02019A1114(01) — HU — 19.04.2022 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:









▼B

SZABADKERESKEDELMI MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A SZINGAPÚRI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT







Az Európai Unió, a továbbiakban: az Unió, és a Szingapúri Köztársaság, a továbbiakban: Szingapúr, a továbbiakban együttesen: a Felek, illetve egyenként: a Fél ELISMERVE tartós és erős partnerségüket, amely a partnerségi és együttműködési megállapodásban megfogalmazott közös elveken és értékeken, valamint fontos gazdasági, kereskedelmi és beruházási kapcsolatukon alapul; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább erősítsék kapcsolatukat, amely része átfogó kapcsolataiknak és azzal összhangban áll, és meggyőződve arról, hogy ez a megállapodás új környezetet biztosít majd a Felek közötti kereskedelem és befektetés fejlesztéséhez; ELISMERVE, hogy e megállapodás kiegészíti és előmozdítja majd a regionális gazdasági integráció érdekében tett erőfeszítéseket; AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a fenntartható fejlődés célkitűzésével összhangban – annak gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi dimenziójában – erősítsék a gazdasági, kereskedelmi és a befektetések terén létesült kapcsolataikat és oly módon mozdítsák elő a kereskedelmet és a befektetéseket, hogy figyelembe veszik a környezetvédelem és a munkaügyi védelem magas szintjét, valamint a kapcsolódó nemzetközileg elismert normákat és azon megállapodásokat, amelyeknek részes Felei. AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a kereskedelem és a befektetések liberalizálásának ösztönzése iránti kötelezettségvállalásaik ismételt megerősítése révén növeljék az életszínvonalat, előmozdítsák a gazdasági növekedést és a stabilitást, új foglalkoztatási lehetőségeket teremtsenek, és fokozzák az általános jólétet; MEGGYŐZŐDVE arról, hogy ez a megállapodás áruk és szolgáltatások szélesebb körű és biztos piacát hozza majd létre, és így elősegíti a Felek vállalatai versenyképességének növekedését a világpiacokon; ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE az egyes Feleknek a legitim szakpolitikai célkitűzések, köztük a társadalmi, környezetvédelmi, biztonsági, közegészségügyi és -biztonsági, valamint a kulturális sokszínűség ösztönzésére és védelmére irányuló célkitűzések megvalósításához szükséges intézkedések elfogadására és végrehajtására vonatkozó jogát; ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az Egyesült Nemzetek Alapokmánya iránt, amelyet 1945. június 26-án San Franciscóban írtak alá, továbbá az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában kifejtett alapelvekre figyelemmel, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése 1948. december 10-én fogadott el; ELISMERVE a nemzetközi kereskedelem átláthatóságának fontosságát valamennyi érdekelt fél szempontjából; ARRA TÖREKEDVE, hogy kereskedelmük és befektetéseik szabályozására egyértelmű és kölcsönösen előnyös szabályokat alkossanak, valamint hogy csökkentsék vagy felszámolják a kölcsönös kereskedelem és befektetések akadályait; AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy a kereskedelem akadályait ezzel a megállapodással felszámolva hozzájáruljanak a nemzetközi kereskedelem harmonikus fejlődéséhez és bővüléséhez, és elkerüljék a Felek közötti kereskedelmet vagy befektetéseket akadályozó olyan újabb korlátok létrehozását, amelyek korlátozhatnák az ebből a megállapodásból származó előnyöket; ÉPÍTVE azon vonatkozó jogaikra és kötelezettségeikre, amelyek a WTO-egyezmény, valamint egyéb többoldalú, regionális és kétoldalú megállapodások és intézkedések alapján állnak fenn, amelyeknek részes felei; A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







ELSŐ FEJEZET

CÉLKITŰZÉSEK ÉS ÁLTALÁNOS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1.1. CIKK

Szabadkereskedelmi térség létrehozása

E megállapodás Felei az 1994. évi GATT XXIV. cikkével és a GATS V. cikkével összhangban szabadkereskedelmi térséget hoznak létre.

1.2. CIKK

Célkitűzések

E megállapodás célja, hogy e megállapodás rendelkezései szerint liberalizálja és előmozdítsa a Felek közötti kereskedelmet és beruházásokat.

1.3. CIKK

Általánosan alkalmazandó fogalommeghatározások

Eltérő rendelkezés hiányában e megállapodás alkalmazásában:

„mezőgazdasági megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található mezőgazdasági megállapodás;

„közbeszerzésekről szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 4. mellékletében található közbeszerzésekről szóló megállapodás;

„szállítás előtti áruvizsgálatról szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található szállítás előtti áruvizsgálatról szóló megállapodás;

„dömpingellenes megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található az Általános Vámtarifa- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtására vonatkozó 1994. évi megállapodás;

„vámérték-megállapítási megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, az Általános Vámtarifa- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtására vonatkozó 1994. évi megállapodás;

„nap”: naptári nap;

„A WTO vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló egyetértési megállapodás (DSU): a WTO-egyezmény 2. mellékletében található;

„GATS”: a WTO-egyezmény 1B. mellékletében található a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény;

„1994. évi GATT”: a WTO-egyezmény 1 A. mellékletében található az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény;

„harmonizált rendszer”: a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer (a továbbiakban: HR), amely tartalmazza annak valamennyi jogi megjegyzéseit és módosításait is;

„IMF”: a Nemzetközi Valutaalap;

„importengedélyezési megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás;

„intézkedés”: bármely törvény, rendelet, eljárás, előírás vagy gyakorlat;

„egy Fél természetes személye”: szingapúri állampolgár vagy az Unió valamely tagállamának állampolgára ( 1 ) az állama vonatkozó jogszabályai alapján;

„partnerségi és együttműködési megállapodás”: az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti, 2018. október 19-én Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás;

„személy”: természetes vagy jogi személy;

„védintézkedésekről szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, a védintézkedésekről szóló megállapodás;

„SCM-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás;

„SPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás;

„TBT-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodás;

„TRIPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1C. mellékletében foglalt, a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás;

„WIPO”: a Szellemi Tulajdon Világszervezete;

„WTO”: Kereskedelmi Világszervezet; és

„WTO-egyezmény”: a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó, 1994. április 15-én Marrakeshben elfogadott egyezmény.







MÁSODIK FEJEZET

NEMZETI ELBÁNÁS ÉS AZ ÁRUK PIACRA JUTÁSA







A. SZAKASZ

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

2.1. CIKK

Célkitűzés

A Felek az e megállapodás hatálybalépésével kezdődő átmeneti időszak során fokozatosan és kölcsönösen liberalizálják árukereskedelmüket, ezzel a megállapodással összhangban és az 1994. évi GATT XXIV. cikkének megfelelően.

2.2. CIKK

Hatály

E fejezetet a Felek közötti árukereskedelemre kell alkalmazni.

2.3. CIKK

Nemzeti elbánás

A Felek nemzeti elbánásban részesítik a másik Fél termékeit, összhangban az 1994. évi GATT III. cikkével, és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel. E célból az 1994. évi GATT III. cikkében foglalt kötelezettségek, beleértve az ahhoz fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket is, belefoglalták e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik.

2.4. CIKK

Vám

E fejezet alkalmazásában a „vám” mindenféle olyan illetéket és díjat tartalmaz, amelyet egy áru kivitelére vagy behozatalára, vagy ez utóbbiakkal kapcsolatosan vetnek ki, beleértve a kivitellel vagy behozatallal kapcsolatosan alkalmazott minden adótöbbletet és felárat is.

A „vám” nem tartalmaz semmiféle:

(a) a 2.3. cikkel (Nemzeti elbánás) összhangban kivetett belső adóval egyenértékű díjat;

(b) a Harmadik fejezettel (Piacvédelmi eszközök) összhangban kivetett vámot;

(c) az 1994. évi GATT VI., XVI. és XIX. cikkével, a dömpingellenes megállapodással, az SCM-megállapodással, a mezőgazdasági megállapodás 5. cikkével és a vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló WTO egyetértési megállapodással összhangban alkalmazott vámokat; és

(d) a 2.10. cikkel (A behozatallal és kivitellel kapcsolatos díjak és vámalakiságok) összhangban kivetett díjat vagy egyéb terhet.

2.5. CIKK

Az áruk osztályozása

A Felek közötti árukereskedelemben az áruk osztályozása a Felek vámtarifái szerint zajlik, összhangban a harmonizált rendszerrel és annak módosításaival.







B. SZAKASZ

A VÁMOK CSÖKKENTÉSE VAGY ELTÖRLÉSE

2.6. CIKK

A behozatali vámok csökkentése vagy eltörlése

1. Valamennyi Fél csökkenti vagy eltörli a másik Fél országából származó importárukra kivetett vámokat a 2-A. mellékletben foglalt jegyzékeknek megfelelően. E fejezet alkalmazásában a „származó” az áru származását jelenti, amelyet az 1. jegyzőkönyvben foglalt származási szabályokkal és más követelményekkel összhangban határoznak meg.

2. A behozatali vám alapértéke, amelyre az (1) bekezdés szerinti folyamatos csökkentéseket alkalmazni kell, a 2-A. mellékletben található jegyzékekben meghatározott mérték.

3. Ha e megállapodás hatálybalépésének időpontját követően egy Fél bármikor csökkenti a legnagyobb kedvezményes behozatali vámtételét, akkor az említett vámtételt kell alkalmazni, feltéve, hogy – és addig, ameddig – az alacsonyabb, mint a 2-A. mellékletben található jegyzék szerint számított behozatali vámtétel.

4. Az e megállapodás hatálybalépését követő három év elteltével a Felek – valamelyik Fél kérésére – konzultációt kezdenek annak érdekében, hogy felgyorsítsák és szélesebb körben alkalmazzák a közöttük alkalmazott behozatali vámok csökkentését és eltörlését. A Felek által a Kereskedelmi Bizottságban elfogadott, arra vonatkozó döntés, hogy egy áru esetében felgyorsítják vagy szélesebb körben alkalmazzák a vám eltörlését, minden olyan vámtétel vagy szakaszolási kategória helyébe lép, amelyet az adott áru vonatkozásában a kapcsolódó jegyzékek szerint határoztak meg.

2.7. CIKK

Az exportra vonatkozó vámok és adók eltörlése

Egyik Fél sem tarthat fenn és nem vezethet be vámot vagy adót a másik Fél részére történő áruexportra vagy azzal összefüggésben, illetve belső adót a másik Fél részére exportált árukra, amennyiben annak mértéke meghaladná a belföldi értékesítésre szánt hasonló árukra kivetett terhek mértékét.

2.8. CIKK

A fennálló helyzet fenntartása

E megállapodás hatálybalépését követően egyik Fél sem emelhet fel bármely fennálló vámot és nem vezethet be új vámot a másik Fél származó termékének behozatala tekintetében. Ez azonban nem akadályozza meg azt, hogy a vámot egyoldalú csökkentést követően bármelyik Fél olyan szintre emelje, amely megfelel a 2-A. mellékletben található jegyzékében foglalt szintnek.







C. SZAKASZ

NEM TARIFÁLIS INTÉZKEDÉSEK

2.9. CIKK

Import- és exportkorlátozások

1. Egyik Fél sem fogadhat el és tarthat fenn tilalmat vagy korlátozást az 1994. évi GATT XI. cikkével, annak megjegyzéseivel és kiegészítő rendelkezéseivel összhangban a másik Fél bármely árujának behozatala vagy bármely árunak a másik Fél területére irányuló kivitele vagy exportra történő értékesítése esetén. E célból az 1994. évi GATT XI. cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, belefoglalták e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik.

2. A Felek tudomásul veszik, hogy az 1994. évi GATT XI. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjaiban foglalt intézkedések megtétele előtt az intézkedést tenni kívánó Fél köteles a másik Fél részére minden fontos információt megadni a Felek által elfogadható megoldás megtalálása érdekében. A Felek bármely olyan eszközben megállapodhatnak, amely a nehézségek leküzdése érdekében szükséges. Ha az ilyen információ megadását követő 30 napon belül nem születik megállapodás, az adott Fél az érintett áru kivitele tekintetében alkalmazhatja az e cikk szerinti intézkedéseket. Ha az azonnal cselekvést követelő kivételes és kritikus körülmények az előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot lehetetlenné teszik, az intézkedést tenni kívánó Fél haladéktalanul alkalmazhatja a helyzet megoldása által megkívánt óvintézkedéseket, és azokról köteles azonnal tájékoztatni a másik Felet.

2.10. CIKK

A behozatallal és kivitellel kapcsolatos díjak és vámalakiságok

1. Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy az 1994. évi GATT VIII. cikkével összhangban, ideértve a megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket is, minden díj és bármilyen jellegű teher (a vámok és a 2.4. cikk [Vám]) a), b) és c) pontjában felsorolt intézkedések kivételével), amelyet az áruimportra vagy -exportra, illetve azzal összefüggésben vetnek ki, összegében a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódjon, és annak kiszámítása ne ad valorem alapon történjen, továbbá az ne jelentsen közvetett védelmet a belföldi áruknak, illetve ne minősüljön az import vagy export fiskális célú megadóztatásának.

2. Valamennyi Fél egy hivatalosan kijelölt médium útján – ideértve az internetet – rendelkezésre bocsátja az importtal és exporttal összefüggésben általa kivetett díjakat és terheket.

3. Egyik Fél sem ír elő a másik Fél áruinak importjával összefüggésben konzuli intézkedéseket ( 2 ), beleértve a kapcsolódó díjak és terhek megfizetését is.

