikk

Ha a 15. cikk (3) bekezdése teljesítésének következménye:

i. olyan harmadik országba irányuló reexport, amellyel szemben az exportáló fél az adott termékre mennyiségi kiviteli korlátozásokat, kiviteli vámokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket tart fenn; vagy

ii. az exportáló félnek fontos termék súlyos hiánya áll fenn vagy annak veszélye fenyeget;

és ha az exportáló félnek a fenti helyzetből ténylegesen vagy előreláthatóan súlyos nehézségei származnak, akkor ez a fél a 23. cikkben megállapított feltételek és eljárások szerint megfelelő intézkedéseket tehet. Ezeknek az intézkedéseknek megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, amelyeket – ha a körülmények fenntartásukat már nem indokolják – meg kell szüntetni.

23. cikk

(1) Amennyiben a Közösség vagy a Palesztin Hatóság az olyan áruk behozatalát, amelyek a 21. cikkben említett nehézségeket idézhetik elő, a kereskedelmi forgalom trendjéről szóló gyors információnyújtás érdekében közigazgatási eljárásnak veti alá, erről értesíti a másik felet.

(2) Az érintett fél a 20., 21. és 22. cikkben meghatározott esetekben az ott előírt intézkedések megtétele előtt, illetve az e cikk (3) bekezdésének d) pontjában szereplő esetekben a lehető legrövidebb időn belül a vegyes bizottság rendelkezésére bocsát a helyzet alapos vizsgálatához szükséges minden megfelelő információt azzal a céllal, hogy a felek számára elfogadható megoldást találjanak.

A megfelelő intézkedések meghatározásakor elsőbbségben kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek ennek a megállapodásnak a működését a lehető legkisebb mértékben zavarják.

A védintézkedésekről haladéktalanul értesítik a vegyesbizottságot, és azokról – különösen a körülmények által megengedett legrövidebb időn belüli megszüntetésük céljából – a bizottság keretében rendszeresen konzultációkat tartanak.

(3) A (2) bekezdés végrehajtására a következő rendelkezések vonatkoznak: a) A 20. cikket illetően az exportáló fél értesítést kap a dömping esetéről, amint az importáló fél hatóságai vizsgálatot indítottak. Ha az esetről való értesítést követő 30 napon belül nem vetnek véget a GATT VI. cikke értelmében vett dömpingnek, vagy nem jutnak más kielégítő eredményre, akkor az importáló fél megfelelő intézkedéseket tehet. b) A 21. cikket illetően az ebben a cikkben említett helyzetből fakadó nehézségeket vizsgálatra a vegyes bizottság elé terjesztik, amely az ilyen nehézségek megszüntetése érdekében szükséges bármilyen döntést meghozhat. Ha a vegyes bizottság vagy az exportáló fél az eset benyújtását követő 30 napon belül nem hoz olyan döntést, amely megszünteti a nehézségeket, vagy nem jut más kielégítő eredményre, akkor az importáló fél megfelelő intézkedéseket hozhat a probléma orvoslására. Ezek az intézkedések a keletkezett nehézségek megszüntetéséhez feltétlenül szükséges mértéket nem haladhatják meg. c) A 22. cikket illetően az abban a cikkben említett helyzetből fakadó nehézségeket vizsgálat céljából a vegyes bizottság elé terjesztik. A bizottság a nehézségek megszüntetéséhez szükséges bármilyen döntést meghozhat. Ha a bizottság az ügy beterjesztésétől számított 30 napon belül nem hoz ilyen döntést, akkor az exportáló fél megfelelő intézkedéseket tehet az érintett termék kivitelével kapcsolatban. d) Ha azonnali beavatkozást igénylő rendkívüli körülmények – az esettől függően – az előzetes tájékoztatást vagy a vizsgálatot lehetetlenné teszik, akkor az érintett fél a 20., 21. és 22. cikk eseteiben haladéktalanul megteheti a helyzet orvoslásához feltétlenül szükséges elővigyázatossági intézkedéseket, és azonnal értesíti a másik felet.

▼M3

23a. cikk

A kedvezmények ideiglenes visszavonása

(1) A felek egyetértenek, hogy a közigazgatási együttműködés és segítségnyújtás lényeges elemet képez az e megállapodás szerinti preferenciális elbánás alkalmazása és szabályozása vonatkozásában, és hangsúlyozzák elkötelezettségüket a vámügyekben és az azokhoz kapcsolódó kérdésekben előforduló szabálytalanságok és csalások elleni küzdelem iránt.

(2) Ha a felek egyike objektív információkra alapozva a közigazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás hiányát és/vagy e megállapodás rendelkezései szerinti szabálytalanságot vagy csalást állapít meg, akkor az érintett fél e cikk rendelkezéseinek megfelelően az érintett termék(ek) tekintetében jogosult a preferenciális elbánás alkalmazását ideiglenes jelleggel felfüggeszteni.

(3) Ennek a cikknek az alkalmazásában a közigazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás gyakorlásának az elmulasztása többek között az alábbiakat jelenti: a) az érintett termék(ek) származó helyzetének igazolására vonatkozó kötelezettségek ismételt be nem tartása; b) a származási igazolás utólagos ellenőrzésének végrehajtásával és/vagy az eredmények közlésével kapcsolatos, ismételt elutasítás vagy indokolatlan késedelem; c) az adott preferenciális bánásmód megadásával kapcsolatos dokumentumok hitelességének vagy információk pontosságának ellenőrzésére szolgáló látogatások ismételt megtagadása vagy az azokkal kapcsolatos indokolatlan késés.

(4) Ennek a cikknek az alkalmazásában szabálytalanságokra vagy csalásra utaló jelek többek között olyan esetekben állapíthatók meg, amikor a másik fél szokásos termelési és exportkapacitását meghaladó mértékben, kielégítő magyarázat nélkül gyors növekedés következik be a termékimportban, és ehhez szabálytalanságokra vagy csalásra utaló objektív információk kapcsolódnak.

(5) Az ideiglenes felfüggesztés alkalmazásának a következők a feltételei: a) Az a fél, amelyik objektív információk alapján a közigazgatási együttműködés vagy segítségnyújtás biztosításának elmulasztását és/vagy szabálytalanságokat vagy csalást állapít meg, haladéktalanul értesíti a vegyes bizottságot erről a megállapításról, valamint az objektív információkról, és a vonatkozó információk és objektív megállapítások alapján konzultációkat kezd a vegyes bizottság keretében a felek mindegyike számára elfogadható megoldás megtalálása érdekében. b) Amennyiben a felek konzultációkat kezdtek a vegyes bizottság keretében, de az értesítéstől számított 3 hónapon belül nem tudtak elfogadható megoldásban megállapodni, az érintett fél ideiglenesen felfüggesztheti az adott termék(ek)re vonatkozó preferenciális elbánást. Az ideiglenes felfüggesztésről haladéktalanul értesíteni kell a vegyes bizottságot. c) Az e cikk szerinti ideiglenes felfüggesztés alkalmazását az érintett fél pénzügyi érdekeinek a megvédéséhez szükséges mértékre kell korlátozni. A felfüggesztés időtartama nem lépheti túl a hat hónapot, ám meghosszabbítható, ha a lejárat időpontjában semmi sem változott azon feltételek tekintetében, amelyek eredetileg a felfüggesztés alapját képezték. A felfüggesztésekről időszakonként konzultálni kell a vegyes bizottság keretében, különösen a megszüntetésükről, amint az alkalmazásukra vonatkozó feltételek már nem teljesülnek. Mindkét félnek – belső eljárása szerint – közzé kell tennie (az Európai Unió esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában) az importőröknek szóló közleményeket az alábbi témákban: az (5) bekezdés a) pontjában említett értesítés; az (5) bekezdés b) pontjában említett határozat; az (5) bekezdés c) pontjában említett hosszabbítás vagy megszüntetés.

▼B

24. cikk

Ennek a megállapodásnak egyetlen rendelkezése sem zárja ki az olyan behozatalra, kivitelre, vagy tranzitárura vonatkozó tilalmakat vagy korlátozásokat, amelyeket a közerkölcs, a közrend vagy a közbiztonság, az emberek, állatok vagy növények egészségének és életének megvédése, a művészi, történelmi vagy régészeti értékkel bíró nemzeti kincsek védelme, a szellemi, ipari vagy kereskedelmi tulajdon védelme, illetve az aranyra és ezüstre vonatkozó rendeletek indokolnak. Ezek a tilalmak vagy korlátozások azonban sem önkényes megkülönböztetést, sem a felek közötti kereskedelem rejtett korlátozását nem jelenthetik.

25. cikk

A „származó termékek” e cím rendelkezéseinek alkalmazásában érvényes fogalmának meghatározását és az ezekkel kapcsolatos közigazgatási együttműködési módszereket a 3. jegyzőkönyv ismerteti. A barcelonai konferencián elfogadott nyilatkozat szerint a származás halmozásával kapcsolatos megállapodás végrehajtása céljából a vegyes bizottság határozatot hozhat a jegyzőkönyv szükséges kiigazításairól.

26. cikk

A Kombinált Nómenklatúra vonatkozik a felek közötti kereskedelemben szereplő áruk besorolására.







II. CÍM

FIZETÉSEK, TŐKE, VERSENY, SZELLEMI TULAJDON ÉS KÖZBESZERZÉS







1. FEJEZET

FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS TŐKEMOZGÁS

27. cikk

A 29. cikk rendelkezéseire is figyelemmel a felek kötelezik magukat arra, hogy folyamatban lévő ügyletekkel kapcsolatos folyó fizetésekre nem állapítanak meg korlátozásokat.

28. cikk

(1) A fizetési mérleggel kapcsolatos tőkeszámlán végzett ügyletek tekintetében a felek kötelezik magukat arra, hogy Ciszjordániában és a Gázai-övezetben az érvényben lévő törvények alapján alapított vállalatokba történő közvetlen befektetésekkel kapcsolatos tőkemozgásokra, valamint az ilyen befektetésekből származó hozam felszámolására és hazatelepítésére, illetve az azokból származó nyereségre nem állapítanak meg korlátozásokat.

(2) A felek konzultálnak egymással, hogy megkönnyítsék a tőkemozgásokat a Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai-övezet között.

29. cikk

Ha a Közösség egy vagy több tagállama, illetve a Palesztin Hatóság súlyos fizetésimérleg- nehézségekkel küzd vagy ilyen nehézség fenyegeti, akkor – az esetnek megfelelően – a Közösség vagy a Palesztin Hatóság a GATT és a Nemzetközi Valutaalapról szóló megállapodás VIII. és XIV. cikkének feltételeivel összhangban a folyó ügyletekre korlátozott időre szóló és a fizetési mérleg helyzetének rendbehozatalához szükséges mértéket meg nem haladó korlátozásokat vezethet be.

A Közösség, illetve – az esetnek megfelelően – a palesztin hatóság haldéktalanul tájékoztatja a másik felet, és a lehető legrövidebb időn belül az érintett intézkedések megsüntetésére vonatkozó ütemtervet juttat el hozzá.







2. FEJEZET

VERSENY, SZELLEMI TULAJDON ÉS KÖZBESZERZÉS

30. cikk

(1) Az alábbiak nem egyezethetők össze e megállapodás megfelelő működésével, amennyiben érinthetik a Közösség és a Palesztin Hatóság közötti kereskedelmet: i. a vállalkozások közötti minden olyan megállapodás, a vállalkozások társulásai által hozott olyan határozatok és a vállalkozások közötti azon összehangolt gyakorlatok, amelyek célja vagy hatása a verseny megelőzése, korlátozása vagy torzítása; ii. a Közösség vagy Ciszjordánia és a Gázai-övezet egész területén vagy annak egy fontos részén egy vagy több vállalkozás erőfölénnyel való visszaélése; iii. mindenféle állami támogatás, amely bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk gyártásának előnyben részesítésével torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget.

(2) A felek – indokolt esetben – a közösségi versenyszabályok alkalmazásából adódó kritériumok alapján értékelnek az ezzel a cikkel ellentétes mindenféle gyakorlatot.

(3) A vegyes bizottság 2001. december 31-e előtt határozatban fogadja el az (1) és (2) bekezdés végrehajtásához szükséges szabályokat.

A fenti szabályok elfogadásáig a támogatásról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni az (1) bekezdés iii. pontjának és a (2) bekezdés vonatkozó részeinek végrehajtásáról szóló szabályaként.

(4) Az (1) bekezdés iii. pontjának végrehajtását illetően a felek elismerik, hogy a Palesztin Hatóság konkrét fejlesztési problémái megoldásának eszközeként a vállalkozások részére nyújtandó állami támogatás alkalmazását kívánhatja meg a 2001. december 31-ig terjedő időszakban.

(5) A felek oly módon gondoskodnak az állami támogatás átláthatóságáról, hogy többek között éves jelentéseket bocsátanak a másik fél rendelkezésére a nyújtott támogatás teljes összegéről és elosztásáról, valamint kérésre tájékoztatást adnak a támogatási rendszerekről. Az egyik fél a másik fél kérésére tájékoztatást ad az állami támogatás különleges egyedi eseteiről.

(6) Az 1. cím 2. fejezetében említett termékek tekintetében: — nem érvényes az (1) bekezdés iii. pontja, — az (1) bekezdés i. pontjával ellentétes gyakorlati módszereket a Közösség által az Európai Közösséget létrehozó szerződés 42. és 43. cikke alapján megállapított kritériumok és különösen a 26/62 tanácsi rendeletben megállapított kritériumok alapján kell megítélni.

(7) Ha a Közösség vagy a Palesztin Hatóság úgy véli, hogy egy adott gyakorlat összeegyeztethetetlen e cikk (1) bekezdésével, és: — a (3) bekezdésben említett végrehajtási szabályok azokat nem megfelelően kezelik, vagy — ilyen szabályok hiánya esetén, valamint ha ez a gyakorlat súlyos sérelmet jelent vagy jelenthet a másik fél érdekeiben, vagy a szolgáltatóipart is beleértve a belföldi iparra nézve súlyos kárt okoz vagy okozhat, a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációt követően vagy az ilyen konzultációról szóló döntést követő 30 munkanapon belül megfelelő intézkedéseket tehet.

Az e cikk (1) bekezdésének iii. pontjával összeegyeztethetetlen gyakorlat esetén a fenti megfelelő intézkedéseket – amennyiben ezekre a GATT vonatkozik – csak a GATT által vagy bármely más, a GATT égisze alatt megtárgyalt és a felek között érvényben lévő megfelelő okmányban megállapított eljárásokkal és feltételekkel összhangban lehet elfogadni.

(8) A felek – a (3) bekezdéssel összhangban elfogadott minden ezzel ellentétes rendelkezésre való tekintet nélkül – a szakmai és üzleti titoktartásra vonatkozó előírások szerinti korlátozások figyelembevételével információt cserélnek egymással.

31. cikk

A tagállamok és a Palesztin Hatóság – a GATT-tal szemben vállalt kötelezettségeik sérelme nélkül, amennyiben indokolt – a kereskedelmi jellegű állami monopóliumokat fokozatosan úgy alakítják át, hogy 2001. december 31-ig ne forduljon elő hátrányos megkülönböztetés a tagállamok állampolgárai és a Ciszjordániában és a Gázai-övezetben élő palesztin lakosság között az áruk beszerzésére és értékesítésére vonatkozó feltételekben. A vegyesbizottságot értesíteni kell az e cél elérése érdekében megtett intézkedésekről.

32. cikk

Az állami vállalatok és az olyan vállalatok tekintetében, amelyekre különleges vagy kizárólagos jogot ruháztak, a vegyes bizottság gondoskodik arról, hogy 2001. december 31. után ne hozzanak és ne tartsanak fenn olyan intézkedéseket, amelyek torzítják a Közösség és a Palesztin Hatóság közötti kereskedelmet, és a felek érdekeivel ellentétesek. Ez a rendelkezés az ezekre a vállalkozásokra hárított különleges feladatok ellátását sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozhatja.

33. cikk

(1) A felek a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok megfelelő és hatékony védelmét a legszigorúbb nemzetközi normákkal összhangban biztosítják, amelyek a fenti jogok érvényesítésének hatékony eszközeit is magukban foglalják.

(2) Ennek a cikknek a végrehajtását a felek rendszeresen felülvizsgálják. Ha a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon terén olyan problémák merülnek fel, amelyek a kereskedelmi feltételeket érintik, a vegyes bizottság keretében bármelyik fél kérésére haladéktalanul konzultációt folytatnak, azzal a céllal, hogy a felek kölcsönösen kielégítő megoldást érjenek el.

34. cikk

(1) A felek célul tűzik ki a közbeszerzési szerződések viszonossági alapon történő fokozatos liberalizációját.

(2) A vegyes bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket az (1) bekezdés végrehajtására.







III. CÍM

GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS TÁRSADALMI FEJLŐDÉS

35. cikk

Célkitűzések

(1) A felek kötelezik magukat arra, hogy közös érdekük alapján és e megállapodás átfogó céljaival összhangban erősítik a gazdasági együttműködést.

(2) Az együttműködés célja a Palesztin Hatóság saját erőfeszítéseinek támogatása a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés elérése érdekében.

36. cikk

Hatály

(1) Az együttműködés elsősorban azokra az ágazatokra összpontosít, amelyeket belső nehézségek sújtanak, vagy amelyeket Ciszjordánia és a Gázai-övezet gazdaságának átfogó liberalizációs folyamata és különösen a Ciszjordánia és a Gázai-övezet, valamint a Közösség közötti kereskedelem liberalizálása érint.

(2) Az együttműködés továbbá főként olyan területekre összpontosít, amelyek megkönnyítik a Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai-övezet gazdaságainak közeledését, különösen azokra a területekre, amelyek fenntartható növekedéshez és tartós foglalkoztatottsághoz vezetnek.

(3) Az együttműködés bátorítja a régión belüli együttműködés fejlesztésére kialakított intézkedések végrehajtását.

(4) A környezet védelmét és az ökológiai egyensúly fenntartását figyelembe veszik a gazdasági együttműködés megvalósításakor annak különböző olyan területein, ahol az jelentősséggel bír.

(5) A felek megállapodhatnak abban, hogy az e cím rendelkezései által nem érintett más területekre is kiterjesztik a gazdasági együttműködést.

37. cikk

Módszerek és módozatok

A gazdasági együttműködést különösen az alábbi módszerekkel valósítják meg:

a) a felek közötti rendszeres gazdasági párbeszéd, amely kiterjed a makrogazdasági politika minden területére, különösen a költségvetési politikára, valamint a fizetési mérlegre és a monetáris politikára;

b) rendszeres információ- és véleménycsere az együttműködés minden ágában, így többek között a tisztviselők és a szakértők találkozói;

c) tanácsadás, tapasztalatátadás és oktatás fiatal palesztin diplomások részére;

d) közös fellépések, például szemináriumok és workshopok szervezése;

e) műszaki, közigazgatási és jogszabály-alkotási segítségnyújtás;

f) vegyes vállalatok támogatása;

g) az együttműködésről szóló tájékoztatók terjesztése.

38. cikk

Ipari együttműködés

Az együttműködés fő célja:

— a Palesztin Hatóság támogatása az ipar korszerűsítésére és diverzifikálására és különösen a magángazdaság és az ipari fejlődés számára kedvező környezet megteremtésére irányuló törekvéseiben,

— a két fél gazdasági szereplői közötti együttműködés ösztönzése,

— az iparpolitikára, a nyitott gazdaságon belüli versenyképességre, valamint az ipar korszerűsítésére és fejlesztésére irányuló együttműködés ösztönzése,

— a termelés és az export diverzifikálására vonatkozó politika, valamint a külpiaci értékesítési politika támogatása,

— a kutatás és fejlesztés, az innováció és a technológiaátadás elősegítése, amennyiben ezek az ipar javát szolgálják,

— az ipar által igényelt emberi erőforrások fejlesztése és bővítése,

— a palesztin ipar javára vállalkozás- és kockázatfinanszírozási lehetőségekhez való hozzáférés megkönnyítése.

39. cikk

Beruházásfejlesztés és befektetés

Az együttműködés célja, hogy kedvező és stabil környezetet teremtsenek Ciszjordániában és a Gázai-övezetben a befektetések számára.

Az együttműködés a beruházásfejlesztés formájában fog megvalósulni. Ez az alábbiak fejlesztését fogja jelenteni:

— összehangolt és egyszerűsített közigazgatási eljárások,

— közös gépipari beruházások, különösen a két fél kis- és középvállalkozásai (KKV) esetében,

— információs csatornák és a befektetési lehetőségek megállapítására szolgáló eszközök,

— a Ciszjordániában és a Gázai-övezetben történő befektetési tevékenységhez kedvező környezet.

Az együttműködés továbbá kiterjedhet olyan projektek kidolgozására és megvalósítására, amelyek az alaptechnológiák hatékony elsajátítását és alkalmazását, a normák alkalmazását, az emberi erőforrások fejlesztését (például a műszaki területeken és az irányításban) és a munkahelyteremtést igazolják.

40. cikk

Szabványosítás és megfelelőség-értékelés

Az együttműködés célja a szabványok és a tanúsítási eljárás terén fennálló különbségek csökkentése.