2.11. CIKK

Import- és exportengedélyezési eljárások

1. A Felek megerősítik az importengedélyezési megállapodás alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket.

2. A Felek bevezetik és kezelik az import- és exportengedélyezési eljárásokat ( 3 ) az alábbiakkal összhangban: (a) az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás 1. cikkének (1)–(9) bekezdése; (b) az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás 2. cikke; (c) az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás 3. cikke.

E célból az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett rendelkezéseket belefoglalták e megállapodásba, és annak részét képezik. A Felek értelemszerűen bármilyen exportengedélyezési eljárásra alkalmazzák a szóban forgó rendelkezéseket.

3. Mindegyik Fél biztosítja, hogy valamennyi exportengedélyezési eljárás alkalmazása semleges, és az ügyvitel tisztességes, méltányos, átlátható és megkülönböztetésmentes módon történik.

4. Az egyes Felek csak akkor fogadnak el vagy tartanak fenn engedélyezési eljárásokat a területükre történő behozatal vagy a területükről a másik Félnek történő kivitel feltételeként, amikor egy közigazgatási cél elérésére irányuló egyéb megfelelő eljárások nem állnak rendelkezésre.

5. Egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn nem automatikus import- vagy exportengedélyezési eljárásokat, kivéve ha olyan intézkedést kell végrehajtani, amely összhangban van e megállapodással. Nem automatikus engedélyezési eljárásokat elfogadó valamely Fél egyértelműen megjelöli a szóban forgó engedélyezési eljárás révén végrehajtott intézkedést.

6. Az exportengedélyezési eljárásokat vagy azokban változásokat bevezető valamely Fél ezen eljárások közzétételét megelőző 60 napon belül értesíti arról az Árukereskedelmi Bizottságot. Ez az értesítés az importengedélyezési megállapodás 5. cikke szerint kért információkat tartalmazza.

7. A Felek 60 napon belül választ adnak a másik Féltől érkező tájékoztatás iránti kérelmekre azon engedélyezési eljárásokra vonatkozóan, amelyeket a kérelem címzettjeként ismert Fél el kíván fogadni vagy már elfogadott, illetve fenntartott, valamint az import- vagy exportengedélyek biztosításával vagy elosztásával kapcsolatos kritériumokra vonatkozóan.

2.12. cikk

Állami kereskedelmi vállalkozások

1. A Felek megerősítik az 1994. évi GATT XVII. cikke, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, valamint a WTO-megállapodás 1A. mellékletében található, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény XVII. cikke értelmezéséről szóló egyetértés – amelyeket ebbe a megállapodásba foglalnak és amelyek értelemszerűen ennek részét képezik – alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket.

2. Mindegyik Fél az 1994. évi GATT XVII. cikke (4) bekezdésének c) és d) pontjában meghatározottak szerint tájékoztatást kérhet a másik Féltől.

2.13. CIKK

Ágazati nem tarifális intézkedések eltörlése

1. A Felek további kötelezettségvállalásokat tehetnek az árukra vonatkozó ágazatspecifikus nem tarifális intézkedésekkel kapcsolatban a 2-B. és 2-C. mellékletben (a továbbiakban: ágazati mellékletek) foglaltak szerint. E célból a Felek az Árukereskedelmi Bizottság döntésével módosíthatják az ágazati mellékleteket.

2. A Felek valamely Fél kérésére tárgyalásokat kezdenek az árukra vonatkozó ágazatspecifikus nem tarifális intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásaik alkalmazási körének kibővítése céljából.







D. SZAKASZ

ÁRUKKAL KAPCSOLATOS EGYEDI KIVÉTELEK

2.14. CIKK

Általános kivételek

1. E fejezet nem gördít akadályt az 1994. évi GATT XX. cikkével, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, összhangban történő intézkedéshozatal elé, amelyeket belefoglaltak e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

2. A Felek tudomásul veszik, hogy az 1994. évi GATT XX. cikkének i) és j) pontjaiban foglalt intézkedések megtétele előtt az intézkedést tenni kívánó Fél köteles a másik Fél részére minden fontos információt megadni a Felek által elfogadható megoldás megtalálása érdekében. A Felek bármely olyan eszközben megállapodhatnak, amely a nehézségek leküzdése érdekében szükséges. Amennyiben 30 nap alatt nem születik megállapodás, az exportáló Fél alkalmazhatja az e cikk szerinti intézkedéseket az érintett termék exportjára. Ha az azonnal cselekvést követelő kivételes és kritikus körülmények az előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot lehetetlenné teszik, az intézkedést tenni kívánó Fél haladéktalanul alkalmazhatja a helyzet megoldása által megkívánt óvintézkedéseket, és azokról köteles azonnal tájékoztatni a másik Felet.







E. SZAKASZ

INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

2.15. CIKK

Árukereskedelmi Bizottság

1. A szakbizottságokról szóló 16.2. cikk alapján létrehozott Árukereskedelmi Bizottság egy Fél vagy a Kereskedelmi Bizottság kérelmére ülésezik az ezzel a fejezettel kapcsolatosan felmerülő ügyek megvitatása céljából, és a bizottság a Felek képviselőiből áll.

2. A bizottság feladatai a következők: (a) e fejezet és a 2-A., 2-B. és a 2-C. melléklet alkalmazásának nyomon követése; (b) a Felek közötti árukereskedelem előmozdítása, többek között a vámok eltörlésének felgyorsítására és körének szélesítésére, valamint az e megállapodás hatálya alá tartozó nem tarifális intézkedésekre vonatkozó kötelezettségvállalások körének szélesítésére, továbbá más megfelelő kérdésekre vonatkozó konzultációk útján. E konzultációk eredményeképp a bizottság határozat révén módosíthatja és bővítheti a kívánt módon a 2-A., 2-B. és a 2-C. mellékletet; és (c) a Felek közötti árukereskedelemre vonatkozó tarifális és nem tarifális intézkedések tárgyalása és adott esetben az ilyen kérdéseknek a Kereskedelmi Bizottság elé történő utalása.







HARMADIK FEJEZET

PIACVÉDELMI ESZKÖZÖK







A. SZAKASZ

DÖMPINGELLENES ÉS KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

3.1. CIKK

Általános rendelkezések

1. A Felek megerősítik az 1994. évi GATT VI. cikkéből, a dömpingellenes megállapodásból és az SCM-megállapodásból eredő jogaikat és kötelezettségeiket, valamint e fejezet rendelkezéseivel összhangban dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket alkalmaznak.

2. A Felek – felismerve, hogy a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedésekkel úgy is vissza lehet élni, hogy akadályozzák a kereskedelmet – megállapodnak arról, hogy: (a) ezen intézkedéseket a vonatkozó WTO-követelményekkel teljes összhangban kell alkalmazni, és azoknak tisztességes és átlátható rendszeren kell alapulniuk; és (b) kellő figyelmet kell fordítani a Fél azon érdekeire, amellyel szemben egy ilyen intézkedés foganatosítandó.

3. E cikk alkalmazásában az áruk származását a Felek nem preferenciális származási szabályaival összhangban állapítják meg.

3.2. CIKK

Átláthatóság és információcsere

1. Miután a Fél illetékes hatóságai kézhez veszik a másik Féltől származó importtal kapcsolatos megfelelően dokumentált dömpingellenes kérelmet, az említett Fél – a vizsgálat kezdeményezését legalább 15 nappal megelőzően – írásban értesíti a másik Felet a kérelem kézhezvételéről.

2. Miután a Fél illetékes hatóságai kézhez veszik a másik Féltől származó importtal kapcsolatos megfelelően dokumentált kiegyenlítő vámra vonatkozó kérelmet, az említett Fél – legfeljebb 15 nappal a vizsgálat kezdeményezését megelőzően – írásban értesíti a másik Felet a kérelem kézhezvételéről, továbbá a másik Fél részére lehetőséget biztosít arra, hogy konzultációt folytasson az illetékes hatóságaival a kérelemről abból a célból, hogy egyértelművé tegye a tényszerű helyzetet és kölcsönösen elfogadott megoldást találjon. A Felek igyekeznek a lehető leghamarabb megtartani a konzultációkat.

3. A Felek gondoskodnak arról, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelését követően haladéktalanul, és minden esetben a végleges döntést megelőzően teljes körűen és érdemben nyilvánosságra hozzanak minden alapvető tényt és indokot, amelynek alapján elrendelik az említett intézkedések alkalmazását. Ez nem sérti a dömpingellenes megállapodás 6.5. cikkét és az SCM-megállapodás 12.4. cikkét. A nyilvánosságra hozatalnak írásban kell megtörténnie, és az érdekelt felek számára kellő időt kell biztosítani az észrevételeik megtételére.

4. Valamennyi érdekelt Fél számára lehetőséget biztosítanak, hogy kifejthessék álláspontjukat a piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos vizsgálat során.

3.3. CIKK

Az alacsonyabb vám szabálya

Amennyiben a Fél úgy dönt, hogy dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámot vet ki, az ilyen vám összege nem haladhatja meg a dömpingkülönbözet vagy a kiegyenlíthető támogatások különbözetét, és a különbözetnél alacsonyabbnak kell lennie, amennyiben ez az alacsonyabb vám elegendőnek bizonyul a belföldi iparágnak okozott kár orvoslására.

3.4. CIKK

A közérdek figyelembevétele

Egyik Fél sem alkalmazhat dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket, ha a vizsgálat során rendelkezésre álló információk alapján egyértelműen megállapítható, hogy az ilyen intézkedések alkalmazása nem áll összhangban a közérdekkel. A közérdeknek figyelembe kell vennie a belföldi ipar helyzetét, az importőröket és képviseleti szerveiket, a felhasználói és fogyasztói képviseleti szerveket, amennyiben biztosították a vizsgálatot végző hatóságok részére a vonatkozó információkat.

3.5. CIKK

A kétoldalú vitarendezési és közvetítői eljárás kizárása

E fejezet rendelkezéseit nem érinti a Tizennegyedik fejezet (Vitarendezés) és a Tizenötödik fejezet (Közvetítő mechanizmus).







B. SZAKASZ

GLOBÁLIS VÉDINTÉZKEDÉSEK

3.6. CIKK

Általános rendelkezések

1. Az egyes Felek fenntartják az 1994. évi GATT XIX. cikke, a védintézkedésekről szóló megállapodás és a mezőgazdasági megállapodás 5. cikke alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket. Ha ez a szakasz másként nem rendelkezik, ez a megállapodás nem biztosít további jogokat vagy kötelezettségeket a Felek részére az 1994. évi GATT XIX. cikke és a védintézkedésekről szóló megállapodás alapján tett intézkedések vonatkozásában.

2. Egyik Fél sem alkalmazhat egyazon időben ugyanazon termék tekintetében: (a) kétoldalú védintézkedést; és (b) az 1994. évi GATT XIX. cikke, illetve a védintézkedésekről szóló megállapodás szerinti intézkedést.

3. E cikk alkalmazásában az áruk származását a Felek nem preferenciális származási szabályaival összhangban állapítják meg.

3.7. CIKK

Átláthatóság

1. A 3.6. cikk (Általános rendelkezések) ellenére a másik Fél kérésére – és amennyiben az lényeges érdekeltséggel rendelkezik – védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálat kezdeményezésekor vagy a védintézkedések elrendelésének szándékával a védintézkedéseket elrendelni kívánó Fél haladéktalanul, e kezdeményezést megelőzően legalább hét nappal köteles írásban ad hoc tájékoztatást adni a védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálat kezdeményezését vagy a védintézkedések elrendelését érintő minden vonatkozó információról, az ideiglenes megállapításokról és adott esetben a vizsgálat végleges megállapításairól. Ez nem sérti a védintézkedésekről szóló megállapodás 3.2. cikkét.

2. Védintézkedések alkalmazásakor a Felek törekednek arra, hogy ezeket az intézkedéseket oly módon alkalmazzák, hogy azok a kétoldalú kereskedelmet a lehető legkevésbé befolyásolják.

3. A (2) bekezdés alkalmazásában amennyiben egy Fél úgy véli, hogy teljesülnek a végleges védintézkedések alkalmazására vonatkozó követelmények és alkalmazni kívánja az említett intézkedéseket, értesíti a másik Felet, és lehetőséget biztosít az említett Fél számára kétoldalú konzultációk folytatására. Amennyiben az értesítést követő 30 napon belül nem sikerült kielégítő megoldásra jutni, az importáló Fél elfogadhatja a végleges védintézkedéseket. A másik Fél számára biztosítani kell a konzultáció lehetőségét, hogy az (1) bekezdésben említett információkról kifejthesse álláspontját.

3.8. CIKK

A kétoldalú vitarendezési és közvetítői eljárás kizárása

E fejezet rendelkezéseit nem érinti a Tizennegyedik fejezet (Vitarendezés) és a Tizenötödik fejezet (Közvetítő mechanizmus).







C. SZAKASZ

KÉTOLDALÚ VÉDINTÉZKEDÉSI ZÁRADÉK

3.9. CIKK

Fogalommeghatározások

E szakasz alkalmazásában:

(a) a „súlyos kárt” és „fenyegető súlyos kárt” a védintézkedésekről szóló megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban kell értelmezni és ebből a célból a védintézkedésekről szóló megállapodás 4 cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjait értelemszerűen ebbe a megállapodásba foglalják és azok ennek részét képezik; és

(b) az „átmeneti időszak” az e megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított tíz évig terjedő időtartamot jelent.