Gyakorlati szempontból az együttműködés a következő formában valósul meg:

— a Közösség műszaki szabályzatai, valamint az európai szabványok és a megfelelőségértékelési eljárások alkalmazásának elősegítése,

— a megfelelőségértékelés színvonalának emelése palesztin tanúsítási és akkreditációs testületek munkájával,

— ha szükséges, a kölcsönös elismerésről szóló megállapodások megvitatása,

— együttműködés a minőségirányítás terén,

— struktúrák kialakítása a szellemi, egyéni és kereskedelmi tulajdon védelmére, a szabványosításra és a minőségi normák létrehozására.

41. cikk

Jogszabályok közelítése

Az együttműködés célja a Palesztin Tanács jogszabályainak közelítése a közösségi jog szabályaihoz a megállapodás hatálya alá tartozó területeken.

42. cikk

Kis- és középvállalkozások

Az együttműködés célja a KKV-k fejlesztése számára kedvező környezet kialakítása a helyi és az exportpiacokon, többek között az alábbiak révén:

— a vállalkozások közötti kapcsolatok elősegítése, különösen a Közösség ipari együttműködési és partnerséget elősegítő hálózatainak és eszközeinek igénybevételével,

— egyszerűbb hozzáférés a beruházási pénzeszközökhöz,

— információs és támogatási szolgáltatások,

— az emberi erőforrások fejlesztése az innováció és a projektek, valamint az üzleti vállalkozások létesítésének ösztönzése céljából.

43. cikk

Pénzügyi szolgáltatások

Az együttműködés célja a pénzügyi szolgáltatások javítása és fejlesztése.

Ez a következő formában valósul meg:

— a palesztin pénzügyi ágazat megszilárdításának és szerkezetátalakításának ösztönzése,

— a palesztin bankrendszer, a biztosítók és a pénzügyi ágazat többi részei számviteli, felügyeleti és szabályozási rendszereinek javítása.

44. cikk

Mezőgazdaság és halászat

Az e címszó alatt említett együttműködés célja elsősorban a mezőgazdaság és a halászat korszerűsítése és – ha szükséges – szerkezetátalakítása.

Ez magában foglalja az infrastruktúrák és a berendezések korszerűsítését; a csomagolási, raktározási és marketingmódszerek fejlesztését; valamint a forgalmazási csatornák fejlesztését.

Az együttműködés különösen az alábbiakra irányul:

— stabil piacok kialakítása,

— a gyártás, a kivitel és a külföldi piacok diverzifikációs politikájának támogatása,

— az élelmiszerbehozataltól való függőség csökkentése,

— a környezetbarát mezőgazdaság és halászat támogatása, különös tekintettel a halászati területek megőrzésének és szakszerű kezelésének szükségességére,

— önkéntes alapon szorosabb kapcsolatok kialakítása a szakmákat és foglalkozásokat képviselő üzleti csoportok és szervezetek között,

— műszaki segítségnyújtás és képzés,

— a növény- és állat-egészségügyi szabványok összehangolása,

— integrált vidékfejlesztés, beleértve az alapszolgáltatások javítását és társult gazdasági tevékenységek fejlesztését, és

— a vidéki régiók közötti együttműködés, illetve a vidékfejlesztéssel kapcsolatos tapasztalat- és know-how csere.

45. cikk

Szociális fejlődés

A felek elismerik a szociális fejlődés fontosságát, amelynek együtt kell járnia gazdasági fejlődés különféle formáival. Előnyben részesül az alapvető társadalmi jogok tisztelete.

A felek az alábbi célú intézkedéseknek biztosítanak elsőbbséget:

— a nők egyenjogúságának és kiegyensúlyozott részvételének támogatása a gazdasági és társadalmi szférán belüli döntéshozatali folyamatban, mégpedig az oktatás és a médiák közvetítésével,

— a családtervezés fejlesztése, valamint az anya- és gyermekvédelem,

— a szociális védelmi rendszer javítása,

— az egészségügyi ellátás javítása,

— az életfeltételek javítása hátrányos helyzetű régiók sűrűn lakott területein,

— az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartásának támogatása, többek között a társadalmi-szakmai csoportok közötti párbeszéddel.

46. cikk

Szállítás

Az együttműködés célkitűzései a következők:

— segítségnyújtás az utak, kikötők és repülőterek szerkezetátalakításánál és korszerűsítésénél,

— a személy-, és áruforgalmi szolgáltatások javítása kétoldalú és regionális szinten egyaránt, valamint

— a Közösségen belül érvényben lévő működési normákkal összehasonlítható működési normák kidolgozása és érvényesítése.

Az együttműködés elsődleges területei a következők:

— közúti szállítás, beleértve a tranzitfeltételek fokozatos könnyítését,

— vasutak, kikötők és repülőterek irányítása, beleértve a navigációs rendszereket és az illetékes nemzeti szervek közötti együttműködést,

— a közúti, vasúti, kikötői és repülőtéri infrastruktúra korszerűsítése a közös érdekek szerinti legfontosabb útvonalakon,

— transzeurópai összeköttetések és regionális fontosságú útvonalak, valamint

— a műszaki berendezéseknek a közúti/vasúti áruszállításra, a konténerforgalomra és az áruk átrakással több szállítóeszközön történő szállítására vonatkozó közösségi normáknak megfelelő színvonalra fejlesztése.

47. cikk

Információs infrastruktúra és távközlés

Az együttműködés célja a gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint az információs társadalom fejlődésének ösztönzése.

Az együttműködés elsődleges területei:

— az együttműködés megkönnyítése a távközléspolitika, a hálózatfejlesztés és az információs társadalom infrastruktúráinak terén,

— az információs társadalommal összefüggő kérdésekben párbeszéd kialakítása és az információcsere elősegítése, valamint szemináriumok és konferenciák szervezése az említett területen,

— olyan közös projektek támogatása és megvalósítása, amelyek célja új távközlési szolgáltatások és az információs társadalommal kapcsolatos alkalmazások bevezetése,

— információcsere biztosítása a szabványosításról, a megfelelőségvizsgálatról, valamint a tanúsításról az információs és kommunikációs technológiák területén,

— hálózatok és telematikai szolgálatok összekapcsolása és együttes működtetése.

48. cikk

Energia

Az energiaügyi együttműködés célja, hogy – különösen a saját és a Közösség gazdasága közötti kapcsolatok megkönnyítése érdekében – segítséget nyújtson Ciszjordániának és a Gázai-övezetnek a fejlődéséhez fontos technológiák és infrastruktúrák beszerzésében.

Az együttműködés elsődleges területei a következők:

— megújuló energiák támogatása,

— az energiamegtakarítás és energiahatékonyság támogatása,

— olyan tevékenységek támogatása, amelyek célja a földgáz, a kőolaj és az áram, valamint a – különösen a közösségi és a palesztin gazdasági szereplőket összekapcsoló – gazdasági és társadalmi ágazatokon belüli alkalmazott kutatás adatbanki hálózatokba irányuló tranzitútjának a megkönnyítése, valamint

— támogatás az energiahálózatok korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez, valamint összekapcsolásuk a Közösség hálózataival.

49. cikk

Tudományos és technológiai együttműködés

A felek törekednek a tudományos és technológiai fejlesztésben való együttműködés támogatására.

Az együttműködés céljai az alábbiak:

a) tartós kapcsolatok létesítésének ösztönzése a felek tudósai között, különösen az alábbiak révén: — a palesztin intézmények részére hozzáférés biztosítása a Közösség kutatási és technológiai fejlesztési programjaihoz a Közösséghez nem tartozó országoknak az ilyen programokban való részvételére vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban, — palesztin részvétel decentralizált együttműködési hálózatokban, — szinergia elősegítése a képzésben és kutatásban;

b) a palesztin kutatási kapacitások fejlesztése;

c) a technológiai innováció és az új technológiai módszerek és know-how átadásának ösztönzése;

d) minden olyan tevékenység elősegítése, amelynek célja regionális szintű szinergiák megteremtése.

50. cikk

Környezet

Az együttműködés célja a környezet romlásának megakadályozása, a környezetszennyezés ellenőrzése, az emberi egészség védelme, valamint a természeti erőforrások ésszerű használatának biztosítása a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében.

Az alábbiakkal kapcsolatos ügyek élveznek elsőbbséget: az elsivatagosodás, a vízellátás forrásainak kezelése, a sófelhalmozódás, a mezőgazdaság hatása a talajra és vízminőségre, az ésszerű energiafelhasználás, az ipari fejlődés hatása a környezetre általában, különösen az ipari létesítmények biztonságossága, a hulladékgazdálkodás, az érzékeny területek összevont kezelése, a tengervíz minősége, valamint a tengervíz szennyeződésének ellenőrzése és megakadályozása, végezetül a környezetvédelmi oktatás és tudatosság.

Az együttműködést a környezetgazdálkodás fejlett eszközeivel, környezetfigyelő módszerekkel és felügyelettel kell támogatni, beleértve a környezetvédelmi információs rendszerek (EIS) és környezeti hatásvizsgálat (EIA) alkalmazását.

51. cikk

Idegenforgalom

Az együttműködés elsődleges területei a következők:

— az idegenforgalmi beruházások támogatása,

— az idegenforgalmi ágazat ismeretének javítása és az idegenforgalmi politikai módszerek egységesebb megjelenésének biztosítása,

— az idegenforgalom évszakok szerinti kedvezőbb megoszlásának támogatása,

— a szomszédos országok régiói és városai közötti együttműködés támogatása,

— a kulturális örökség idegenforgalom szempontjából való jelentőségének hangsúlyozása,

— az idegenforgalom versenyképesebbé tétele az idegenforgalom kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődését biztosító nagyobb fokú profizmus támogatásával.

52. cikk

Vámügyi együttműködés

A vámügyi együttműködés célja a kereskedelmi rendelkezések betartásának és a tisztességes kereskedelemnek a biztosítása.

Ennek során az együttműködés következő típusai alakulhatnak ki:

— az információcsere és a képzési programok különböző formái,

— az áruk vámkezelésével kapcsolatos ellenőrzések és eljárások egyszerűsítése,

— egységes közigazgatási okmány, valamint a Közösség és a Palesztin Hatóság tranzitmegállapodásait összekapcsoló rendszer bevezetése, és

— a Közösség szakértői által nyújtott technikai segítség.

Az e megállapodásban előirányzott együttműködés más formáinak sérelme nélkül a felek közigazgatási hatóságai vámügyekben kölcsönös segítséget nyújtanak egymásnak.

53. cikk

Statisztikai együttműködés

Az e téren folytatott együttműködés fő célkitűzése a külkereskedelmi, a pénzügyi és a fizetési mérleggel, a népességgel, a migrációval, a szállítással és a kommunikációval, valamint általában minden olyan területtel kapcsolatos statisztikák összehasonlíthatóságának és használhatóságának a biztosítása, amelyek e megállapodás alá tartoznak, és amelyek statisztikák készítésére alkalmasak.

54. cikk

Gazdaságpolitikai együttműködés

Az együttműködés célja:

— információcsere a makrogazdasági helyzetről, valamint a kilátásokról és a fejlesztési stratégiákról,

— közös érdeklődésre számot tartó gazdasági kérdések közös elemzése, és

— a Ciszjordánia és a Gázai-övezet, valamint a Közösség közgazdászai és döntéshozói közötti együttműködés ösztönzése.

55. cikk

Regionális együttműködés

A különféle területeken folytatott gazdasági együttműködés megvalósításának részeként a felek műszaki támogatás révén szorgalmazzák a Palesztin Hatóság és a többi mediterrán partner közötti együttműködés kiépítésére irányuló intézkedéseket.

Ez az együttműködés a Közösség által a régió egészének fejlődéséhez nyújtott támogatás fontos elemét képezi.

Elsőbbséget élveznek az alábbi célokat szolgáló tevékenységek:

— a régión belüli kereskedelem támogatása,

— regionális együttműködés kialakítása a környezetvédelemben,

— a régió gazdasági fejlődéséhez szükséges kommunikációs infrastruktúra kiépítésének ösztönzése,

— a szomszéd országokkal kialakítandó ifjúsági együttműködés erősítése.

A felek emellett erősítik a régiófejlesztési és területrendezési együttműködésüket.

A fenti cél érdekében a következő intézkedések hozhatók:

— a regionális és helyi hatóságok közös fellépése a gazdaságfejlesztés terén, és

— az információ- és tapasztalatcserét szolgáló mechanizmusok kialakítása.







IV. CÍM

EGYÜTTMŰKÖDÉS AUDIOVIZUÁLIS ÉS KULTURÁLIS ÜGYEKBEN, VALAMINT AZ INFORMATIKA ÉS A KOMMUNIKÁCIÓ TERÜLETÉN

56. cikk

A felek kölcsönös érdekek alapján támogatják az audiovizuális ágazaton belüli együttműködést. A felek keresik annak lehetőségét, hogy a Palesztin Hatóság társulhasson a Közösség által az ebben az ágazatban indított kezdeményezéseikhez, amellyel lehetővé válik az együttműködés olyan területeken, mint a koprodukció, a képzés, a fejlesztés és a forgalmazás.

57. cikk

A felek támogatják a kulturális együttműködést. Az együttműködés különösen az alábbiakra vonatkozó közösségi tevékenységeket foglalhatja magában: fordítás, műalkotások és művészek cseréje, történelmi és kulturális műemlékek és helyszínek megőrzése és helyreállítása, a kulturális területen tevékenykedő személyek képzése, európai irányultságú kulturális rendezvények szervezése, egymás ismeretének erősítése és hozzájárulás a kiemelkedő kulturális rendezvényekről szóló információk terjesztéséhez.

58. cikk

A felek vállalják annak meghatározását, miként tudnák jelentősen javítani az oktatás és a szakmai képzés helyzetét. Ebből a célból különleges figyelemben részesítik a nőknek az oktatáshoz, ezen belül a műszaki képzéshez, a felsőoktatáshoz és a szakképzéshez való hozzáférését.

Az állami és magánszektorban működő vezető alkalmazottak szaktudása színvonalának fejlesztése érdekében a felek kialakítják együttműködésüket az oktatás és szakmai képzés terén, valamint az egyetemek és a cégek közötti együttműködést.

Aktív támogatást kell nyújtani az arra való felkészítéshez, hogy a fiatalok a demokratikus polgári társadalomban aktív polgárrá váljanak. Ezért támogatni és fejleszteni kell az ifjúsági együttműködést, ezen belül az fiatal dolgozók és a fiatal vezetők képzését, az ifjúsági cserét és az önkéntes szolgáltatási tevékenységeket.

Különös figyelmet kell fordítani azokra az akciókra és programokra, amelyek a Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai-övezet szakosított szervei (például a MED-CAMPUS) között létrehozandó tartós kapcsolatok kialakítását teszik lehetővé, így ösztönözni fogják a tapasztalatok és műszaki források egyesítését és cseréjét.

59. cikk

A felek támogatják az informatika és kommunikáció terén a közös érdeklődésre számot tartó tevékenységeket.

60. cikk

Az együttműködés különösen az alábbi módszerekkel valósul meg:

a) a felek közötti rendszeres párbeszéd;

b) rendszeres információ- és véleménycsere az együttműködés minden ágában, így többek között a tisztviselők és a szakértők találkozói;

c) tanácsadás, tapasztalatátadás és oktatás fiatal palesztin diplomások részére;

d) közös fellépések, például szemináriumok és workshopok szervezése;

e) műszaki, közigazgatási és jogszabály-alkotási segítségnyújtás;

f) az együttműködésről szóló információk terjesztése.







V. CÍM

PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

61. cikk

E megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a megfelelő eljárásokkal és szükséges pénzügyi forrásokkal összhangban egy pénzügyi együttműködési csomagot bocsátanak a Palesztin Hatóság rendelkezésére.

E megállapodás hatálybalépése után a két fél a fenti eljárásokról szóló megállapodását az arra legalkalmasabb okmányok használatával rögzíti.

A pénzügyi együttműködés az alábbiakra összpontosít:

— a szabadkereskedelmi terület fokozatos, különösen az ipar fejlesztése és szerkezetátalakítása útján megvalósuló bevezetésének Ciszjordánia és a Gázai-övezet szempontjából bekövetkező gazdasági hatásaira való reagálás,

— olyan kereskedelmi intézmények, amelyek a külföldi piacokkal való kereskedelmi kapcsolatokat támogatják,

— szociálpolitikai kapcsolódó intézkedések,

— a gazdasági és a szociális infrastruktúra fejlesztése,

— a magánbefektetések és a munkahelyteremtő tevékenységek támogatása a termelő ágazatokban,

— a gazdaság korszerűsítésére kidolgozott reformok támogatása,

— szolgáltatások,

— a város és a vidék fejlesztése,

— a környezet,

— olyan intézmények létrehozása és fejlesztése, amelyek a palesztin állami közigazgatás megfelelő működéséhez, valamint a demokrácia és az emberi jogok előmozdításáshoz szükségesek

62. cikk

Az összehangolt fellépés biztosítása érdekében olyan rendkívüli makrogazdasági és pénzügyi problémák esetében, amelyek e megállapodás végrehajtásából adódhatnak, a felek a III. címben előirányzott rendszeres gazdasági párbeszédet használják fel arra, hogy különös figyelmet fordítsanak a közöttük fennálló kereskedelmi és pénzügyi forgalom alakulásának folyamatos ellenőrzésére.







VI. CÍM

INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

63. cikk

(1) Az Európai Közösség és a Palesztin Hatóság közötti kereskedelmi és együttműködési vegyes bizottság (ebben a megállapodásban a „vegyes bizottság”) jön létre. Ennek a bizottságnak a feladatkörébe tartozik, hogy döntéseket hozzon az e megállapodásban előirányzott esetekben, valamint egyéb olyan esetekben, amelyek az e megállapodásban meghatározott célok eléréséhez szükségesek.

A meghozott döntések kötelező érvényűek a felekre nézve, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

(2) A vegyes bizottság bármely olyan állásfoglalást, ajánlást vagy véleményt is megfogalmazhat, amelyet a közös célok eléréséhez és a megállapodás zavartalan működéséhez szükségesnek ítél.

(3) A vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

64. cikk

(1) A vegyes bizottság a Közösség és a Palesztin Hatóság képviselőiből áll.

(2) A vegyes bizottság a Közösség és a Palesztin Hatóság közös megegyezésével működik.

65. cikk

(1) A vegyes bizottság elnöki tisztségét az eljárási szabályzattal összhangban a Közösség és a Palesztin Hatóság felváltva tölti be.

(2) A vegyes bizottság évente egyszer, és ha a körülmények ezt megkívánják, elnökének kezdeményezésére ül össze.

66. cikk

(1) A vegyes bizottság úgy határozhat, hogy további olyan bizottságokat hoz létre, amelyek segítséget tudnak nyújtani feladatai teljesítésében.

(2) A vegyes bizottság határozza meg az ilyen bizottságok összetételét, feladatait és működésének módját.

67. cikk

(1) Bármelyik fél a vegyes bizottság elé utalhat az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos minden vitát.

(2) A vegyes bizottság a vitát határozat útján rendezheti.

(3) Mindegyik fél köteles a (2) bekezdésben említett határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket megtenni.

(4) Ha a vita a (2) bekezdés szerint nem rendezhető, akkor az egyik fél értesítheti a másik felet választott bíró kijelöléséről; a másik félnek két hónapon belül egy második választott bírót kell kijelölnie.

A vegyes bizottság egy harmadik választott bírót jelöl ki.

A választott bírók döntéseiket többségi szavazással hozzák.

A vitában részt vevő minden fél köteles megtenni a választott bíró döntésének végrehajtásához szükséges lépéseket.

68. cikk

E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a feleket abban, hogy minden olyan intézkedést megtegyenek:

a) amelyet szükségesnek tartanak olyan információk felfedésének megakadályozására, amelyek lényeges biztonsági érdekeikkel ellentétesek;

b) amely a fegyverek, lőszerek, hadianyagok gyártására vagy azzal való kereskedelemre, illetve a honvédelmi célokhoz elengedhetetlen kutatásra, fejlesztésre vagy gyártásra vonatkozik, feltéve hogy az ilyen intézkedések nem érintik hátrányosan a nem kifejezetten katonai célra szánt termékekkel kapcsolatos verseny feltételeit;

c) amelyet a jog és a rend fenntartását érintő súlyos belső zavarok esetében, háború vagy háborús fenyegetést jelentő súlyos nemzetközi feszültség idején saját biztonsága szempontjából vagy az általa a béke és nemzetközi biztonság fenntartása céljából vállalat kötelezettségei teljesítéséhez fontosnak ítél meg.

69. cikk

Az e megállapodás által érintett területeken és az abban foglalt különleges rendelkezések sérelme nélkül:

— a Palesztin Hatóság által a Közösség tekintetében alkalmazott intézkedések nem vezetnek a tagállamok, állampolgáraik, illetve cégeik vagy vállalataik közötti hátrányos megkülönböztetéshez,

— a Közösség által a Palesztin Hatóság tekintetében alkalmazott intézkedések nem vezetnek a palesztin lakosság tagjai, a Ciszjordánia és a Gázai-övezet cégei vagy vállalati közötti hátrányos megkülönböztetéshez.