3.10. CIKK

A kétoldalú védintézkedés alkalmazása

1. Ha egy vámnak az e megállapodás szerinti csökkentése vagy eltörlése következtében az egyik Fél származó áruját a másik Fél területére abszolút értékben vagy a belföldi termeléshez képest olyan megnövekedett mennyiségben és olyan feltételek mellett importálják, hogy az a hasonló vagy közvetlenül versenyző árukat előállító belföldi iparágnak súlyos kárt okoz, vagy ezzel fenyeget, akkor az importáló Fél kizárólag az átmeneti időszak során fogadhat el a (2) bekezdésben meghatározott intézkedéseket az ebben a szakaszban meghatározott feltételekkel és eljárásokkal összhangban.

2. Az importáló Fél olyan kétoldalú védintézkedéseket alkalmazhat, amelyek: (a) felfüggesztik az érintett árura vonatkozó vámtételnek az 2-A. melléklet szerinti további csökkentéseit; vagy (b) az érintett áru vámtételét olyan szintre emelik, amely nem haladja meg a következők közül az alacsonyabbat: (i) az intézkedés meghozatalakor az árura alkalmazott legnagyobb kedvezményes vám; vagy (ii) a 2-A. mellékletben található jegyzékekben meghatározott vám alapértéke, a 2.6. cikk (A behozatali vámok csökkentése vagy eltörlése) (2) bekezdése szerint.

3.11. CIKK

Feltételek és korlátok

1. A (2) bekezdésben meghatározott vizsgálat kezdeményezéséről a Fél köteles a másik Felet írásban tájékoztatni, és köteles a másik Féllel a kétoldalú védintézkedés alkalmazása előtt a lehető legkorábban konzultálni az alábbiak céljából: (a) a vizsgálatból származó információk áttekintése és annak vizsgálata, hogy teljesülnek-e az e cikkben meghatározott feltételek; (b) az intézkedéssel kapcsolatos eszmecsere és annak helyénvalósága e szakasz azon célkitűzéseinek fényében, hogy meg kell szüntetni a belföldi iparágnak a 3.10. cikk (A kétoldalú védintézkedés alkalmazása) (1) bekezdésében foglaltak szerinti importnövekedés által okozott súlyos kárt vagy annak veszélyét; és (c) a kártalanításra vonatkozó előzetes eszmecsere a 3.13. cikk szerint (Kompenzáció).

2. A Felek kizárólag azt követően alkalmazhatnak kétoldalú védintézkedést, ha az illetékes hatóságaik a védintézkedésekről szóló megállapodás 3. cikkének és 4.2. cikke a) és c) pontjának megfelelően vizsgálatot folytattak. Ebből a célból a védintézkedésekről szóló megállapodás 3. cikkét és 4.2. cikke a) és c) pontját ebbe a megállapodásba foglalják, és az értelemszerűen ennek részét képezi.

3. A 3.10. cikkben (A kétoldalú védintézkedés alkalmazása) említett meghatározás nem valósul meg, kivéve, ha a vizsgálat objektív bizonyítékok alapján bizonyítja, hogy fennáll az exportáló Fél terméke importjának megnövekedése és a súlyos kár vagy fenyegető súlyos kár közötti ok-okozati összefüggés. E tekintetben egyéb tényezőket is kellőképp mérlegelni kell, ideértve a más országból származó ugyanazon termék behozatalát is.

4. Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy illetékes hatóságai a kezdeményezéstől számított egy éven belül befejezzék az ilyen vizsgálatot.

5. Egyik Fél sem alkalmazhat kétoldalú védintézkedést a 3.10. cikk (A kétoldalú védintézkedés alkalmazása) (1) bekezdésében foglaltak szerint: (a) olyan alkalmazási kört és időtartamot meghaladóan, amely a súlyos sérelem megelőzése vagy orvoslása és a kiigazítás előmozdítása érdekében szükséges lehet; (b) két évnél hosszabb ideig, figyelemmel arra, hogy az említett időszak legfeljebb két évvel meghosszabbítható, ha az importáló Fél illetékes hatóságai az ebben a cikkben meghatározott eljárásokkal összhangban úgy döntenek, hogy az intézkedés a súlyos kár megelőzése vagy orvoslása és a kiigazítás előmozdítása érdekében továbbra is szükséges, és hogy bizonyított az iparág alkalmazkodása, feltéve hogy a védintézkedés teljes időszaka – az eredeti alkalmazással és a meghosszabbítással együtt – nem haladja meg a négy évet; vagy (c) az átmeneti időszak lejártát követően, kivéve ha ehhez a másik Fél hozzájárul.

6. A Felek az átmeneti időszak során nem hozhatnak intézkedést ugyanazon áru behozatalára vonatkozóan, kivéve, ha már eltelt a védintézkedés alkalmazása korábbi időtartamának felével megegyező időtartam. Ebben az esetben a 3.13. cikk (Kompenzáció) (3) bekezdése nem alkalmazandó.

7. Ha egy Fél megszüntet egy kétoldalú védintézkedést, a vámtétel az a vámtétel lesz, amely a 2-A. mellékletben található jegyzéke szerint az intézkedés hiányában hatályban lett volna.

3.12. CIKK

Ideiglenes intézkedések

1. Kritikus körülmények esetén, amikor a késedelem nehezen orvosolható kárt okozna, a Fél ideiglenes kétoldalú védintézkedést alkalmazhat, ha egyértelmű bizonyítékok alapján előzetesen megállapítja, hogy a másik Féltől származó áruk behozatala a vámok e megállapodás szerinti csökkentése vagy eltörlése következtében növekedett meg, és ez az import a belföldi iparágnak súlyos kárt okoz vagy azzal fenyeget. Az átmeneti intézkedés tartama nem haladhatja meg a 200 napot, és a Fél ez alatt köteles megfelelni a 3.11. cikk (Feltételek és korlátok) (2) és (3) bekezdésében meghatározott előírásoknak. A Fél köteles haladéktalanul visszatéríteni minden olyan vámnövekedést, amelyről a 3.11. cikk (Feltételek és korlátok) (2) bekezdésében meghatározott vizsgálat nem állapítja meg, hogy az megfelel a 3.10. cikk (A kétoldalú védintézkedés alkalmazása) követelményeinek. Bármely ideiglenes intézkedés időtartama beleszámít a 3.11. cikk (Feltételek és korlátok) (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott időtartamba.

2. Amennyiben egy Fél e cikk szerint ideiglenes intézkedést kíván hozni, az említett Fél az intézkedéshozatal előtt írásban értesíti arról a másik Felet és ezen intézkedéshozatalt követően haladéktalanul konzultációt kezdeményez a másik Féllel.

3.13. CIKK

Kompenzáció

1. A kétoldalú védintézkedést alkalmazó Fél köteles a másik Féllel konzultációt folytatni annak érdekében, hogy kölcsönösen megegyezzenek a megfelelő kereskedelmi liberalizációs kompenzációról olyan koncessziók formájában, amelyek lényegileg egyenértékű kereskedelmi hatásokkal járnak, vagy olyan koncessziók formájában, amelyek a védintézkedéstől várt kiegészítő vámtételek értékével megegyező értékűek. A kétoldalú védintézkedést alkalmazó Fél legkésőbb a kétoldalú védintézkedés alkalmazását követő 30 napon belül lehetőséget biztosít ilyen konzultációkra.

2. Ha az (1) bekezdés szerinti konzultációk eredményeként a konzultációk megkezdését követő 30 napon belül nem születik megállapodás a kereskedelmi liberalizációs kompenzációról, akkor az a Fél, amelynek az árui a védintézkedés hatálya alá esnek, felfüggesztheti a lényegileg egyenértékű koncessziók alkalmazását a védintézkedést alkalmazó Féllel szemben. Az exportáló Fél az e bekezdés szerinti koncessziók alkalmazásának felfüggesztése előtt legalább 30 nappal írásban értesíti a másik Felet.

3. A (2) bekezdésben említett felfüggesztési jog nem gyakorolható a kétoldalú védintézkedés hatályban állásának első 24 hónapja alatt, ha a védintézkedés megfelel e megállapodás rendelkezéseinek.







NEGYEDIK FEJEZET

A KERESKEDELEM TECHNIKAI AKADÁLYAI

4.1. CIKK

Célkitűzések

E fejezet célja a Felek közötti árukereskedelem előmozdítása és fokozása, a kereskedelemben kialakult felesleges akadályok felismerésére, megelőzésükre és megszüntetésükre vonatkozó keret biztosítása a TBT-megállapodáson belül.

4.2. CIKK

Hatály és fogalommeghatározások

1. Ez a fejezet a TBT-megállapodás 1. mellékletében meghatározott olyan szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások előkészítésére, elfogadására és alkalmazására vonatkozik, amelyek érinthetik a Felek közötti árukereskedelmet, a szóban forgó áruk származásától függetlenül.

2. Az (1) bekezdéstől eltérve, ez a fejezet nem vonatkozik a következőkre: (a) kormányzati szervek által e szervek termelési és fogyasztási szükségletei vonatkozásában készített beszerzési műszaki előírásokra; vagy (b) az SPS-megállapodás A. mellékletében meghatározott állat- és növényegészségügyi intézkedésekre, amelyekkel e megállapodás Ötödik fejezete foglalkozik.

3. E fejezet alkalmazásában a TBT-megállapodás 1. mellékletében található fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

4.3. CIKK

A TBT-megállapodás megerősítése

A Felek megerősítik a TBT-megállapodásban meghatározott, egymással szemben fennálló jogaikat és kötelezettségeiket, amelyeket ebbe a megállapodásba foglalnak, és amelyek értelemszerűen ennek részét képezik.

4.4. CIKK

Közös együttműködés

1. A Felek erősítik együttműködésüket a szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások terén annak érdekében, hogy fokozzák egymás rendszereinek kölcsönös megértését, és elősegítsék az egymás piacaira való belépést.

2. A Felek arra törekednek, hogy azonosítsák és fejlesszék az adott kérdések vagy ágazatok számára megfelelő szabályozási együttműködési kezdeményezéseket, amelyek az alábbiakat tartalmazzák, de nem azokra korlátozódnak: (a) információ- és tapasztalatcsere a műszaki előírásaik előkészítése és alkalmazása, valamint a jó szabályozási gyakorlatok használata vonatkozásában; (b) a műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások lehetőség szerinti egyszerűsítése; (c) a szükségtelen eltérés elkerülése a műszaki szabályzatok és a megfelelőségértékelési eljárások megközelítése terén, valamint együttműködés a műszaki szabályzatok lehetséges konvergenciája vagy összehangolása érdekében; (d) a mérésüggyel, szabványosítással, teszteléssel, tanúsítással és akkreditációval foglalkozó illetékes köz- vagy magántestületek közötti együttműködés ösztönzése; (e) a szabályozó hatóságok közötti eredményes interakció biztosítása nemzeti, regionális és nemzetközi szinten, például az egyik Féltől érkező kérelmek megfelelő hatóságokhoz történő utalása révén; és (f) a fejlesztésekről a szabványokkal, műszaki előírásokkal és megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos regionális és többoldalú fórumokon történő információcsere.

3. Kérésre a Fél kellő figyelmet fordít a másik Fél által az e fejezet alapján zajló együttműködés kapcsán előterjesztett javaslatokra.

4.5. CIKK

Szabványok

1. A Felek megerősítik a TBT-megállapodás 4.1. cikke szerinti kötelezettségeiket annak biztosítása érdekében, hogy szabványügyi testületeik elfogadják a TBT-megállapodás 3. mellékletében található, a szabványok elkészítésére, elfogadására és alkalmazására vonatkozó helyes gyakorlat kódexét, és megfeleljenek annak.

2. A szabványok a lehető legszélesebb körben történő összehangolása céljából az egyes Felek arra ösztönzik szabványügyi testületeiket és a regionális szabványügyi testületeket, amelyek tagjai, illetve amelyeknek szabványügyi testületeik a tagjai, hogy működjenek együtt a másik Fél kapcsolódó szabványügyi testületeivel a nemzetközi szabványosítási tevékenységek tekintetében.

3. A Felek vállalják, hogy információt cserélnek a következőkről: (a) a szabványok alkalmazása a műszaki előírások támogatása érdekében; (b) egymás szabványosítási folyamatai és nemzeti szabványaik alapjaként a nemzetközi szabványok, illetve regionális szabványok alkalmazásának mértéke; és (c) szabványosítási ügyekben valamely Fél által végrehajtott együttműködési megállapodások, feltéve, ha az információk nyilvánosságra hozhatók.

4.6. CIKK

Műszaki előírások

A Felek megállapodnak abban, hogy a TBT-megállapodásban foglalt, a műszaki előírások előkészítésére, elfogadására és alkalmazására vonatkozó jó szabályozási gyakorlatokat a lehető legjobban kihasználják, ideértve az alábbiakat:

(a) a műszaki előírás fejlesztési folyamata során mérlegelni kell többek között az előirányzott műszaki előírás hatását és a javasolt műszaki előírás rendelkezésre álló szabályozási és nem szabályozási alternatíváit, amelyek eleget tesznek a Fél jogszerű célkitűzéseinek;

(b) a TBT-megállapodás 2.4. cikkével összhangban és a lehető legnagyobb mértékben a műszaki előírások alapjaként a releváns nemzetközi szabványokat használják, kivéve, ha ezek a nemzetközi szabványok a kívánatos jogszerű célok elérésére nézve nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek; ha nem a nemzetközi szabványokat használták alapként, a másik Fél kérésére válaszolva magyarázatot adnak arra, hogy ezeket a szabványokat miért tekintették a célok elérésére nézve nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek; és

(c) a TBT-megállapodás 2.8. cikkével összhangban és szükség esetén inkább a teljesítményre, mintsem a tervezésre vagy a leíró jellemzőkre vonatkozó termékkövetelményekre alapuló műszaki előírások meghatározása.