70. cikk

(1) A felek minden olyan általános vagy konkrét intézkedést megtesznek, amelyek az e megállapodásból származó kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek. Gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban foglalt célokat teljesítsék.

(2) Ha valamelyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem teljesítette a megállapodás szerinti valamely kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet. A különösen sürgős esetektől eltekintve ezeknek az intézkedéseknek a megtétele előtt a vegyes bizottsághoz eljuttat a helyzet alapos vizsgálatához szükséges minden fontos információt, hogy lehetővé tegye a felek számára elfogadható megoldás megtalálását.

Az intézkedések megválasztásánál azokat az intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a legkevésbé zavarják a megállapodás működését. Ezekről az intézkedésekről azonnal értesíteni kell a vegyes bizottságot, és a másik fél kérésére ezekről konzultációt kell folytatni a vegyes bizottság keretében.

71. cikk

Az 1–3. mellékletek és az 1–3. jegyzőkönyvek ennek a megállapodásnak szerves részét képezik.

A nyilatkozatok a záróokmányban jelennek meg, amely ennek a megállapodásnak szerves részét képezi.

72. cikk

E megállapodás értelmében a „felek” kifejezés a Palesztin Hatóság képviseletében a PFSZ-t, valamint a Közösséget jelenti, amelyek mindegyike megfelelő hatáskörével összhangban jár el.

73. cikk

Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet területén.

74. cikk

E megállapodást, amely két példányban angol, arab, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven készült, és amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe.

75. cikk

(1) Ezt a megállapodást a felek saját eljárásaik szerint hagyják jóvá.

Ez a megállapodás azon napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a felek értesítik egymást az első bekezdésben említett eljárások teljesítéséről.

(2) Legkésőbb 1999. május 4-én tárgyalások kezdődnek egy euro-mediterrán társulási megállapodás megkötéséről. A fenti megállapodás megkötéséig ez a megállapodás a felek által megállapodott esetleges módosítások lehetőségét fenntartva hatályban marad.

(3) Bármelyik fél felmondhatja ezt a megállapodást a másik félnek küldött értesítéssel. A megállapodás alkalmazása az ilyen értesítés időpontját követő hat hónap után megszűnik.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de febrero de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende februar nitten hundrede og syv og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten Februar neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the twenty-fourth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le vingt-quatre février mille neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro febbraio millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de vierentwintigste februari negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de Fevereiro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den tjugofjärde februari nittonhundranittiosju.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Mellékletek jegyzéke







1. melléklet: A 7. cikk (1) bekezdésében említett termékek 2. melléklet: A 7. cikk (2) bekezdésében említett termékek 3. melléklet: A 8. cikk (2) bekezdésében említett termékek

1. MELLÉKLET

A 7. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK







KN-kód Ármegnevezés 0403 Író, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl sűrítve is, cukrozva vagy más anyaggal édesítve, ízesítve, gyümölcs (pl. dió) vagy kakaó hozzáadásával is: 0403 10 51 –0403 10 99 Joghurt ízesítve, gyümölcs (pl. dió) vagy kakaó hozzáadásával is 0403 90 71 –0403 90 99 Más ízesítve, gyümölcs (pl. dió) vagy kakaó hozzáadásával is 0710 40 00 Csemegekukorica (nyersen gőzölve vagy vízben forrázva), fagyasztva 0711 90 30 Csemegekukorica ideiglenesen tartósítva (pl. kéndioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban ex 15 17 Margarin; állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy ezek frakciói étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével 1517 10 10 Margarin, a folyékony margarin kivételével, 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal 1517 90 10 Más, 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal ex 17 04 Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül; 10 tömegszázalékot meghaladó szaharóztartalmú, de a 1704 90 10 KN-kód alá tartozó más anyag hozzáadása nélküli édesgyökér-kivonat nélkül 1806 Csokoládé és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény ex 19 01 Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 50 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 10 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz, a 1901 90 91 KN-kód alá tartozó készítmények kivételével. ex 19 02 Tészta, a 1902 20 10 és 1902 20 30 KN-kód alá tartozó töltött tészták kivételéve; kuszkusz elkészítve is 1903 Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy és hasonló formában 1904 Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, előfőzve vagy másképp elkészítve 1905 Kenyér, cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék 2001 90 30 Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva 2001 90 40 Jamszgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal, ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva 2004 10 91 Burgonya liszt, dara vagy pelyhesített formában, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva 2004 90 10 Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva 2005 20 10 Burgonya liszt, dara vagy pelyhesített formában, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva 2005 80 00 Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva 2008 92 45 Pirítatlan gabonapehely alapú, müzli típusú készítmény 2008 99 85 Kukorica, a csemegekukorica (Zea mays var saccharata) kivételével, másképpen elkészítve vagy tartósítva, cukor vagy alkohol hozzáadása nélkül 2008 99 91 Jamszgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal, másképpen elkészítve vagy tartósítva, cukor vagy alkohol hozzáadása nélkül 2101 10 98 Kávén alapuló készítmények 2101 20 98 Teán vagy matéteán alapuló készítmények 2101 30 19 Pörkölt pótkávék, kivéve a pörkölt cikóriát 2101 30 99 Pörkölt pótkávéból – kivéve a pörkölt cikóriából – készült kivonatok, eszenciák és koncentrátumok 2102 10 31 –2102 10 39 Élesztő ex 21 03 Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény: — Majonéz 2105 Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is ex 21 06 Másutt nem említett élelmiszer-készítmény, a 2106 10 20 és 2106 90 92 KN-kódok alá tartozó élelmiszer-készítmények, valamint az ízesített és színezett cukorszirupok kivételével 22029091 22029095 22029099 Alkoholmentes italok – a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével – amely tartalmaz a 0401–0404 vtsz. alá tartozó terméket, illetve ezeknek a 0401–0404 vtsz. alá tartozó termékekből előállított zsiradékát 2905 43 00 Mannit 2905 44 Szorbit (D-glucit) ex 3505 10 Dextrin és más átalakított keményítő, a 3505 10 50 KN-kód alá tartozó észterezett és éterezett keményítők kivételével 3505 20 Keményítőt, dextrint vagy más átalakított keményítőt tartalmazó enyv 3809 10 Textil-, papír-, bőr- és hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő, színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok) 3823 60 Nem a 2905 44 KN-kód alá tartozó szorbit

2. MELLÉKLET

A 7. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK







KN-kód Árumegnevezés 1902 Tészta és kuszkusz A — durumbúzából B — egyéb 1905 10 Ropogós kenyér („knäckebrot”) 1905 20 90 Mézeskalács és hasonlók, nem kifejezetten cukorbetegek részére: A — a teljes liszttartalomhoz viszonyított legalább 15 tömegszázalék nem búza eredetű gabonaliszt-tartalommal B — egyéb ex 3000 A Gofri és ostya A1 — töltelék nélkül, bevonattal vagy anélkül A1a — a teljes liszttartalomhoz viszonyított legalább 15 tömegszázalék nem búza eredetű gabonaliszt-tartalommal A1b — egyéb A2 — egyéb A2a — legalább 1,5 % tejzsír-, illetve legalább 2,5 % tejfehérje-tartalommal A2b — egyéb 1905 40 10 Kétszersült cukor, méz, egyéb édesítőanyag, tojás, zsír, sajt, gyümölcs, kakaó vagy hasonló anyagok hozzáadásával: A — a teljes liszttartalomhoz viszonyított legalább 15 tömegszázalék nem búza eredetű gabonaliszt-tartalommal B — egyéb 1905 ex 3000) + 9019 ) B – Egyéb pékáruk cukor, méz, egyéb édesítőanyag, tojás, zsír, sajt, gyümölcs, kakaó vagy hasonló anyagok hozzáadásával: B1 — legalább 2,5 tömegszázalék tojás hozzáadásával B2 — szárított gyümölcs vagy dió hozzáadásával: B2a — legalább 1,5 % tejzsír, illetve legalább 2,5 % tejfehérje-tartalommal; lásd V. melléklet B2b — egyéb B3 — legfeljebb 10 tömegszázalék cukor hozzáadásával, tojás, szárított gyümölcs vagy dió hozzáadása nélkül

3. MELLÉKLET

A 8. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK







KN-kód Árumegnevezés 1704 90 39/05 Cukorkák és nyalókák 1806 32 00/2 Csokoládé 1905 90 90/7 Kekszek és ostyák 2005 20 90/6 Zsírban sült burgonyaszeletek és -falatkák 6208 51 00/2 Frottír fürdőköpenyek 6302 60 00 Törülközők

Jegyzőkönyvek jegyzéke







1. jegyzőkönyv A Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó mezőgazdasági és feldolgozott mezőgazdasági termékeknek, halaknak és halászati termékeknek az Európai Unióba történő behozatalára alkalmazandó ideiglenes szabályokról 2. jegyzőkönyv az Európai Unióból származó mezőgazdasági és feldolgozott mezőgazdasági termékeknek, halaknak és halászati termékeknek Ciszjordániába és a Gázai övezetbe történő behozatalára alkalmazandó szabályokról 3. jegyzőkönyv A „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről

▼M3

1. JEGYZŐKÖNYV

a Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó mezőgazdasági és feldolgozott mezőgazdasági termékeknek, halaknak és halászati termékeknek az Európai Unióba történő behozatalára alkalmazandó ideiglenes szabályokról







1. A mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek kereskedelmének további liberalizációjáról és ezen megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Palesztin Hatóság között levélváltás formájában létrejött, 2011-ben aláírt megállapodás C.1. a) pontjának rendelkezéseivel összhangban ideiglenesen megszűnnek a Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó, a Kombinált Nómenklatúrának és a Palesztin Hatóság vámtarifájának az 1–24. árucsoportjában felsorolt termékeknek, valamint az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) mezőgazdaságról szóló megállapodásának 1. melléklete (1) bekezdésének ii. pontjában felsorolt termékeknek az Európai Unióba történő behozatalára alkalmazandó vámok és az azokkal azonos hatású díjak (beleértve azok mezőgazdasági alkotóelemét is), kivéve a 1702 11 00 KN-kódú vegytiszta tejcukorra, valamint az ex 1702 30 50 és az ex 1702 30 90 KN-kódú szőlőcukorból száraz állapotban legalább 99 tömegszázalékot tartalmazó szőlőcukorra és szőlőcukorszirupra vonatkozó, az 1. fejezet hatálya alá tartozó vámokat és azokkal azonos hatású díjakat.

2. Az e jegyzőkönyv 1. pontjában meghatározott feltételektől eltérve azon termékek esetében, amelyekre az 1234/2007/EK tanácsi rendelet ( 1 ) 140a. cikkével összhangban belépési ár alkalmazandó, és amelyek esetében a közös vámtarifa értékvám és egy külön vámtétel alkalmazását írja elő, az eltörlés csak az értékvámra vonatkozik.

▼M1

AZ 1. JEGYZŐKÖNYV MELLÉKLETE







KN-kód (1) Leírás (2) Az MFN vám csökkentése (%) (3) Vámkontingens (t, egyéb jelzés hiányában) Az MFN vám csökkentése a meglévő vagy lehetséges vámkontingens mellett (%) (3) Referenciamennyiség (t, egyéb jelzés hiányában) Különös rendelkezések a b c d e 0409 00 00 Természetes méz 100 500 0 4. pont – évente 250 tonnás növelés ex 0603 10 Vágott virág és virágbimbó, friss 100 2 000 0 4. pont – évente 250 tonnás növelés 0702 00 00 Paradicsom, friss vagy hűtött december 1-jétől március 31-ig 100 60 2 000 ex 0703 10 Hagyma, friss vagy hűtött, február 15-től május 15-ig 100 60 0709 30 00 Padlizsán (tojásnövény), friss vagy hűtött, január 15-től április 30-ig 100 60 3 000 ex 0709 60 Paprika (Capsicum) vagy szegfűbors (Pimenta) termései, friss vagy hűtött: 0709 60 10 Édes paprika 100 40 1 000 0709 60 99 Egyéb 100 80 0709 90 70 Cukkini friss vagy hűtött, december 1-jétől február végéig 100 60 300 ex 0709 90 90 Bajuszos hagyma (Muscari comosum faj) friss vagy hűtött, február 15-től május 15-ig 100 60 0710 80 59 Paprika (Capsicum) vagy szegfűbors (Pimenta) termései az édes paprika kivételével, főzetlen vagy párolással, illetve vízben forralással főzött, fagyasztott 100 80 0711 90 10 Paprika (Capsicum) vagy szegfűbors (Pimenta) termései az édes paprika kivételével, ideiglenesen tartósított, de ebben az állapotban azonnali fogyasztásra nem alkalmas 100 80 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Gomba, falfülgomba (Auricularia spp.), rezgőgomba (Tremella spp.) és szarvasgomba, szárított 100 500 0 ex 0805 10 Narancs, friss 100 60 25 000 ex 0805 20 Mandarin (és hasonló citrusfélék), friss 100 60 500 0805 40 00 Grépfrút 100 80 ex 0805 50 10 Citrom (Citrus limon, Citrus limonum), friss 100 40 800 0806 10 10 Friss asztali szőlő február 1-jétől július 14-ig 100 1 000 0 4. pont – évente 250 tonnás növelés 0807 19 00 Dinnye (kivéve görögdinnye), friss, november 1-jétől március 31-ig 100 50 10 000 0810 10 00 Friss eper, november 1-jétől március 31-ig 100 2 000 0 4. pont – évente 250 tonnás növelés 0812 90 20 Narancs, ideiglenesen tartósított, de ebben az állapotban azonnali fogyasztásra nem alkalmas 100 80 0904 20 30 Paprika (Capsicum) vagy szegfűbors (Pimenta) termései az édes paprika kivételével, szárított, se nem tört, se nem őrölt 100 80 1509 10 Szűz olívaolaj 100 2 000 0 4. pont – évente 250 tonnás növelés 2001 90 20 Paprika (Capsicum) termése az édes paprika és a bors kivételével, ecetben vagy ecetsavban elkészítve vagy tartósítva 100 80 2005 90 10 Paprika (Capsicum) termése az édes paprika és a bors kivételével, másképpen, mint ecetben vagy ecetsavban elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztott 100 80 ( 1 ) Az 1789/2003/EK rendeletnek (HL L 281., 2003.10.30., 1. o.) megfelelő KN-kódok. ( 2 ) A kombinált nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályokra való tekintet nélkül a termékek leírása csak akkor tekinthető jelzésértékűnek, mivel a preferenciális rendszert e melléklet céljaira határozták meg, ha az fedi a KN-kódokat. Ha a korábbi KN-kódok jelezve vannak, a preferenciális rendszert mind a KN-kódok, mind pedig a megfelelő leírások alkalmazásával kell meghatározni. ( 3 ) A vámcsökkentés csak az ad valorem vámokra alkalmazandó. Ugyanakkor az 1509 10 kód alatti termék esetében a vámcsökkentés a specifikus vámra alkalmazandó.

▼M3

2. JEGYZŐKÖNYV

az Európai Unióból származó mezőgazdasági és feldolgozott mezőgazdasági termékeknek, halaknak és halászati termékeknek Ciszjordániába és a Gázai övezetbe történő behozatalára alkalmazandó szabályokról







1. A mellékletekben felsorolt, az Európai Unióból származó termékek Ciszjordániába és a Gázai övezetbe történő behozatalát az alábbi, valamint a mellékletekben foglalt feltételekkel összhangban engedélyezik.

2. A behozatali vámokat eltörlik vagy az a) oszlopban jelzett szintre csökkentik, a b) oszlopban meghatározott éves vámkontingens keretén belül és a c) oszlopban jelzett különös rendelkezéseknek megfelelően.

3. A vámkontingenseket meghaladóan behozott mennyiségekre a harmadik országokra vonatkozó közös vámot kell alkalmazni, a c) oszlopban jelzett különös rendelkezéseknek megfelelően.

4. Az alkalmazás első évére vonatkozóan a vámkontingensek által érintett mennyiségek és a referenciamennyiségek az alapmennyiségek részeiként kerülnek kiszámításra, figyelembe véve az e jegyzőkönyv hatálybalépéséig eltelt időt.

A 2. JEGYZŐKÖNYV 1. MELLÉKLETE







KN-kód Árumegnevezés Vám (%) Vámkontingens (tonna, ha másképpen nincs jelölve) Különös rendelkezések a) b) c) 0102 90 71 Vágásra szánt, 300 kg-ot meghaladó tömegű, élő szarvasmarhafélék, üszők és tehenek kivételével 0 300 0202 30 90 Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva, csont nélkül, az elülső negyedek, „kompenzált” negyedek, lapocka és szegy kivételével 0 200 0206 22 00 Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas mája fagyasztva 0 100 0406 Sajt és túró 0 200 0407 00 19 Baromfitojás keltetésre, a pulyka- vagy libatojások kivételével 0 120 000 darab 1101 00 15 Liszt közönséges búzából és tönkölyből 0 13 000 2309 90 99 Állatok etetésére szolgáló más készítmények 2 100

A 2. JEGYZŐKÖNYV 2. MELLÉKLETE







AZ EURO-MEDITERRÁN IDEIGLENES TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS 7. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK KN-kód Árumegnevezés 1902 Tészta és kuszkusz (búzadarakása) A. — durumbúzából B. — más 1905 10 Ropogós kenyér 1905 20 90 Mézeskalács és hasonló, nem kifejezetten cukorbetegeknek: A. — amelyben a búzától eltérő gabonaféléből készült lisztnek a felhasznált liszt teljes tömegéhez viszonyított aránya meghaladja a15 tömegszázalékot B. — más ex 1905 32 A Gofri és ostya A1. — töltelék nélkül, bevonattal vagy anélkül Al. a) — amelyben a búzától eltérő gabonaféléből készült lisztnek a felhasznált liszt teljes tömegéhez viszonyított aránya meghaladja a15 tömegszázalékot A1. b) — más A2. — más A2. a) — legalább 1,5 % tejzsír-, illetve legalább 2,5 % tejfehérje-tartalommal A2. b) — más 1905 40 10 Kétszersült, cukor, méz vagy más édesítőanyag, tojás, zsír, sajt, gyümölcs, kakaó vagy hasonlók hozzáadásával: A. — amelyben a búzától eltérő gabonaféléből készült lisztnek a felhasznált liszt teljes tömegéhez viszonyított aránya meghaladja a15 tömegszázalékot B. — más 1905 ex 31) B + ex 90) Más pékáru, cukor, méz vagy más édesítőanyag, tojás, zsír, sajt, gyümölcs, kakaó vagy hasonlók hozzáadásával: B1. — legalább 2,5 tömegszázalék hozzáadott tojástartalommal B2. — szárított gyümölcs- vagy diófélék hozzáadásával: B2. a) — legalább 1,5 % tejzsír- és legalább 2,5 % tejfehérje-tartalommal; lásd az V. mellékletet B2.b) — más ВЗ. — kevesebb mint 10 tömegszázalék hozzáadottcukor-tartalommal és tojás, szárított gyümölcs- és diófélék hozzáadása nélkül

▼M6

3. JEGYZŐKÖNYV

A „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSÁRÓL ÉS AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDSZEREIRŐL







1. cikk

Az alkalmazandó származási szabályok

1. A megállapodás végrehajtása céljából a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény ( 2 ) (a továbbiakban: az egyezmény) legutóbb módosított és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett változatának I. függeléke, valamint II. függelékének vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

2. Az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben szereplő „releváns megállapodás” kifejezésre való hivatkozásokat a megállapodásra való hivatkozásként kell értelmezni.

2. cikk

Alkalmazandó alternatív származási szabályok

1. E jegyzőkönyv 1. cikke ellenére, az e jegyzőkönyv A. függelékében meghatározott alkalmazandó alternatív származási szabályok (a továbbiakban: átmeneti szabályok) szerint preferenciális származásúnak minősített termékek a megállapodás végrehajtása céljából egyúttal az Európai Unióból vagy Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó termékeknek tekintendők.

2. Az átmeneti szabályokat addig kell alkalmazni, amíg az egyezménynek az átmeneti szabályok alapjául szolgáló módosítása hatályba nem lép.

3. cikk

A viták rendezése

1. Amennyiben az egyezmény I. függelékének 32. cikkében vagy az e jegyzőkönyv A. függelékének 34. cikkében meghatározott ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ezen ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a vegyes bizottság elé kell terjeszteni.

2. Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.

4. cikk

A jegyzőkönyv módosításai

A vegyes bizottság határozhat e jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról.

5. cikk

Az egyezmény felmondása

1. Amennyiben akár az Európai Unió, akár Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) írásban értesíti az egyezmény letéteményesét arról, hogy az egyezmény 9. cikke értelmében fel kívánja mondani az egyezményt, az Európai Unió és Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) a megállapodás végrehajtása érdekében azonnal tárgyalásokat kezd a származási szabályokról.