4.7. CIKK

Megfelelőségértékelési eljárások

1. A Felek tudomásul veszik, hogy a megfelelőségértékelési eljárásokat követő eredmények elfogadásának elősegítésére számos mechanizmus áll rendelkezésre, ideértve a következőket: (a) a szállító megfelelőségi nyilatkozatának az importáló Fél általi elfogadása; (b) a másik Fél területén található testületek által végzett, egyedi műszaki előírásokra vonatkozó megfelelőségértékelési eljárások eredményeinek kölcsönös elfogadásáról szóló megállapodások; (c) megfelelőségértékelési testületek minősítésére vonatkozó akkreditációs eljárások alkalmazása; (d) megfelelőségértékelési testületek kormányzati kijelölése, ideértve a másik Fél területén található testületeket; (e) valamely Fél által a másik Fél területén lefolytatott megfelelőségértékelési eljárások eredményeinek egyoldalú elismerése; (f) önkéntes megegyezések az egyes Felek területein működő megfelelőségértékelési testületek között; és (g) regionális és nemzetközi többoldalú elismerési megállapodások és intézkedések, amelyeknek a Felek részes felei.

2. Különös tekintettel a fenti szempontokra, a Felek vállalják a következőket: (a) fokozzák az információcserét az ilyen és egyéb mechanizmusokról annak érdekében, hogy ösztönözzék a megfelelőségértékelési eredmények elfogadását; (b) információt cserélnek az egyes termékekre vonatkozó megfelelő megfelelőségértékelési eljárások kiválasztásához alkalmazott feltételekről, és a TBT-megállapodás 5.1.2. cikkével összhangban megkövetelik, hogy a megfelelőségértékelési eljárások, illetve azok alkalmazása ne legyen a szükségesnél szigorúbb, hogy kellőképp biztosítsák az importáló Felet arról, hogy a termékek megfelelnek az alkalmazandó technikai szabályzatnak vagy szabványoknak, figyelembe véve azt a kockázatot, amelyet a szabályok be nem tartása idézne elő; (c) információt cserélnek az akkreditációs politikáról és megvizsgálják, hogyan használhatók fel legjobban a nemzetközi akkreditációs szabványok és a Felek akkreditációs testületeinek részvételével kötött nemzetközi megállapodások, például a Nemzetközi Laboratóriumakkreditálási Együttműködés és a Nemzetközi Akkreditálási Fórum mechanizmusai útján; és (d) biztosítják, hogy amennyiben egy Fél két vagy több megfelelőségértékelési testületet hatalmaz fel a termék forgalomba hozatalához szükséges megfelelőségértékelési eljárások folytatására, úgy a gazdasági szereplők választhatnak közülük.

3. A Felek ismételten megerősítik a TBT-megállapodás 5.2.5. cikke szerinti azon kötelezettségeiket, hogy az importált termékek kötelező megfelelőségértékelésére bevezetett díjak méltányosak lesznek – figyelemmel a hasonló nemzeti származású vagy más országokból származó termékek megfelelőségértékelésére felszámítható díjakra –, tekintetbe véve a kérelmező és a megfelelőségértékelő testület létesítményei elhelyezkedési különbségeiből eredő kommunikációs, szállítási és egyéb költségeket, és vállalják, hogy ezt az elvet az e fejezet hatálya alá tartozó területeken alkalmazzák.

4. Valamely Fél kérésére a Felek határozhatnak úgy, hogy konzultációt tartanak abból a célból, hogy meghatározzák a megfelelőségértékelési eljárások használatára vonatkozó ágazati kezdeményezéseket, illetve megkönnyítsék a megfelelőségértékelési eljárások azon eredményeinek elfogadását, amelyek megfelelnek a vonatkozó ágazatok szempontjából. A kérelmező Félnek kérelmét alá kell támasztania az arra vonatkozó információkkal, hogy ezen ágazati kezdeményezés miként segítené elő a Felek közötti kereskedelmet. E konzultációk során az (1) bekezdésben leírt valamennyi mechanizmus figyelembe vehető. Amennyiben az egyik Fél elutasítja a másik Fél kérelmét, kérésre meg kell indokolnia annak okait.

4.8. CIKK

Átláthatóság

A Felek ismételten megerősítik a TBT-megállapodás szerinti, átláthatóságra vonatkozó kötelezettségeiket szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások előkészítésére, elfogadására és alkalmazására vonatkozóan és megállapodnak arról, hogy:

(a) amennyiben a műszaki előírás fejlesztési folyamatának egy része nyilvános konzultáció tárgyát képezi, figyelembe veszik a másik Fél véleményét, és megkülönböztetés nélkül észszerű lehetőségeket biztosítanak a másik Fél és az érdekelt személyek számára észrevételeik megtételére;

(b) a TBT-megállapodás 2.9. cikkével összhangban tett értesítések során az értesítést követően legalább 60 napot biztosítanak a másik Fél részére abból a célból, hogy a javaslatra írásbeli megjegyzéseket tegyen és lehetőség szerint megfelelő módon megvizsgálják a véleményezési időszak meghosszabbítására irányuló indokolt kérelmeket;

(c) elegendő időt biztosítanak a műszaki előírások közzététele és azok hatálybalépése között a másik Fél gazdasági szereplői számára az alkalmazkodáshoz, kivéve, ha sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy nemzetbiztonsági problémák merülnek fel, vagy ez fenyeget; és

(d) a másik Fél vagy gazdasági szereplői rendelkezésére bocsátják a hatályos műszaki előírásokra, szabványokra és megfelelőségértékelési eljárásokra vonatkozó információkat (például nyilvánosan elérhető honlap útján), továbbá – adott esetben és amennyiben hozzáférhető – kérés esetén indokolatlan késedelem nélküli írott iránymutatást nyújtanak a saját műszaki előírásaiknak való megfelelésről.

4.9. CIKK

Piacfelügyelet

A Felek vállalják, hogy megosztják egymással a piacfelügyelettel és a végrehajtási tevékenységekkel kapcsolatos információkat.

4.10. CIKK

Jelölés és címkézés

1. A Felek tudomásul veszik, hogy a TBT-megállapodás 1. mellékletének (1) bekezdése szerint a műszaki előírás tartalmazhat, vagy kizárólag foglalkozhat a jelölésre vagy a címkézésre vonatkozó követelményekkel, és megállapodnak, hogy ha műszaki előírásaik kötelező jelölést vagy címkézést tartalmaznak, akkor biztosítják, hogy a TBT-megállapodás 2.2. cikkében foglaltak szerint az említett előírások készítése nem célozhatja azt, illetve nem járhat olyan eredménnyel, hogy szükségtelenül akadályozza a nemzetközi kereskedelmet, és az említett előírások a jogos cél elérése érdekében nem korlátozhatják a szükségesnél nagyobb mértékben a kereskedelmet.

2. A Felek megállapodnak abban, hogy ha egy Fél a termékek kötelező jelölését vagy címkézését írja elő, (a) úgy az említett Fél igyekszik követelményeit a termék fogyasztóihoz vagy felhasználóihoz kapcsolódó követelményekre, illetve azon követelményekre korlátozni, amelyek annak megjelölésére vonatkoznak, hogy a termék megfelel-e a kötelező követelményeknek; (b) úgy az említett Fél meghatározhatja a címkén feltüntetendő információt és előírhatja az egyes, a címke felragasztására vonatkozó szabályozási követelményeknek való megfelelést, de nem írhatja elő, hogy a termékek piacain történő értékesítésének feltétele a címkék vagy jelölések előzetes jóváhagyása vagy tanúsítása, kivéve, ha az az emberi, állati vagy növényi egészséget vagy életet érintő kockázat miatt szükséges; (c) ha az említett Fél a gazdasági szereplők számára egyedi azonosítószám használatát írja elő, akkor az mlített Fél biztosítja, hogy e számot az érintett gazdasági szereplők részére indokolatlan késedelem nélkül, megkülönböztetésmentes módon kiadják; (d) amennyiben az nem megtévesztő, ellentmondásos vagy zavaró az árukat importáló Fél által előírt információkkal összefüggésben, az említtett Fél engedélyezi következők feltüntetését a termékek jelölésén vagy cimkézésén: (i) az árukat importáló Fél által előírt nyelven feltüntetett információk mellett más nyelven is feltüntetett információk; (ii) nemzetközileg elfogadott nómenklatúra, piktogramok, szimbólumok és grafikai ábrázolások; és (iii) az árukat importáló Fél által kért információkon felüli további tájékoztatás; (e) az említett Fél elfogadja, hogy adott esetben a termék forgalmazását és értékesítését megelőzően címkézésre, egyebek mellett újracímkézésre és a címkézés kijavítására kerülhet sor az importáló Fél területén engedéllyel rendelkező helyiségekben (például a behozatal helyén található vámraktárakban) a származási helyen végzett címkézés alternatívájaként, kivéve, ha e címkézést a közegészség vagy közbiztonság érdekében a származási helyen kell elvégezni; és (f) azokban az esetekben, ha az említett Fél úgy ítéli meg, hogy a TBT-megállapodás szerinti jogszerű célokat ezzel nem veszélyezteti, arra törekszik, hogy a termékhez fizikailag kapcsolódók helyett elfogadja a nem állandó, illetve a leválasztható címkéket, vagy a kísérő dokumentációban található jelölést, illetve címkézést.

3. A Felek WTO-egyezményből fakadó jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, a (2) bekezdés a mezőgazdasági termékekre, az ipari termékekre és a feldolgozott élelmiszertermékekre alkalmazandó, ideértve az italokat és az alkoholtartalmú folyadékokat is.

4.11. CIKK

Kapcsolattartó pontok

A kapcsolattartó pontoknak a 13.4. cikkel (Tájékoztatás és kapcsolattartó pontok) összhangban kijelölt funkciói az alábbiakat foglalják magukban:

(a) e fejezet alkalmazásának és igazgatásának figyelemmel kísérése;

(b) a másik Fél által felvetett, a szabványok, műszaki előírások vagy megfelelőségértékelési eljárások kialakításával, elfogadásával, alkalmazásával vagy végrehajtásával kapcsolatos kérdés haladéktalan kezelése;

(c) az együttműködés fokozása a szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások fejlesztése és javítása terén;

(d) információcsere a szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások területén;

(e) szükség esetén az együttműködési tevékenységek előmozdítása a 4.4. cikk (Közös együttműködés) (2) bekezdésének megfelelően; és

(f) a Felek közötti kereskedelemkönnyítés módjainak feltérképezése érdekében ad hoc munkacsoportok létrehozása valamely Fél kérésére.

4.12. CIKK

Záró rendelkezések

1. A Felek a 16.2. cikk (Szakbizottságok) értelmében létrehozott Árukereskedelmi Bizottságban az e fejezetből eredő bármely végrehajtási intézkedést megvitathatnak. A Felek e célból végrehajtási intézkedéseket fogadhatnak el a bizottság határozata útján.

2. A Felek további kötelezettségeket vállaltak az árukra vonatkozó ágazatspecifikus nem tarifális intézkedésekkel kapcsolatban a 4-A. mellékletben és az ahhoz kapcsolódó függelékekben meghatározottak szerint.







ÖTÖDIK FEJEZET

ÁLLAT- ÉS NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEK

5.1. CIKK

Célkitűzések

E fejezet célja:

(a) az emberi, állati vagy növényi élet és egészség védelme a Felek területén, egyúttal a Felek közötti kereskedelem megkönnyítése az állat- és növényegészségügyi intézkedések (a továbbiakban: SPS-intézkezdések) tekintetében;

(b) az SPS-megállapodás további végrehajtása érdekében történő együttműködés; és

(c) a Felek közötti kereskedelmet érintő SPS-intézkezdések végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre vonatkozó kommunikáció, együttműködés és megoldás javítását szolgáló eszköz biztosítása.

5.2. CIKK

Hatály

1. Ez a fejezet a Felek valamennyi olyan SPS-intézkedésére vonatkozik, amelyek közvetlenül vagy közvetve érintik a Felek közötti kereskedelmet.

2. E fejezet vonatkozik továbbá a Felek kölcsönös érdekében álló állatjóléti ügyekkel kapcsolatos, a Felek közötti együttműködésre.

3. E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy érintené a Felek TBT-megállapodás szerinti jogait a nem e fejezet hatálya alá tartozó intézkedések tekintetében.

5.3. CIKK

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

(a) az SPS-megállapodás A. mellékletében foglalt fogalommeghatározások alkalmazandók; és

(b) a Felek e fejezet alkalmazásában megállapodhatnak egyéb fogalommeghatározásokban is, figyelembe véve a megfelelő nemzetközi szervezetek, mint például a Codex Alimentarius Bizottság (a továbbiakban: Codex Alimentarius), az Állategészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: OIE) és a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (a továbbiakban: IPPC) glosszáriumait és fogalommeghatározásait.

5.4. CIKK

Jogok és kötelezettségek

A Felek megerősítik az SPS-megállapodás alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket.

5.5. CIKK

Illetékes hatóságok

A Felek e fejezet végrehajtásáért felelős illetékes hatóságai az 5-A. mellékletben szerepelnek. A Felek az említett illetékes hatóságokkal kapcsolatos bármilyen változásról értesítik egymást.