2. Az e tárgyalások eredményeképpen megállapított új származási szabályok hatálybalépéséig a megállapodás tekintetében továbbra is az egyezmény I. függelékében és – adott esetben – II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt, a felmondás időpontjában hatályos származási szabályok alkalmazandók. Mindazonáltal az egyezmény I. függelékében és adott esetben II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt származási szabályok a felmondás időpontjától kezdve kizárólag az Európai Unió és Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kétoldalú kumulációt lehetővé tevő rendelkezésekként értelmezendők.

A. FÜGGELÉK

ALKALMAZANDÓ ALTERNATÍV SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK

A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény szerződő felei által az egyezmény módosításának megkötéséig és hatálybalépéséig nem kötelező jelleggel alkalmazható szabályok

(a továbbiakban: a szabályok vagy az átmeneti szabályok)

A „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA ÉS AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDSZEREI

TARTALOMJEGYZÉK CÉLKITŰZÉSEK I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Fogalommeghatározások II. CÍM A „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA 2. cikk Általános követelmények 3. cikk Teljes egészében létrejött termékek 4. cikk Kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás 5. cikk Tűréshatárokra vonatkozó szabályok 6. cikk Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás 7. cikk Származási kumuláció 8. cikk A származási kumuláció alkalmazási feltételei 9. cikk Minősítési egység 10. cikk Készletek 11. cikk Semleges elemek 12. cikk Könyvelés szerinti elkülönítés III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK 13. cikk A territorialitás elve 14. cikk A változtatás tilalma 15. cikk Kiállítások IV. CÍM VÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY VÁMMENTESSÉG 16. cikk Vámvisszatérítés vagy vámmentesség V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS 17. cikk Általános követelmények 18. cikk A származási nyilatkozat kiállításának feltételei 19. cikk Elfogadott exportőr 20. cikk Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiadására vonatkozó eljárás 21. cikk Visszamenőleges hatállyal kiadott EUR.1 szállítási bizonyítvány 22. cikk EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának kiadása 23. cikk A származási igazolás érvényessége 24. cikk Vámszabad területek 25. cikk A behozatalra vonatkozó követelmények 26. cikk Részletekben történő behozatal 27. cikk A származási igazolás alóli mentesség 28. cikk Eltérések és formai hibák 29. cikk Beszállítói nyilatkozatok 30. cikk Euróban kifejezett összegek VI. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉSI ELVEK ÉS IGAZOLÓ DOKUMENTUMOK 31. cikk Igazoló dokumentumok, a származási igazolások és az igazoló okmányok megőrzése 32. cikk A viták rendezése VII. CÍM IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 33. cikk Értesítés és együttműködés 34. cikk A származási igazolások ellenőrzése 35. cikk A beszállítói nyilatkozatok ellenőrzése 36. cikk Szankciók VIII. CÍM AZ A. FÜGGELÉK ALKALMAZÁSA 37. cikk Európai Gazdasági Térség 38. cikk Liechtenstein 39. cikk San Marino Köztársaság 40. cikk Andorrai Hercegség 41. cikk Ceuta és Melilla A mellékletek jegyzéke I. MELLÉKLET: Bevezető megjegyzések a II. melléklet szerinti listához II. MELLÉKLET: A létrejött termék származó státusának megszerzése érdekében a nem származó anyagokon végzendő megmunkálások vagy feldolgozások listája III. MELLÉKLET: A származási nyilatkozat szövege IV. MELLÉKLET: Az EUR.1 szállítási bizonyítvány és az EUR.1 szállítási bizonyítvány iránti kérelem mintája V. MELLÉKLET: A Ceutából és Melillából származó termékekre vonatkozó különleges feltételek VI. MELLÉKLET: Beszállítói nyilatkozat VII. MELLÉKLET: Hosszú távú beszállítói nyilatkozat

CÉLKITŰZÉSEK

Ezek a szabályok nem kötelezőek. Ezen szabályok célja, hogy ideiglenes jelleggel, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (a továbbiakban: PEM-egyezmény vagy egyezmény) módosításának megkötéséig és hatálybalépéséig alkalmazzák őket. Ezek a szabályok bilaterálisan, azon szerződő felek közötti kereskedelemre lesznek alkalmazandók, amelyek a szabályok alkalmazása mellett döntenek, és azokra hivatkoznak a bilaterális preferenciális kereskedelmi megállapodásaikban, vagy belefoglalják azokat az említett megállapodásokba. Ezen szabályok célja az, hogy az egyezmény szabályai helyett – amely szabályok az egyezményben foglaltak szerint nem sértik a szerződő felek között létrejött vonatkozó megállapodásokban és egyéb kapcsolódó bilaterális megállapodásokban meghatározott elveket –alkalmazzák őket. Ennek megfelelően ezek a szabályok nem lesznek kötelezőek, hanem önkéntes alapon alkalmazhatják őket. Azon gazdasági szereplők alkalmazhatják őket, amelyek az egyezmény helyett e szabályok alapján kívánnak kedvezményeket biztosítani.

Ezen szabályoknak nem célja, hogy módosítsák az egyezményt. Az egyezmény az egyezmény szerződő felei között továbbra is teljes mértékben alkalmazandó marad. Ezek a szabályok nem változtatják meg a szerződő feleknek az egyezmény alapján fennálló jogait és kötelezettségeit.

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E szabályok alkalmazásában:

(a) „a szabályokat alkalmazó szerződő fél”: a PEM-egyezmény szerződő fele, amely e szabályokat belefoglalja a PEM-egyezményben részes, másik szerződő féllel kötött bilaterális preferenciális kereskedelmi megállapodásaiba; e fogalommeghatározás magában foglalja a megállapodásban részes feleket is;

(b) „árucsoport”, „vámtarifaszám”, „alszám”: a Vámegyüttműködési Tanács 2004. június 26-án kelt ajánlásában foglaltak szerinti módosításokkal együtt a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszert (a továbbiakban: a Harmonizált Rendszer) alkotó nómenklatúrán belül meghatározott árucsoport, vámtarifaszám, alszám (négy- vagy hatszámjegyű kódok);

(c) „besorolt”: egy áru a Harmonizált Rendszer egy adott vámtarifaszáma vagy alszáma alá tartozik;

(d) „szállítmány”: olyan termékek, amelyeket: (i) egy adott exportőr egy adott címzettnek egyidejűleg szállít; vagy (ii) az exportőrtől a címzettig való szállításuk során egyetlen fuvarokmány, ilyen okmány hiányában egyetlen számla kísér;

(e) „a részes fél vagy a szabályokat alkalmazó szerződő fél vámhatóságai”: az Európai Unió esetében az európai uniós tagállamok bármely vámhatósága;

(f) „vámérték”: az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtására vonatkozó 1994. évi megállapodás (a vámérték-megállapításáról szóló WTO-egyezmény) szerint megállapított érték;

(g) „gyártelepi ár”: a gyárból való elszállításkor a termékért a részes fél területén letelepedett azon gyártónak fizetett ár, amelynek vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást végezték, azzal a feltétellel, hogy az árnak magában kell foglalnia az összes felhasznált anyag értékét és a gyártással összefüggésben felmerülő összes költséget, de nem foglalhatja magában az előállított termék kivitele esetén visszafizetett vagy visszaigényelhető belső adókat. Abban az esetben, ha az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást egy bizonyos gyártó alvállalkozásban végezte, a „gyártó” kifejezés az alvállalkozót igénybe vevő vállalkozást jelenti. Ha a ténylegesen kifizetett árban nem jelenik meg a termék gyártásával összefüggésben a részes félnél ténylegesen felmerült valamennyi költség, akkor a gyártelepi ár az összes ilyen költség összegét jelenti, levonva belőle a létrejött termék kivitele esetén visszatérítendő vagy visszatéríthető mindennemű belső adót;

(h) „felcserélhető anyagok” vagy „felcserélhető termékek”: olyan anyagok vagy termékek, amelyek azonos jellegűek és kereskedelmi minőségűek, azonos műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és egymástól nem különböztethetők meg;

(i) „áru”: anyag és termék egyaránt;

(j) „előállítás”: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést is;

(k) „anyag”: a termék előállítása során felhasznált bármilyen összetevő, nyersanyag, alkatrész vagy alkotórész stb.;

(l) „a nem származó anyagok megengedett legnagyobb részaránya”: a nem származó anyagok mennyiségének azon megengedett legnagyobb részaránya, amely mellett az előállítás a termék származó státusa megalapozása szempontjából még kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak minősül. Bizonyos esetekben a termék gyártelepi árának százalékában, más esetekben az árucsoportok egy meghatározott csoportjába vagy egy meghatározott árucsoportba, vámtarifaszám alá vagy alszám alá tartozó felhasznált anyagok nettó tömegének százalékában van kifejezve;

(m) „termék”: az előállított termék, akkor is, ha egy másik előállítási műveletben történő későbbi felhasználásra szánják;

(n) „terület”: egy részes fél szárazföldi területe, belvizei és felségvizei;

(o) „hozzáadott érték”: a terméknek a szabályokat alkalmazó más szerződő fél területéről származó valamennyi beépített anyag vámértékével csökkentett gyártelepi ára, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, illetve amennyiben a vámérték nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az exportáló részes fél területén fizetett első megállapítható ár;

(p) „anyagok értéke”: a felhasznált nem származó anyagok behozatalkor érvényes vámértéke, vagy ha ez nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az exportáló részes fél területén fizetett első megállapítható ár. E pontot a felhasznált származó anyagok értékének megállapítására értelemszerűen kell alkalmazni.

II. CÍM

A „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk

Általános követelmények

A megállapodás végrehajtása céljából a következő termékek tekintendők valamely részes fél területéről származó termékeknek egy másik részes fél területére történő kivitel esetén:

(a) a 3. cikk értelmében a teljes egészében valamely részes fél területén létrejött termékek;

(b) a valamely részes fél területén létrejött és olyan anyagokat tartalmazó termékek, amelyek nem teljes egészében ott jöttek létre, feltéve, hogy a szóban forgó anyagokat a 4. cikk értelmében az adott részes fél területén kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonták.