5.6. CIKK

Általános elvek

E fejezet alkalmazása során a Felek:

(a) biztosítják az SPS-intézkedéseknek az SPS-megállapodás 3. cikkével létrehozott elvekkel való összhangját;

(b) nem alkalmaznak SPS-intézkedéseket oly módon, hogy azzal indokolatlan akadályokat állítsanak a kereskedelem elé.

(c) biztosítják, hogy az e fejezettel létrehozott eljárásokat vállalják és indokolatlan késedelem nélkül lefolytatják, valamint ezeket az eljárásokat nem a másik Fél önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetését jelentő módon alkalmazzák, amennyiben azonos vagy hasonló feltételek állnak fenn; és

(d) sem a c) pontban említett eljárásokat, sem a kiegészítő információkérést nem alkalmazhatják tudományos és technikai igazolás nélkül a piacaikhoz való hozzáférés késleltetése céljából.

5.7. CIKK

Importkövetelmények

1. Egy Fél importkövetelményei a másik Fél teljes területére vonatkoznak.

2. Az exportáló Fél biztosítja, hogy az importáló Fél területére exportált termékei megfelelnek az importáló Fél állat- és növényegészségügyi előírásainak.

3. Az importáló Fél biztosítja, hogy importkövetelményei az exportáló Féltől behozott termékekre arányos és megkülönböztetésmentes módon kerülnek alkalmazásra.

4. Az exportáló Féltől behozott termékekre vonatkozó eljárásokra kiszabott díjaknak összhangban kell lenniük a hasonló belföldi termékekre kiszabott díjakkal, és nem haladhatják meg a szolgáltatás tényleges költségét.

5. Az SPS-intézkedések végrehajtása céljából az importáló Félnek jogában áll importellenőrzéseket végezni az exportáló Féltől importált termékekre vonatkozóan.

6. Az exportáló Féltől importált termékekre vonatkozóan végrehajtott importellenőrzések a szóban forgó behozatalokkal összefüggő állat- és növényegészségügyi kockázaton alapulnak. Ezen ellenőrzéseket haladéktalanul és a Felek közötti kereskedelemre minimális hatást gyakorolva hajtják végre.

7. Az importáló Fél az exportáló Fél kérésére annak rendelkezésére bocsátja az exportáló Féltől importált termékekre vonatkozóan végrehajtott importellenőrzések gyakoriságával kapcsolatos információkat. Az importáló Fél megváltoztathatja a termékszállítmányok fizikai ellenőrzésének gyakoriságát adott esetben i. ellenőrzések, ii. importellenőrzések, vagy iii. a Felek közötti kölcsönös megállapodás következményeként, egyebek mellett az e fejezetben előírt konzultációkat követően is.

8. Abban az esetben, ha az importellenőrzések azt igazolják, hogy a termékek nem felelnek meg az importáló Fél vonatkozó behozatali követelményeinek, az importáló Fél által tett bármely intézkedésnek arányosnak kell lennie a követelményeknek meg nem felelő termék behozatalával összefüggő állat- és növényegészségügyi kockázattal.

5.8. CIKK

Ellenőrzések

1. E fejezet rendelkezéseinek hatékony végrehajtása iránti bizalom megszerzése és fenntartása érdekében az importáló Fél jogosult bármikor ellenőrzéseket végezni, ideértve: (a) az exportáló Félnél tett ellenőrző látogatás révén az exportáló Fél illetékes hatóságának vizsgálati és tanúsítási rendszerének egészén vagy egy részén végrehajtott ellenőrzést is, a Codex Alimentarius, az OIE és az IPPC vonatkozó nemzetközi szabványaival, iránymutatásaival vagy ajánlásaival összhangban; és (b) az exportáló Féltől a vizsgálati és tanúsítási rendszerére vonatkozó tájékoztatás kérése és a szóban forgó rendszer keretében végrehajtott ellenőrzések eredményeinek megszerzése révén.

2. Az importáló Fél megosztja az exportáló Féllel az (1) bekezdés szerint végrehajtott ellenőrzések eredményeit és következtetéseit. Az importáló Fél a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi az említett eredményeket.

3. Amennyiben az importáló Fél úgy határoz, hogy ellenőrző látogatást tesz az exportáló Félnél, erről a vizsgálat elvégzése előtt legalább 60 naptári nappal értesíti az exportáló Felet, kivéve a sürgős eseteket, illetve, ha a Felek eltérően állapodnak meg. Az ilyen látogatást érintő minden módosítással kapcsolatban meg kell állapodniuk a Feleknek.

4. Az ellenőrzésnek az exportáló Fél illetékes hatóságainak vizsgálati és tanúsítási rendszereinek egészén vagy részén történő végrehajtása és az egyéni létesítmények vizsgálatai során felmerülő költségeket az importáló Fél viseli.

5. Az importáló Fél 60 naptári napon belül írásban megadja az exportáló Félnek az ellenőrzésről szóló tájékoztatást. Az exportáló Félnek 45 naptári nap áll rendelkezésére, hogy észrevételeket tegyen a szóban forgó információkkal kapcsolatban. Az exportáló Fél megjegyzéseit csatolják a zárójelentéshez, és adott esetben bele is foglalják abba.

6. Az 5) bekezdésben foglaltaktól eltérve, amennyiben azonban az ellenőrzés az emberi, állati vagy növényi egészséget vagy életet érintő súlyos kockázatot tárt fel, úgy az importáló Fél a lehető leghamarabb, de minden esetben az ellenőrzés befejezését követő tíz naptári napon belül tájékoztatja az exportáló Felet.

5.9. CIKK

A kereskedelem megkönnyítése

1. Azon esetekben, amelyekben az importáló Fél helyszíni ellenőrzést kíván egy adott állati eredetű termékkategória vagy termékkategóriák exportáló Féltől való behozatalának engedélyezése céljából, az alábbiak alkalmazandók: (a) az ellenőrzés értékeli az exportáló Fél vizsgálati és tanúsítási rendszerét az 5.8. cikknek (Ellenőrzések) megfelelően, és kérésre figyelembe veszi az exportáló Fél által nyújtott kapcsolódó írásbeli információkat; és (b) a vizsgálati és tanúsítási rendszer ellenőrzésének kielégítő eredménye esetében az importáló Fél írásban tájékoztatja az exportáló Felet az ellenőrzés pozitív eredményéről. Ilyen esetben a tájékoztatás azt a tényt is tartalmazhatja, hogy az importáló Fél engedélyezte vagy engedélyezni fogja bizonyos egyedi termékkategória vagy -kategóriák behozatalát; vagy (c) amennyiben a vizsgálati és tanúsítási rendszer ellenőrzésének eredménye nem kielégítő, az importáló Fél írásban tájékoztatja az exportáló Felet az ellenőrzés eredményéről. Ilyen esetben a tájékoztatás kiterjed az alábbiak egyikére: (i) azon feltételekre vonatkozó nyilatkozat, ideértve az exportáló Fél vizsgálati és tanúsítási rendszerével kapcsolatos feltételeket is, amelyeket az exportáló Félnek alkalmaznia kell, hogy lehetővé tegye az importáló Fél számára az állati eredetű egyedi termékkategória vagy -kategóriák behozatalának engedélyezését; (ii) hivatkozás arra a tényre, hogy az állati eredetű termékek meghatározott létesítményei az 5.7. cikk (Importkövetelmények) vonatkozó importkövetelményeinek való megfelelés esetén exportálhatók az importáló Fél részére; vagy (iii) nyilatkozat, miszerint az importáló Fél nem engedélyezte az egyedi termékkategória vagy -kategóriák exportáló Féltől történő behozatalát.

2. Azon esetekben, amikor az importáló Fél engedélyezte az (1) bekezdés b) pontjában említett állati eredetű termékek egyedi kategóriájának vagy kategóriáinak behozatalát, az exportáló Fél tájékoztatja az importáló Felet az importáló Fél azon egyéni létesítményeinek jegyzékéről, amelyek megfelelnek a követelményeknek, különösen az 5.7. cikk (Importkövetelmények) és az 5.8. cikk (Ellenőrzések) követelményeinek. Ezen túlmenően a következők alkalmazandók: (a) Az exportáló Fél kérésére az importáló Fél jóváhagyja az 5-B. melléklet (3) bekezdésében szereplő, az exportáló Fél területén található létesítményeket, az említett létesítmények előzetes vizsgálata nélkül. Amennyiben az exportáló Fél az importáló Fél jóváhagyását kéri, az exportáló Fél a vonatkozó – ideértve az 5.7. cikkben (Importkövetelmények) foglalt – követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében megadja az importáló Fél által kért tájékoztatást. Az importáló Fél jóváhagyása összhangban áll az 5-B. mellékletben meghatározott feltételekkel és azon termékkategóriákra korlátozódik, amelyekre vonatkozóan importengedélyt adtak ki. (b) A (2) bekezdés a) pontjában említett egyes létesítmények jóváhagyása során az importáló Fél megteszi a szükséges jogalkotási és közigazgatási intézkedéseket az alkalmazandó jogi és közigazgatási eljárásainak megfelelően, hogy az exportáló Fél kérelmének és adott esetben az importáló Fél által kért információk beérkezésétől számított 40 munkanapon belül lehetővé tegye a behozatalt annak érdekében, hogy biztosítsa a kapcsolódó, egyebek mellett az 5.7. cikkben (Importkövetelmények) foglalt követelményeknek való megfelelést. (c) Az importáló Fél értesíti az exportáló Felet a (2) bekezdés a) pontjában említett egyes létesítmények jóváhagyásáról és elutasításáról, valamint adott esetben az elutasítás indoklásáról.

5.10. CIKK

Az állat- és növényegészségüggyel kapcsolatos intézkedések

1. A Felek elfogadják a kártevőktől vagy megbetegedésektől mentes és a kártevők vagy megbetegedések elterjedtségének alacsony szintjét felmutató térségek fogalmát, összhangban az SPS-megállapodással, valamint az OIE és az IPPC szabványaival, iránymutatásaival és ajánlásaival. Az 5.15. cikkben (állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó bizottság) említett SPS-bizottság további részleteket határozhat meg a szóban forgó területek elismerésére vonatkozó eljárást illetően, ideértve a betegség kitörése/elterjedése során e területek elismerésére vonatkozó eljárásokat is, figyelemmel az SPS-megállapodás, valamint az OIE és az IPPC kapcsolódó szabványaira, iránymutatásaira vagy ajánlásaira.

2. A kártevőktől vagy megbetegedésektől mentes és a kártevők vagy megbetegedések elterjedtségének alacsony szintjét felmutató térségek meghatározása során a Felek figyelembe veszik az olyan tényezőket, mint amilyenek a földrajzi fekvés, az ökológiai rendszerek, a járványügyi felügyelet, valamint az ilyen területek egészségügyi vagy növényegészségügyi ellenőrzése.

3. A Felek szoros együttműködést alakítanak ki a kártevőktől vagy megbetegedésektől mentes és a kártevők vagy megbetegedések elterjedtségének alacsony szintjét felmutató térségek meghatározása terén azzal a céllal, hogy a másik Fél által követett, az ilyen területek meghatározására irányuló eljárásokban bizalmuk kiépüljön. Az ilyen területek exportáló Fél által végzett meghatározásának elfogadása során az importáló Fél az exportáló Fél vagy annak bizonyos részei állat- vagy növényegészségügyi helyzetére vonatkozó saját megállapításait elvben az exportáló Fél által szolgáltatott információkra alapozza, összhangban az SPS-megállapodással, valamint az OIE és az IPPC szabványaival, iránymutatásaival és ajánlásaival.

4. Amennyiben az importáló Fél nem fogadja el az exportáló Fél által tett meghatározást, ki kell fejtenie ennek indokait, és készen kell állnia konzultációk megkezdésére.

5. Ha az exportáló Fél azt állítja, hogy területéin belül egységes térségeik kártevőktől vagy megbetegedésektől mentesek, vagy a kártevők vagy a megbetegedések elterjedtségének szintje alacsony, ezt releváns bizonyítékokkal alátámasztja, abból a célból, hogy objektíven kimutatható legyen az importáló Fél számára, hogy ezen térségek kártevőktől vagy megbetegedésektől mentes térségek vagy a kártevők vagy megbetegedések elterjedtségének alacsony szintjét felmutató térségek, és felhasználásuktól függően valószínűleg azok is maradnak. Ennek érdekében az importáló Fél részére, kérése esetén, észszerű mértékű hozzáférést kell biztosítani vizsgálat, tesztelés és egyéb vonatkozó eljárások elvégzése céljából.

6. A Felek elismerik az OIE által meghatározott területi egységekre osztás, valamint az IPPC által meghatározott kártevőktől mentes termelési hely vagy helyszín elvét. Az 5.15. cikkben (Állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó bizottság) említett SPS-bizottság értékeli majd az OIE és az IPPC ajánlásait, melyeket e tárgyban a jövőben közzétesznek majd, és ennek megfelelően az SPS-bizottság ajánlásokat bocsáthat ki.

5.11. CIKK

Átláthatóság és információcsere

1. A Felek: (a) átláthatóságra törekednek a kereskedelemre vonatkozó SPS-intézkedések, és különösen a másik Fél importjaira alkalmazott 5.7. cikk (Importkövetelmények) szerinti követelmények terén; (b) fokozzák az egyes Felek SPS-intézkedéseinek és azok alkalmazásának kölcsönös megértését; (c) információt cserélnek az SPS-intézkedések fejlesztésével és alkalmazásával kapcsolatos kérdésekről, beleértve a rendelkezésre álló új tudományos bizonyítékokkal kapcsolatos haladást is, amelyek érintik, vagy érinthetik a Felek közötti kereskedelmet, annak érdekében, hogy ezeknek a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásait minimalizálják; (d) valamely Fél kérésére 15 naptári napon belül tájékoztatást adnak azon importkövetelményekről, amelyek egyes termékek behozatalára alkalmazandók; és (e) valamely Fél kérésére 15 naptári napon belül tájékoztatást adnak egyes termékek engedélyezésére vonatkozó kérelem ügyében elért előrehaladásról.

2. Az (1) bekezdés szerint az információért felelős kapcsolattartó pontokat a Felek a 13.4. cikk (Tájékoztatás és kapcsolattartó pontok) (1) bekezdésének megfelelően jelölik ki. Az információk megküldhetők levélben, faxon vagy e-mailben. Az e-mailben küldött információ elektronikusan aláírható, és azt csak a kapcsolattartó pontok között továbbítják.

3. Amennyiben az (1) bekezdés c) pontja szerinti információkat a WTO-hoz a vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban megküldött értesítés révén tették közzé, vagy a Felek hivatalos, nyilvánosan elérhető és ingyenes honlapján, a szóban forgó pontban említett információcserét megtörténtnek kell tekinteni.

4. Az e fejezet szerinti valamennyi értesítést a (2) bekezdésben említett kapcsolattartó pontoknak kell megküldeni.

5.12. CIKK

Konzultációk

1. Minden Fél két naptári napon belül írásban értesíti a többi Felet minden súlyos vagy jelentős, az emberi, illetve az állati vagy növényi életet vagy egészséget érintő kockázatról, beleértve az élelmezési vészhelyzeteket is.

2. Amennyiben a Félnek komoly aggályai vannak az emberi, állati vagy növényi életet vagy egészséget fenyegető, a kereskedelem által érintett árukat befolyásoló kockázattal kapcsolatban, a helyzetről kérésre a lehető leghamarabb konzultációt kell tartani. Ilyen esetben az egyes Felek törekednek arra, hogy a kereskedelem torzulásának elkerülése érdekében szükséges valamennyi információt megfelelő időben átadják.

3. Az e cikk (2) bekezdésében említett konzultációk megtarthatók e-mail, videó- vagy telefonkonferencia révén is. A konzultációt kérő Fél biztosítja a konzultáció jegyzőkönyveinek elkészítését.

5.13. CIKK

Szükséghelyzeti intézkedések

1. Az emberi, állati vagy növényi életet vagy egészséget érintő súlyos kockázat esetén az importáló Fél előzetes értesítés nélkül meghozhatja az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükséges intézkedéseket. A Felek között úton lévő szállítmányok esetében az importáló Fél mérlegeli a legmegfelelőbb és legarányosabb megoldást a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében.

2. Az intézkedéseket meghozó Fél a lehető leghamarabb, legkésőbb az intézkedés elfogadását követő 24 órán belül tájékoztatja a másik Felet. Bármelyik Fél kérhet információt az állat- és növényegészségügyi helyzettel, illetve bármely elfogadott intézkedéssel kapcsolatban. A másik Fél arra azonnal válaszol, mihelyt az információ rendelkezésre áll.

3. Bármelyik Fél kérelmére és e fejezet 5.12. cikkének (Konzultációk) rendelkezései szerint a Felek az értesítéstől számított 15 naptári napon belül konzultációt tartanak a helyzettel kapcsolatban. A konzultációk célja a kereskedelem szükségtelen megzavarásának elkerülése. A Felek mérlegelhetik az intézkedések végrehajtását megkönnyítő lehetőségeket, illetve az intézkedések felváltását.

5.14. CIKK

Egyenértékűség

1. A Felek elismerhetik a (4)–(7) bekezdésnek megfelelően az egy ágazatra vagy ágazat részére alkalmazandó egyéni intézkedés, intézkedéscsoport vagy rendszerek egyenértékűségét. Az egyenértékűség elismerése az állatok és állati termékek, valamint a növények és növényi termékek, vagy adott esetben a kapcsolódó áruk Felek közötti kereskedelmére vonatkozik.

2. Amennyiben nem ismerik el az egyenértékűséget, a kereskedelmet az importáló fél által a megfelelő szintű egészségügyi védelemnek való megfelelés érdekében előírt feltételeknek megfelelően lehet folytatni.

3. Az egyenértékűség elismerése a következők értékelését és elfogadását teszi szükségessé: (a) a jogszabályokban, szabványokban és eljárásokban meglévő SPS-intézkedések, ideértve a vizsgálati és tanúsítási rendszerekkel kapcsolatos ellenőrzéseket annak biztosítása érdekében, hogy mind az exportáló Fél, mind az importáló Fél SPS-intézkedéseit betartsák; (b) az illetékes hatóságok (írásban dokumentált) felépítése, hatásköre, intézményi hierarchiája, működési módja és a rendelkezésükre álló erőforrások; és (c) az illetékes hatóság teljesítménye az ellenőrzési programok és biztosítások vonatkozásában.

4. Felméréseik során a Felek figyelembe veszik a korábbi tapasztalatokat.

5. Az importáló Fél akkor fogadja el egyenértékűnek az exportáló Fél egészségügyi vagy növényegészségügyi intézkedését, ha az exportáló Fél objektív módon bemutatja, hogy intézkedése eléri az importáló Fél megfelelő szintű egészségügyi védelmét. Ennek érdekében az importáló Fél részére, kérése esetén, észszerű mértékű hozzáférést kell biztosítani vizsgálat, tesztelés és egyéb vonatkozó eljárások elvégzése céljából.

6. A Felek figyelembe veszik a Codex Alimentarius, az OIE, az IPPC és a WTO SPS-bizottságának iránymutatását az egyenértékűség elismerése terén.

7. Ezen túlmenően az egyenértékűség elismerése során a Felek megállapodhatnak az importra szánt állatok vagy állati termékek, növények vagy növényi termékek, illetve egyéb kapcsolódó áruk szállításához szükséges hivatalos állat- és növényegészségügyi bizonyítványok egyszerűsített mintájáról.

5.15. CIKK

Állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó bizottság

1. A 16.2. cikk (Szakbizottságok) alapján létrehozott állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó bizottság (a továbbiakban: SPS-bizottság) a Felek illetékes hatóságainak képviselőiből áll.

2. Az SPS-bizottság az e megállapodás hatálybalépését követő első évben ül össze. Ezután évente legalább egyszer, illetve a Felek általi megállapodás szerint ül össze. Az SPS-bizottság eljárási szabályzatát az első ülésen fogadja el. Az üléseket személyesen, telefonon vagy videokonferencián keresztül, vagy a Felek általi megállapodás szerinti más módon is lebonyolíthatják.

3. Az SPS-bizottság megállapodhat a Felek szakértőiből álló műszaki munkacsoportok létrehozásáról, amelyek azonosítják és megoldják az e fejezet alapján felmerülő műszaki és tudományos jellegű problémákat, valamint feltárják a közös érdekű SPS-kérdésekkel kapcsolatos további együttműködés lehetőségeit. Amennyiben további szakértelemre van szükség, a Felek képviselőitől eltérő személyek is részt vehetnek a műszaki munkacsoport munkájában.

4. Az SPS-bizottság az e fejezet hatékony működésével összefüggő bármilyen kérdéssel foglalkozhat. Felelősségi köre és feladatai különösen a következők: (a) kialakítja az e fejezet végrehajtásához szükséges eljárásokat vagy intézkedéseket, ideértve az 5-A. és az 5-B. mellékletet is; (b) e fejezet alkalmazásának figyelemmel kísérése; és (c) fórumot biztosít bizonyos SPS-intézkedések alkalmazásából eredő problémák megvitatására, a kölcsönösen elfogadható alternatívák elérése érdekében. Ebben az összefüggésben az SPS-bizottságot sürgősséggel kell összehívni a Fél kérésére a konzultációk lefolytatása céljából. E konzultációk nem sértik a Felek Tizennegyedik fejezet (Vitarendezés) és Tizenötödik fejezet (Közvetítő mechanizmus) szerinti jogait és kötelezettségeit.

5. Az SPS-bizottság információt, szakértelmet és tapasztalatot cserél az állatjólét területén, hogy előmozdítsa a Felek közötti együttműködést állatjóléti ügyekben.

6. A Felek az SPS-bizottság által hozott döntéssel ajánlásokat és határozatokat fogadhatnak el az importengedélyekkel, információcserével, átláthatósággal, a regionalizálás elismerésével, az egyenértékűséggel és alternatív intézkedésekkel, valamint a (4) és (5) bekezdésben említett egyéb kérdésekkel kapcsolatban.

5.16. CIKK

Technikai konzultációk

1. Amennyiben az egyik Fél úgy véli, hogy a másik Fél intézkedése ellentétes vagy ellentétes lehet az e fejezet szerinti kötelezettségekkel, és úgy véli, hogy az intézkedés indokolatlan kereskedelmi zavart okoz vagy okozhat, úgy kölcsönösen elfogadható megoldások elérése érdekében technikai konzultációt kérhet az SPS-bizottságban. Az 5-A. mellékletben meghatározott illetékes hatóságok elősegítik e konzultációkat.

2. Az SPS-bizottságban folytatott technikai konzultációkat a technikai konzultációkra vonatkozó kérelem előterjesztésétől számított 30 napon belül lezártnak kell tekinteni, kivéve, ha a konzultáló Felek a konzultációk folytatásában állapodtak meg. A technikai konzultációk lefolytathatók telefonkonferencia, videokonferencia révén vagy egyéb, a Felek kölcsönös megállapodása szerinti módon.







HATODIK FEJEZET

VÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS A KERESKEDELEM KÖNNYÍTÉSE

6.1. CIKK

Célkitűzések

1. A Felek elismerik a vámügyi együttműködés és a kereskedelem könnyítésének jelentőségét a fejlődő globális kereskedelmi környezetben. A Felek megállapodnak abban, hogy megerősítik az együttműködést ezen a területen annak biztosítása érdekében, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások, valamint a vonatkozó közigazgatási szervek igazgatási kapacitásai megfeleljenek a kereskedelemkönnyítési célkitűzéseknek, és biztosítsák a hatékony vámellenőrzést.

2. E célból a Felek megállapodnak abban, hogy a jogszabályok megkülönböztetésmentesek, és hogy a vámeljárások a csalás elleni küzdelem és a jogszerű kereskedelem védelme érdekében modern módszerek alkalmazásán és hatékony ellenőrzésen alapulnak.

3. A Felek elismerik, hogy a legitim közpolitikai célkitűzések, így a biztonsági, védelmi és a csalás megelőzésével kapcsolatos célkitűzések semmiképpen nem veszélyeztethetők.

6.2. CIKK

Alapelvek

1. A Felek megállapodnak abban, hogy vámügyi rendelkezéseinek és eljárásainak a következőkön kell alapulnia: (a) a vámügyekben és kereskedelmi ügyekben alkalmazandó, az érintett Felek által elfogadott nemzetközi eszközök és szabványok, beleértve a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló felülvizsgált kiotói egyezmény legfontosabb elemeit, az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi megállapodást és a Vámigazgatások Világszervezetének (a továbbiakban: WCO) a globális kereskedelem biztonságát és könnyítését szolgáló szabványkeretét (a továbbiakban: SAFE-keret); (b) a jogszerű kereskedelem védelme a vámjogi követelmények hatékony alkalmazásával ás betartásával; (c) olyan jogszabályok, amelyek elkerülik a gazdasági szereplőkre háruló szükségtelen és megkülönböztetéssel járó terheket, további könnyítést biztosítanak a jogszabályoknak való magas szintű megfelelést megvalósító gazdasági szereplők számára, és védintézkedéseket biztosítanak a csalás és a tiltott vagy káros tevékenységek ellen; és (d) az azt biztosító szabályok, hogy a vámszabályok és eljárási előírások kismértékű megsértéséért kiszabott szankciók arányosak és megkülönböztetésmentesek legyenek, valamint hogy alkalmazásuk ne késleltetesse indokolatlanul az áruk forgalomba bocsátását.

2. A munkamódszerek javításának, illetve a műveletek hátrányos megkülönböztetés-mentességének, áttekinthetőségének, hatékonyságának, teljességének és számon kérhetőségének a biztosítása érdekében a Felek: (a) lehetőség szerint az előírásokat és az alaki követelményeket egyszerűsítik az áruk gyors kiadása és vámkezelése tekintetében; és (b) további lépéseket tesznek a vám- és egyéb hatóságok által kért adatok és a dokumentációs anyagok egyszerűsítése és szabványosítása érdekében.

6.3. CIKK

Vámügyi együttműködés

1. A Felek megfelelő hatóságaik útján együttműködnek a vámügyek területén annak biztosítása érdekében, hogy a 6.1. cikkben (Célkitűzések) meghatározott célkitűzések teljesüljenek.