3. cikk

Teljes egészében létrejött termékek

1. A következő termékek tekintendők teljes egészében valamely részes fél területén létrejöttnek egy másik részes fél területére történő kivitel esetén: (a) az adott részes fél területén a földből vagy a tengerfenékről kinyert ásványi termékek és természetes víz; (b) az adott részes fél területén termesztett vagy betakarított növények – beleértve a vízi növényeket – és növényi eredetű termékek; (c) az adott részes fél területén született és nevelt élő állatok; (d) az adott részes fél területén nevelt élő állatokból származó termékek; (e) az adott részes fél területén született és nevelt, majd levágott állatokból származó termékek; (f) az adott részes fél területén folytatott vadászatból vagy halászatból származó termékek; (g) akvakultúra-termékek, amennyiben a halak, rákfélék, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatok tojásból, lárvából, zsenge vagy előnevelt ivadékból ott születtek vagy ott nevelték őket; (h) az adott részes fél hajóival bármely parti tengeren kívüli tengerszakaszból származó tengeri halászati termékek és a tengerből nyert más termékek; (i) az adott részes fél feldolgozóhajóin kizárólag a h) pontban említett termékekből előállított termékek; (j) a kizárólag nyersanyagok visszanyerésére alkalmas, az adott részes fél területén összegyűjtött használt cikkek; (k) az adott részes fél területén folytatott előállítási műveletekből származó hulladék és maradék; (l) az adott részes fél felségvizein kívül fekvő olyan tengerfenék felszínéről vagy talajából kinyert termékek, amelynek kiaknázására az adott részes fél kizárólagos joggal rendelkezik; (m) a kizárólag az a)–l) pontban meghatározott termékből az adott részes fél területén előállított áru.

2. Az (1) bekezdés h) és i) pontjában szereplő „hajói” és „feldolgozóhajói” kifejezés kizárólag azon hajókra és feldolgozóhajókra vonatkozik, melyek minden alábbi követelménynek megfelelnek: (a) nyilvántartásba vannak véve az exportáló vagy az importáló részes félnél; (b) az exportáló vagy importáló részes fél lobogója alatt közlekednek; (c) teljesítik a következő feltételek valamelyikét: (i) legalább 50 %-ban az exportáló vagy importáló részes fél állampolgárai tulajdonában vannak; vagy (ii) olyan társaságok tulajdonában állnak, amelyek: — székhelye és tevékenysége gyakorlásának elsődleges helye az exportáló vagy importáló részes fél területén van; valamint — legalább 50 %-ban az exportáló vagy importáló részes fél, annak állami szervei vagy állampolgárai tulajdonában vannak.

3. A (2) bekezdés alkalmazásában, amennyiben az exportáló vagy importáló részes fél az Európai Unió, akkor az exportáló vagy importáló részes fél az Európai Unió tagállamait jelenti.

4. A (2) bekezdés alkalmazásában az EFTA-államokat egy, a szabályokat alkalmazó szerződő félnek kell tekinteni.

4. cikk

Kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás

1. E cikk (3) bekezdése és a 6. cikk sérelme nélkül, a nem teljes egészében valamely részes fél területén létrejött termékek akkor tekintendők kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak, ha a II. melléklet listájában az érintett árukra vonatkozóan meghatározott feltételek teljesülnek.

2. Ha egy olyan terméket, amely az (1) bekezdésnek megfelelően valamely részes félnél megszerezte a származó státust, egy másik termék előállítása során alapanyagként használnak fel, akkor nem kell figyelembe venni a termék előállítása során esetlegesen felhasznált nem származó anyagokat.

3. Az (1) bekezdésben előírt követelmények teljesülését termékenként kell vizsgálni.

Ha azonban a vonatkozó szabály a nem származó anyagok megengedett legnagyobb részarányának való megfelelésen alapul, a részes felek vámhatóságai engedélyezhetik az exportőröknek, hogy a költségek és a devizaárfolyamok ingadozásainak figyelembevétele érdekében a (4) bekezdésnek megfelelően kiszámítsák a termék gyártelepi árának és a nem származó anyagok értékének az átlagát.

4. Amennyiben a (3) bekezdés második albekezdése alkalmazandó, a termék átlagos gyártelepi árát és a felhasznált nem származó termékek átlagos értékét kell kiszámítani, előbbit az előző adóévben az adott termék összes értékesítése után felszámított gyártelepi ár összegéből, utóbbit az előző adóévben az adott termék előállítása során felhasznált összes nem származó anyag értékének összegéből, adóévként az exportáló részes fél által meghatározott adóévet figyelembe véve, illetve ha a teljes adóévre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, akkor rövidebb, legalább három hónap hosszúságú időtartamot figyelembe véve.

5. Ha egy exportőr az átlagolásos eljárás alkalmazását választotta, akkor a referenciaként figyelembe vett adóévet, illetve a referenciaként figyelembe vett, az adóévnél rövidebb időszakot követő év során következetesen azt kell alkalmaznia. Az exportőr az átlagolásos eljárás alkalmazásával felhagyhat ugyanakkor abban az esetben, ha egy adott adóév vagy annál rövidebb, legalább három hónap hosszúságú reprezentatív időtartam alatt azt tapasztalja, hogy a költségeknek vagy a devizaárfolyamoknak az eljárás alkalmazását megalapozó ingadozásai megszűntek.

6. A nem származó anyagok megengedett legnagyobb részarányára vonatkozó kritérium teljesülésének vizsgálata során gyártelepi árként és a nem származó anyagok értékeként a (4) bekezdésben említett átlagos értékeket kell figyelembe venni.

5. cikk

Tűréshatárokra vonatkozó szabályok

1. A 4. cikktől eltérve, és figyelemmel az e cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételekre, a II. melléklet szerinti listában meghatározott feltételek értelmében egy adott termék előállításában nem felhasználható nem származó anyagok az adott termék előállításában mégis felhasználhatók, ha a termékben a becsült teljes nettó tömegük vagy összértékük nem haladja meg: (a) a 2. és a 4–24. árucsoportba tartozó termékek esetében – a 16. árucsoportba tartozó feldolgozott halászati termékek kivételével – a termék nettó tömegének 15 %-át; (b) az a) pontban említettektől eltérő termékek esetében a termék gyártelepi árának 15 %-át.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó a Harmonizált Rendszer szerinti 50–63. árucsoport alá tartozó termékek esetében, amelyek tekintetében az I. melléklet 6. és 7. megjegyzésében említett tűréshatárokat kell alkalmazni.

2. E cikk (1) bekezdésének alkalmazása következtében a nem származó anyagok részaránya nem lépheti túl a II. melléklet szerinti listában megállapított szabályok által megengedett legnagyobb értékeket.

3. E cikk (1) és (2) bekezdése nem alkalmazható a 3. cikk értelmében teljes egészében egy adott részes fél területén létrejött termékekre. A 6. cikk és a 9. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül azonban az említett rendelkezésekben előírt tűréshatárokat kell alkalmazni azokra a termékekre, amelyek esetében a II. melléklet listájában megállapított szabály előírja, hogy a termék előállítása során felhasznált anyagoknak teljes egészükben létrejöttnek kell lenniük.

6. cikk

Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás

1. E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a származó státus megszerzéséhez nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni a következő műveleteket, függetlenül attól, hogy teljesülnek-e a 4. cikkben foglalt követelmények: (a) a szállítás és tárolás során a termékek jó állapotának megőrzését biztosító műveletek; (b) csomagok megosztása és összeállítása; (c) mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása; (d) textíliák vasalása vagy simítása; (e) egyszerű festési és fényezési műveletek; (f) a rizs hántolása, részleges és teljes őrlése; a gabonafélék és a rizs fényezése, glazúrozása; (g) a cukor színezésére, ízesítésére vagy formázására szolgáló műveletek; kristálycukor részleges vagy teljes őrlése; (h) gyümölcs-, dió- és zöldségfélék hámozása, kimagozása, feltörése és kifejtése; (i) élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás; (j) szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás (ideértve a készlet összeállítását is); (k) palackba, konzervdobozba, flakonba, zsákba, ládába, dobozba való egyszerű behelyezés, kartonra vagy táblára való rögzítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet; (l) jelzés, címke, logó és egyéb hasonló megkülönböztető jel termékekre vagy azok csomagolására való felhelyezése vagy nyomtatása; (m) különböző vagy azonos fajtájú termékek egyszerű vegyítése; (n) cukor vegyítése bármely anyaggal; (o) a termékekhez való egyszerű vízhozzáadás, a termékek egyszerű hígítása, víztelenítése, denaturálása; (p) árucikk alkatrészeinek egyszerű összeszerelése teljes árucikk létrehozása érdekében, vagy termék részekre szerelése; (q) állatok levágása; (r) az a)–q) pontban meghatározott két vagy több művelet kombinációja.

2. Annak eldöntése során, hogy az adott terméken végrehajtott megmunkálás vagy feldolgozás az (1) bekezdés értelmében nem kielégítőnek minősül-e, a terméken az exportáló részes fél területén végrehajtott valamennyi műveletet figyelembe kell venni.

7. cikk

Származási kumuláció

1. A 2. cikk sérelme nélkül, a más részes fél területére exportált termékek az exportáló részes fél területéről származónak tekintendők, ha azok az exportáló részes fél területén jöttek létre és az exportáló részes féltől eltérő, a szabályokat alkalmazó szerződő felektől származó anyagokat tartalmaznak, feltéve, hogy az exportáló részes fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 6. cikkben említett műveleteket. Az említett anyagok esetében nem szükséges, hogy azok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül.

2. Amennyiben az exportáló részes fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem haladja meg a 6. cikkben említett műveleteket, a szabályokat alkalmazó bármely más szerződő fél területéről származó anyagok felhasználásával előállított terméket csak akkor kell az exportáló részes fél területéről származónak tekinteni, ha az ott hozzáadott érték meghaladja a szabályokat alkalmazó bármely más szerződő fél területéről származó felhasznált anyagok értékét. Eltérő esetben a kérdéses terméket a szabályokat alkalmazó azon szerződő fél területéről származónak kell tekinteni, amelynek területéről az exportáló részes fél területén történő gyártás során felhasznált legnagyobb értékű származó anyag származik.

3. A 2. cikk sérelme nélkül és az 50–63. árucsoportba tartozó termékek kivételével, az exportáló részes féltől eltérő, a szabályokat alkalmazó szerződő fél által végzett megmunkálás vagy feldolgozás az exportáló részes félnél elvégzettnek minősül, ha a létrejött termékeket ezen exportáló részes fél területén a későbbiekben megmunkálják vagy feldolgozzák.

4. A 2. cikk sérelme nélkül, az 50–63. árucsoportba tartozó termékek esetében és kizárólag a részes felek közötti kétoldalú kereskedelem céljából az importáló részes fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás az exportáló részes fél területén elvégzettnek minősül, ha a termékeket ezen exportáló részes fél területén a későbbiekben megmunkálják vagy feldolgozzák.

E bekezdés alkalmazásában az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatának résztvevőit és a Moldovai Köztársaságot egyetlen, a szabályokat alkalmazó szerződő félnek kell tekinteni.

5. A részes felek dönthetnek úgy, hogy egyoldalúan kiterjesztik e cikk (3) bekezdésének alkalmazását az 50–63. árucsoportba tartozó termékek behozatalára. A kiterjesztés mellett döntő részes fél a 8.