2. A vámügyi együttműködés fokozása érdekében a Felek többek között: (a) információt cserélnek a vámjogszabályaikról, azok végrehajtásáról és a vámeljárásaikról, különösen az alábbi területek vonatkozásában: (i) a vámeljárások egyszerűsítése és modernizálása; (ii) a szellemitulajdon-jogok határokon történő érvényesítése a vámhatóságok által; (iii) tranzit és átrakodás; és (iv) az üzleti közösséggel való kapcsolatok; (b) közös kezdeményezések kidolgozását mérlegelik az importra, exportra és egyéb vámeljárásra vonatkozóan, valamint az üzleti közösségnek nyújtott hatékony szolgáltatás biztosítását célzó munka érdekében; (c) a SAFE-keretmegállapodással összhangban együttműködnek a nemzetközi kereskedelmi ellátási lánc biztosításának és megkönnyítésének vámmal kapcsolatos szempontjait illetően; (d) adott esetben kölcsönösen elismerik a kockázatkezelési módszereket, a kockázati standardokat, a biztonsági ellenőrzéseket és a kereskedelmi partnerségi programokat, ideértve olyan szempontokat is, mint az adatátvitel és a kölcsönös megállapodás tárgyát képező előnyök; és (e) megerősítik a nemzetközi szervezeteken, mint a WTO-n és a WCO-n belüli együttműködésüket.

6.4. CIKK

Tranzit és átrakodás

1. Az egyes Felek biztosítják a területeiken keresztül történő átrakodási tevékenységek és a tranzitforgalom elősegítését és hatékony ellenőrzését.

2. A kereskedelem megkönnyítése érdekében a Felek előmozdítják és végrehajtják a regionális tranzit-megállapodásokat.

3. A Felek a tranzitforgalom megkönnyítése érdekében biztosítják az együttműködést és a koordinációt valamennyi, a területükön található érintett hatóság és ügynökség között.

6.5. CIKK

Előzetes rendelkezések

Azt megelőzően, hogy az árukat a területére importálnák, mindegyik Fél köteles – jogszabályaival és eljárásaival összhangban – a területén letelepedett kereskedők számára a tarifális besorolással, a származással vagy az adott Fél döntése szerinti más ilyen kérdésekkel kapcsolatos előzetes írásbeli rendelkezéseket vámhatóságai, illetve egyéb illetékes hatóságai útján kiadni.

6.6. CIKK

Egyszerűsített vámeljárás

1. A Feleknek átlátható és hatékony egyszerűsített behozatali és kiviteli eljárásokat kell alkalmazniuk annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők, egyebek mellett a kis- és középvállalkozások esetében csökkenjenek a költségek és növekedjen a kiszámíthatóság mértéke. A vámeljárások egyszerűsítéséhez objektív és megkülönböztetésmentes feltételek szerint egyszerűbb hozzáférést kell biztosítani a meghatalmazott kereskedők számára.

2. Az egységes vámnyilatkozatot vagy elektronikus megfelelőjét használják az áru vámeljárás alá vonásához szükséges vámalakiságok elvégzéséhez.

3. A Felek az árubehozatal és -kiadás egyszerűsítése és megkönnyítése érdekében modern vámtechnikákat alkalmaznak, egyebek mellett kockázatértékelést és vámkezelés utáni ellenőrzési módszereket.

4. A Felek az érintett kereskedőik, a vámhatóságok és egyéb kapcsolódó ügynökségek közötti elektronikus adatcsere megkönnyítése érdekében ösztönzik a rendszerek folyamatos fejlesztését és felhasználását, beleértve az információs technológián alapuló rendszereket is.

6.7. CIKK

Áruk kiadása

Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy vámhatóságai, határőrizeti szervei és más illetékes hatóságai olyan követelményeket és eljárásokat alkalmazzanak, amelyek:

(a) olyan határidőn belül biztosítják az áruk gyors kiadását, amely nem hosszabb annál, mint ami annak biztosításához szükséges, hogy megfeleljenek a vám- és a kereskedelemmel összefüggő egyéb jogszabályaiknak és formalitásaiknak;

(b) lehetőséget biztosítanak az információk érkezés előtti feldolgozására (az információk előzetes elektronikus benyújtására és végleges feldolgozására az áruk fizikai beérkezése előtt) annak érdekében, hogy az áruk a beérkezéskor kiadhatók legyenek; és

(c) lehetőséget biztosítanak az áruk vám megfizetése nélkül történő kiadására, az érintett Fél jogszabályai szerint – szükség esetén – a vám végső megfizetésének biztosítása érdekében garancianyújtáshoz kötve.

6.8. CIKK

Díjak és terhek

1. Díjak és terhek csak a kérdéses importtal vagy exporttal kapcsolatosan nyújtott szolgáltatások és az ilyen import vagy export végzéséhez szükséges valamely formalitás után szabhatók ki. Azok nem haladhatják meg a szolgáltatás hozzávetőleges költségét és kiszámításuk nem történhet ad valorem alapon.

2. A díjakra és terhekre vonatkozó információk közzététele hivatalosan kijelölt médium útján történik, amely magában foglalhatja az internetet is. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a nyújtott szolgáltatásért felszámított illeték vagy díj indokát, a felelős hatóságot, az alkalmazott illetékeket és díjakat, valamint azt, mikor és hogyan kell a fizetést teljesíteni.

3. Új vagy módosított díjak és terhek nem vethetők ki mindaddig, amíg a (2) bekezdés szerinti információt nem tették közzé és az nem elérhető.

6.9. CIKK

Vámügynökök

A Felek megállapodnak abban, hogy a vonatkozó vámügyi rendelkezéseik és eljárásaik nem igénylik vámügynökök kötelező alkalmazását. A Felek átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos szabályokat alkalmaznak, amennyiben vámügynökök segítségét veszik igénybe.

6.10. CIKK

Szállítás előtti ellenőrzés

A Felek megállapodnak abban, hogy megfelelő vámügyi rendelkezéseik és eljárásaik nem írják elő az előzetes áruvizsgálatról szóló megállapodásban meghatározott kötelező szállítás előtti áruvizsgálatot vagy egyéb, magánvállalatok által a vámvizsgálatot megelőzően a rendeltetési helyen folytatott vizsgálati tevékenységet.

6.11. CIKK

Vámérték-megállapítás

1. A Felek a vámérték-megállapítási megállapodásnak megfelelően meghatározzák az áruk vámértékét.

2. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy a vámérték-megállapítással kapcsolatos kérdések tekintetében közös megoldást érjenek el.

6.12. CIKK

Kockázatkezelés

1. A Felek a valamennyi importkövetelménynek való megfelelés érdekében az összes szállítmány átfogó vizsgálatának elvégzése helyett vizsgálataikat, kibocsátási elveiket és a belépést követő ellenőrzési eljárásaikat a kockázatértékelési elvekre és ellenőrzések végzésére alapozzák.

2. A Felek megállapodnak abban, hogy az áruk behozatalára, a kivitelére, a tranzitjára és az átrakodására vonatkozó ellenőrzési követelményeiket és eljárásaikat olyan kockázatkezelési elvek alapján fogadják el és alkalmazzák, amelyeket azért alkalmaznak hogy a megfelelési intézkedéseket a figyelmet érdemlő ügyletekre összpontosítsák.

6.13. CIKK

Egyablakos ügyintézés

A Felek törekednek arra, hogy az áruk kivitelére, behozatalára és vámtranzitjára vonatkozó vámügyi és egyéb jogszabályok által előírt információk elektronikus benyújtásának elősegítése érdekében egyablakos ügyintézési rendszert dolgozzanak ki és tartsanak fenn.

6.14. CIKK

Jogorvoslati eljárások

1. A Felek biztosítják a vámügyi és egyéb illetékes hatóságoknak a áruk behozatalát, kivitelét és a tranzitárukat érintő közigazgatási intézkedései, rendelkezései és határozatai elleni jogorvoslati jogot garantáló hatékony, gyors, megkülönböztetésmentes és könnyen hozzáférhető eljárásokat.

2. A jogorvoslati eljárások magukban foglalhatják a felügyeleti hatóság által végzett közigazgatási felülvizsgálatot és a Felek jogszabályaval összhangban közigazgatási szinten hozott határozatok bírósági felülvizsgálatát.

6.15. CIKK

Átláthatóság

1. Az egyes Felek kötelesek közzétenni vagy más módon – egyebek mellett elektronikus eszközök útján – rendelkezésre bocsátani a vámügyek és a kereskedelem könnyítésével összefüggő jogszabályaikat, szabályzataikat és igazgatási eljárásaikat, valamint az egyéb követelményeket.

2. Az egyes Felek kötelesek kijelölni vagy fenntartani egy vagy több felvilágosító és tájékoztató pontot, amely(ek) az érintett feleknek a vámügyekkel és a kereskedelem könnyítésével összefüggő kérdésekkel foglalkozik (foglalkoznak).

6.16. CIKK

Kapcsolatok az üzleti közösséggel

A Felek megállapodnak a következőkről:

(a) a kereskedelmi képviselőkkel kellő időben folytatott konzultációk fontossága a vámüggyel, a kereskedelem megkönnyítésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó jogalkotási javaslatok és általános eljárások kidolgozása során. E célból a konzultációkat a vámhatóságok és adott esetben az üzleti közösség között tartják;

(b) a vámügyi és kereskedelem megkönnyítésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó új jogszabályoknak és általános eljárásoknak a szóban forgó jogszabályok és eljárások alkalmazását megelőzően, a lehetőségek mértékéig elektronikus eszközökön keresztül történő közzététele vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétele, valamint az ilyen jogszabályok és eljárások változásainak és értelmezéseinek a lehetőségek mértékéig elektronikus eszközökön keresztül történő közzététele vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétele; a Felek továbbá közzéteszik az adminisztratív jellegű, releváns közleményeket is, beleértve a vámhivatalok követelményeit és beléptetési eljárásait, a vámhivatalok munkaidejét és operatív tevékenységeit kikötőkben és határátkelőhelyeken, valamint az információs szolgáltatások elérési pontjait;

(c) észszerű időtartamot hagynak az új vagy módosított jogszabályok és eljárások, továbbá vámok, díjak és illetékek kihirdetése és hatálybalépése között, a legitim közpolitikai célkitűzések sérelme nélkül (például a vámtételekben bekövetkezett változások); és

(d) biztosítják, hogy vámügyi és egyéb kapcsolódó követelményeik és eljárásaik folyamatosan kielégítik a kereskedő közösség igényeit, a bevált módszereket alkalmazzák, és hogy azok a kereskedelmet a lehető legkisebb mértékben korlátozó követelmények és eljárások maradnak.

6.17. CIKK

Vámügyi Bizottság

1. A 16.2. cikk (Szakbizottságok) által létrehozott Vámügyi Bizottság a Felek vámügyi és egyéb illetékes hatóságainak képviselőiből állnak. A Vámügyi Bizottság biztosítja e fejezet, az 1. jegyzőkönyv és bármely olyan kiegészítő vámügyi rendelkezés megfelelő alkalmazását, amelyről a felek megállapodnak. A Felek a Vámügyi Bizottságon belül megvizsgálhatják és határozatot hozhatnak a bizottságban felmerülő valamennyi kérdésről.

2. A Felek a Vámügyi Bizottságon belül ajánlásokat fogadhatnak el vagy határozatot hozhatnak a kockázatkezelési technikák, a kockázati standardok, a biztonsági ellenőrzések és a kereskedelmi partnerségi programok kölcsönös elismerésére vonatkozóan, ideértve olyan szempontokat is, mint az adatátvitel és a kölcsönös megállapodás tárgyát képező előnyök, továbbá egyéb, az (1) bekezdés alá tartozó kérdések.

3. A Felek megállapodhatnak abban, hogy ad hoc találkozókat tartanak bármely vámügyi kérdéssel, a származási szabályokkal vagy bármely, a Felek megállapodásának tárgyát képező vámmal kapcsolatos további rendelkezésekkel kapcsolatban. Adott esetben alcsoportokat hozhatnak létre konkrét kérdések megvitatására.







HETEDIK FEJEZET

MEGÚJULÓ ENERGIAFORRÁSOKBÓL VALÓ ENERGIATERMELÉSRE VONATKOZÓ KERESKEDELMET VAGY BERUHÁZÁSOKAT AKADÁLYOZÓ NEM VÁMJELLEGŰ AKADÁLYOK

7.1. CIKK

Célkitűzések

Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló globális erőfeszítésekkel összhangban a Felek közös célja, hogy – különösen a kereskedelem és a beruházások elősegítése révén – ösztönözzék, kifejlesszék és fokozzák a megújuló és fenntartható, nem fosszilis energiaforrásokból származó energiatermelést. E célból a Felek együttműködnek a vámok és a nem vámjellegű akadályok felszámolása, illetve visszaszorítása, valamint a regionális és nemzetközi szabványokkal való szabályozási konvergencia megerősítése érdekében.

7.2. CIKK

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

(a) „helyi tartalmi követelmény”: (i) az áruk tekintetében belföldi származású termékek vagy belföldi forrásból származó áruk valamely vállalkozás általi megvásárlására vagy felhasználására vonatkozó követelmény, függetlenül attól, hogy az említett követelményt konkrét termékekben, termékek mennyiségében vagy értékében, vagy helyi termelés mennyiségének vagy értékének arányában határozták meg; (ii) a szolgáltatások tekintetében a másik Fél szolgáltatásaira vagy szolgáltatói számára hátrányt jelentő szolgáltató vagy a nyújtott szolgáltatás kiválasztásának korlátozására vonatkozó követelmény;

(b) „intézkedés”: e fejezet alkalmazásában egy Fél által hozott bármilyen intézkedés, ami lehet törvény, rendelet, szabály, eljárás, határozat vagy igazgatási tevékenység, vagy megjelenhet bármilyen más formában;

(c) „helyi vállalatokkal történő társulások kialakítását előíró intézkedések”: olyan jogalany, mint a társaság, a tröszt, a társas vállalkozás, a közös vállalkozás vagy a társulás helyi vállalatokkal vagy egyéb vállalkozásokkal való közös létrehozására vagy működtetésére, vagy az azokkal történő szerződéses kapcsolatok létrehozására vonatkozó bármely követelmény;

(d) „ellentételezés”: azok a feltételek, amelyek ösztönzik a helyi fejlesztéseket, például a technológia indokolatlan engedélyezése, beruházások, egy konkrét pénzügyi intézménnyel történő szerződéskötési kötelezettség, csereüzletek vagy hasonló követelmények; és

(e) „szolgáltató”: a 8.2. cikk (Fogalommeghatározások) l) pontjában foglaltak szerint.

7.3. CIKK

Hatály

1. E fejezet azon intézkedésekre alkalmazandó, amelyek hatást gyakorolnak a Felek közötti, a megújuló és fenntartható, nem fosszilis energiaforrásokból származó energiatermelésre vonatkozó kereskedelemre és beruházásokra, nevezetesen szél-, nap-, légtermikus, geotermikus, hidrotermikus, valamint az óceánból nyert energia, vízenergia, biomassza, hulladék-lerakóhelyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája, de nem azon termékekre vonatkozóan, amelyekből az energiát állítják elő.

2. E fejezet nem vonatkozik a kutatás-fejlesztési projektekre és a nem kereskedelmi mértékű demonstrációs projektekre.

3. E fejezet nem sérti e megállapodás egyéb vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását, ideértve az említett rendelkezésekkel összefüggő kivételeket, fenntartásokat vagy korlátozásokat, és értelemszerűen az (1) bekezdésben említett intézkedéseket. Az egyértelműség kedvéért az e fejezet és e megállapodás egyéb rendelkezései közötti bármely összeegyeztethetetlenség esetében az összeegyeztethetetlenség erejéig az e megállapodás egyéb rendelkezései élveznek elsőbbséget.

7.4. CIKK

Alapelvek

Az egyes Felek kötelesek:

(a) tartózkodni a helyi tartalmi követelményeket vagy bármely, a másik Fél termékeit, szolgáltatóit, vállalkozásait vagy telephelyeit érintő ellentételezést előíró intézkedések elfogadásától.

(b) tartózkodni a helyi vállalatokkal történő társulások kialakítását előíró intézkedések elfogadásától, kivéve, ha e társulásokat technikai okokból szükségesnek ítélik és a Fél e technikai okokat a másik Fél kérésére igazolni tudja;

(c) biztosítani, hogy az alkalmazott tanúsítási és engedélyezési eljárásokra, különösen a berendezésekre, létesítményekre és a kapcsolódó szállítóhálózati infrastruktúrákra vonatkozó szabályok objektívak, átláthatóak és nem önkényesek, és a másik Fél kérelmezőivel szemben nem tesznek megkülönböztetést;

(d) biztosítani, hogy az alábbiakra felszámolt vagy azokkal kapcsolatos adminisztratív díjak: (i) a másik Féltől származó áruk behozatalára és felhasználására, illetve a másik Fél szállítói által szállított árukra felszámolt vagy azokkal kapcsolatos adminisztratív díjak a 2.10. cikk hatálya alá tartoznak (A behozatallal és kivitellel kapcsolatos díjak és vámalakiságok); és (ii) a másik Fél szolgáltatói általi szolgáltatásnyújtás a 8.18. cikk (Hatály és fogalommeghatározások), a 8.19. cikk (Az engedélyezés és minősítés feltételei) és a 8.20. cikk (Engedélyezési és minősítési eljárások) hatálya alá tartozik; és

(e) biztosítani, hogy a villamosenergia-átviteli hálózatok összekapcsolásának és azokhoz való hozzáférésnek a feltételei és eljárásai átláthatóak, és a másik Fél szállítóival szemben nem tesznek megkülönböztetést.

7.5. CIKK

Szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelés

1. Amennyiben léteznek nemzetközi és regionális szabványok a megújuló és fenntartható, nem fosszilis energiaforrásokból származó energiatermelésre szolgáló termékekre vonatkozóan, a Felek az említett szabványokat vagy megfelelő részeiket alkalmazzák műszaki előírásaik alapjaként, kivéve azt az esetet, ha e nemzetközi szabványok vagy megfelelő részeik nem lennének hatékonyak vagy nem felelnének meg a jogszerű célkitűzések teljesítése szempontjából. E bekezdés alkalmazása céljából a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (a továbbiakban: ISO) és a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (a továbbiakban: IEC) tekintendő különösen megfelelő nemzetközi szabványkialakító testületnek.

2. A Felek adott esetben a tervezési és leíró jellemzők helyett inkább a teljesítményre – ideértve a környezetvédelmi teljesítményt – vonatkozó termékkövetelmények tekintetében határozzák meg a műszaki előírásokat.

3. A Harmonizált Rendszer 84. fejezetében felsorolt termékeket (a 8401 kivételével) és a HR 850231 és 854140 alá tartozó termékeit illetően: (a) az Unió ezen termékek forgalomba hozatala érdekében ugyanazon feltételek mellett és további követelmények nélkül fogja elfogadni a szingapúri szállítók megfelelőségi nyilatkozatait, mint az uniós szállítókét; és (b) Szingapúr ezen termékek forgalomba hozatala érdekében további követelmények nélkül fogja elfogadni az uniós megfelelőségi nyilatkozatokat vagy vizsgálati jelentéseket. Szingapúr a 4-A. melléklet 5. (Védintézkedések) cikkében meghatározott feltételek szerint előírhat kötelező harmadik fél általi vizsgálatot vagy tanúsítást.

Az egyértelműség kedvéért e bekezdés nem sérti a Felek által alkalmazott, az e bekezdésben említett termékekhez nem kapcsolódó követelményeket, például a zónákra vonatkozó törvényeket vagy az építési szabályzatokat.

7.6. CIKK

Kivételek

1. E fejezetet a 2.14. cikkben (Általános kivételek), a 8.62. cikkben (Általános kivételek), a 9.3. cikkben (Biztonság és általános kivételek) meghatározott kivételek, valamint az egyértelműség kedvéért a Tizenhatodik fejezet (Intézményi, általános és záró rendelkezések) vonatkozó rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett kell alkalmazni.

2. Az egyértelműség kedvéért, azon követelmény tiszteletben tartása mellett, hogy az említett intézkedéseket nem az azonos feltételeket alkalmazó Felek önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetésének, illetve a Felek termékeinek értékesítői, szolgáltatói vagy beruházói közötti kereskedelem és beruházások leplezett korlátozásának eszközeként alkalmazzák, e fejezet egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az megakadályozza bármelyik Felet az érintett energiahálózatok biztonságos üzemeltetéséhez vagy az energiaellátás biztonságához szükséges intézkedések elfogadásában és végrehajtásában.

7.7. CIKK

Végrehajtás és együttműködés

1. A Felek együttműködnek és információt cserélnek a 16.1. cikk (Kereskedelmi Bizottság) alapján létrehozott Kereskedelmi Bizottságban az e fejezet rendelkezéseinek végrehajtásához kapcsolódó kérdésekről. A Felek a Kereskedelmi Bizottság határozatával elfogadhatják a megfelelő végrehajtási intézkedéseket, és adott esetben naprakésszé teszik e fejezetet.

2. Az együttműködés magában foglalhatja az alábbiakat: (a) információcsere, szabályozási tapasztalatok és bevált gyakorlatok az alábbi területeken: (i) a megújuló energiaforrásokból származó energia használatát előmozdító intézkedések tervezése és megkülönböztetésmentes végrehajtása; (ii) szén-dioxid-leválasztás és -tárolás; (iii) intelligens hálózatok; (iv) energiahatékonyság; és (v) műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások, például a hálózati kódra vonatkozó követelmények; és (b) a megfelelő regionális fórumokon is, belföldi vagy regionális műszaki szabályaik, szabályozási koncepcióik, szabványaik, követelményeik és megfelelőségértékelési eljárásaik nemzetközi szabványokkal való konvergenciájának előmozdítása.







NYOLCADIK FEJEZET

SZOLGÁLTATÁSKERESKEDELEM, LETELEPEDÉS ÉS ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM







A. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

8.1. CIKK

Célkitűzés és hatály

1. A Felek, megerősítve a WTO-egyezmény alapján fennálló vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, megteszik a szükséges intézkedéseket a szolgáltatáskereskedelem, a letelepedés és az elektronikus kereskedelem fokozatos kölcsönös liberalizációja érdekében.

2. Amennyiben ez a fejezet másként nem rendelkezik, e fejezet: (a) nem vonatkozik a Fél által nyújtott támogatásokra, ideértve az államilag támogatott hiteleket, garanciákat és biztosítást; (b) nem vonatkozik az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatásokra a Felek vonatkozó területein; (c) nem kívánja az állami vállalkozások privatizációját; és (d) nem vonatkozik azokra a törvényekre, szabályokra és követelményekre, amelyek a kormányszervek által, kormányzati célokra vásárolt szolgáltatásokat érintik, amennyiben nincs szó ezek kereskedelmi viszonteladásáról, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt szolgáltatások nyújtásáról.

3. Valamennyi Fél fenntartja a szabályozáshoz való jogát és az arra vonatkozó jogát, hogy új szabályozásokat vezessen be a jogszerű politikai célok megvalósítása érdekében, e fejezettel összhangban álló módon.

4. Ez a fejezet nem vonatkozik a Fél munkaerőpiacára történő belépést kereső természetes személyeket érintő intézkedésekre, illetve az állampolgárságot, a tartózkodást vagy az állandó munkavállalást érintő intézkedésekre. E fejezet egy rendelkezése sem megakadályozhatja a Felet abban, hogy intézkedéseket alkalmazzon a másik Fél természetes személyeinek a területére való belépése vagy ideiglenes ott tartózkodása szabályozására, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek a természetes személyek testi épségének védelme és a határon át történő szabályozott mozgásának biztosítása érdekében szükségesek, feltéve, hogy az ilyen intézkedések alkalmazására nem olyan módon kerül sor, hogy az hatálytalanítsa vagy akadályozza a másik Fél által élvezett előnyöket ( 4 ) az ebben a fejezetben foglalt feltételek szerint.

8.2. CIKK

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

(a) a „közvetlen adók” magukban foglalják az összjövedelemre, az össztőkére vagy a jövedelem, illetve a tőke egyes elemeire vonatkozó összes adót, a vagyon, az örökösödési és az ajándékozási adót, beleértve a tulajdon átruházásából adódó nyereségre kivetett adót, a bérek és fizetések teljes összegére kivetett, a vállalkozások által fizetendő adót és az értéknövekedési adót;

(b) „jogi személy”: olyan jogalany, amely a hatályos jog szerint megfelelő formában került létrehozásra vagy más módon megszervezésre, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy állami tulajdonban van, ideértve a társasági és tröszti formát, valamint a társas vállalkozást, közös vállalkozást, az egyéni vállalkozást vagy a társulást;

(c) „uniós jogi személy” vagy „szingapúri jogi személy”: (i) az Unió vagy az Unió valamely tagállama vagy Szingapúr jogszabályaival összhangban létrehozott jogi személy, amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése ( 5 ) vagy gazdasági tevékenységének székhelye az Unió vagy Szingapúr területén található; vagy (ii) letelepedett vállalkozás esetében a 8.8. cikk (Fogalommeghatározások) d) pontjával összhangban olyan jogi személy, amely az Unió tagállamai vagy Szingapúr természetes személyeinek, illetve uniós vagy szingapúri jogi személyek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll; amennyiben a jogi személy csak bejegyzett székhelyét vagy központi igazgatását működteti az Unió vagy Szingapúr területén, akkor az ilyen jogi személy nem tekintendő az Unió vagy Szingapúr jogi személyének, kivéve, ha üzleti tevékenységeinek ( 6 ) lényeges részét az Unió vagy Szingapúr területén végzi; jogi személy: (i) az Unió és/vagy az Unió egy tagállama vagy Szingapúr természetes vagy jogi személyeinek „tulajdonát képezi”, amennyiben az alaptőkéjének több mint 50 %-a az Unió és/vagy az Unió valamely tagállama vagy Szingapúr személyeinek tulajdonában áll; (ii) „ellenőrzését” az Unió és/vagy az Unió tagállamai vagy Szingapúr természetes vagy jogi személyei végzik, ha ezek a személyek jogosultak az igazgatók többségét kinevezni vagy más módon jogilag irányítani tevékenységét; (iii) „kapcsolatban áll” egy másik személlyel, amennyiben ellenőrzi azt a személyt, vagy az a személy őt ellenőrzi, illetve amennyiben őt és a másik személyt is ugyanazon személy ellenőriz;

(d) a c) ponttól eltérve, az Unió területén kívül letelepedett és az Unió valamely tagállamának állampolgárai által ellenőrzött hajózási társaságokra szintén vonatkozik ez a megállapodás, amennyiben hajóik az Unió adott tagállamának jogszabályai szerint kerültek bejegyzésre és az Unió említett tagállamának a lobogója alatt hajóznak;

(e) „intézkedés”: egy Fél által hozott bármilyen intézkedés, ami lehet törvény, rendelet, szabály, eljárás, határozat vagy igazgatási tevékenység, vagy megjelenhet bármilyen más formában;

(f) „a Fél által elfogadott vagy fenntartott intézkedés”: olyan intézkedés, amelynek az elfogadója: (i) központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, és hatóságok; vagy (ii) a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által delegált jogosítványok alapján működő nem kormányzati testületek;

(g) „a Fél által elfogadott vagy fenntartott, a szolgáltatások kereskedelmét érintő intézkedés”: intézkedések