02016A1021(01) — HU — 02.12.2019 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű és nem vált ki joghatást. Az EU intézményei semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért. A jogi aktusoknak – ideértve azok bevezető hivatkozásait és preambulumbekezdéseit is – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett és az EUR-Lex portálon megtalálható változatai tekintendők hitelesnek. Az említett hivatalos szövegváltozatok közvetlenül elérhetők az ebben a dokumentumban elhelyezett linkeken keresztül

Módosította:









▼B

ÁTMENETI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS

egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között

TARTALOMJEGYZÉK PREAMBULUM I. CÍM: CÉLOK II. CÍM: FEJLESZTÉSI CÉLÚ PARTNERSÉGEK III. CÍM: AZ ÁRUKRA VONATKOZÓ KERESKEDELMI RENDSZER 1. FEJEZET: VÁMOK ÉS NEM TARIFÁLIS INTÉZKEDÉSEK 2. FEJEZET: KERESKEDELEMVÉDELMI INTÉZKEDÉSEK 3. FEJEZET: VÁMOK ÉS A KERESKEDELEM KÖNNYÍTÉSE 4. FEJEZET: A KERESKEDELEM TECHNIKAI AKADÁLYAI, TOVÁBBÁ AZ EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEK IV. CÍM: SZOLGÁLTATÁSOK, BEFEKTETÉS ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK V. CÍM: JOGVITÁK ELKERÜLÉSE ÉS RENDEZÉSE 1. FEJEZET: CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY 2. FEJEZET: KONZULTÁCIÓ ÉS KÖZVETÍTÉS 3. FEJEZET: VITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOK 4. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK VI. CÍM: ÁLTALÁNOS KIVÉTELEK VII. CÍM: INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK I. FÜGGELÉK GHÁNÁNAK AZ EK-BA TÖRTÉNŐ KIVITELRE SZÁNT KIEMELT TERMÉKEI II. FÜGGELÉK ILLETÉKES HATÓSÁGOK 1. MELLÉKLET: A GHÁNÁBÓL MINT SZERZŐDŐ FÉLTŐL SZÁRMAZÓ TERMÉKEKRE KIVETETT VÁMOK 2. MELLÉKLET: AZ EK-BÓL MINT SZERZŐDŐ FÉLTŐL SZÁRMAZÓ TERMÉKEKRE KIVETETT VÁMOK 3. MELLÉKLET: GHÁNA MINT SZERZŐDŐ FÉL A 11. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ILLETÉKEINEK ÉS EGYÉB DÍJAINAK JEGYZÉKE 4. MELLÉKLET: AZ EK-NAK MINT SZERZŐDŐ FÉLNEK A 74. CIKK ÁLTAL ÉRINTETT LEGKÜLSŐ RÉGIÓI JEGYZŐKÖNYV: A VÁMÜGYEKRE VONATKOZÓ KÖLCSÖNÖS KÖZIGAZGATÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL







A GHÁNAI KÖZTÁRSASÁG egyrészről, és A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG másrészről PREAMBULUM TEKINTETTEL az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a cotonoui megállapodás), TEKINTETTEL hogy a cotonoui megállapodás keretében nyújtott átmeneti kedvezményes kereskedelmi elbánás 2007. december 31-én lejár; TEKINTETTEL a negatív hatásra, amit a cotonoui megállapodásban előírt átmeneti kereskedelmi preferenciák lejárta gyakorolna a Felek közötti kereskedelemre, amennyiben 2008. január 1-jétől nem lenne érvényben ennek helyébe lépő, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival összeegyeztethető megállapodás; FELISMERVE tehát, hogy a Felek gazdasági és kereskedelmi érdekeinek védelmére átmeneti megállapodást kell kötni; FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Felek tovább kívánják erősíteni gazdasági és kereskedelmi kapcsolataikat és a partnerségen és az együttműködésen alapuló szoros és hosszan tartó kapcsolatokat kívánnak létrehozni; FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Felek nagy fontosságot tulajdonítanak a többoldalú kereskedelmi rendszert irányító elveknek és szabályoknak, különösen az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményben (az 1994. évi GATT), illetve a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezményhez (a továbbiakban: a WTO-t létrehozó egyezmény) csatolt más többoldalú megállapodásokban foglalt jogoknak és kötelezettségeknek, valamint annak a szükségszerűségnek, hogy ezeket átlátható módon és megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni; ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a cotonoui megállapodás lényeges elemeit alkotó emberi jogok, demokratikus alapelvek és jogállamiság tiszteletben tartása iránt, valamint a jó kormányzás iránt, amely a cotonoui megállapodás alapvető elemét alkotja; FIGYELEMBE VÉVE, hogy elő kell mozdítani és fel kell gyorsítani a gazdasági, kulturális és társadalmi fejlődést a béke és biztonság megteremtéséhez való hozzájárulás, valamint egy stabil politikai és demokratikus környezet kialakításának elősegítése céljából; FIGYELEMBE VÉVE a Felek által a nemzetközileg elfogadott fejlesztési célkitűzéseknek és az Egyesült Nemzetek millenniumi fejlesztési céljainak tulajdonított jelentőséget; ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE arra vonatkozó kötelezettségvállalásukat, hogy együttműködjenek a cotonoui megállapodásnak többek között a szegénység megszüntetésére, a fenntartható fejlődésre és az AKCS-államoknak a világgazdaságba való fokozatos integrációjára irányuló célkitűzései elérésében; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy új foglalkoztatási lehetőségeket teremtsenek, befektetéseket vonzzanak és javítsák a Felek területén élők életkörülményeit, miközben előmozdítják a fenntartható fejlődést; FIGYELEMBE VÉVE a meglévő hagyományos kapcsolatok, nevezetesen az Európai Közösség, tagállamai és a nyugat-afrikai államok közötti szoros történelmi, politikai és gazdasági kötelékek jelentőségét; FELISMERVE hogy a nyugat-afrikai államok, valamint az Európai Közösség eltérő gazdasági és társadalmi fejlődési szinten állnak; MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy e Megállapodás a gazdasági irányítás, a kereskedelem és a befektetések területén fennálló kapcsolataikhoz új, kedvezőbb környezetet teremt, valamint új növekedési és fejlődési távlatokat nyit; FELISMERVE a fejlesztési együttműködés e Megállapodás végrehajtása tekintetében betöltött fontosságát; VÁRVA a nyugat-afrikai államok és az Európai Közösség közötti átfogó partnerségi megállapodás aláírására; ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE arra vonatkozó kötelezettségvállalásukat, hogy támogassák a nyugat-afrikai regionális integrációs folyamatot, és különösen, hogy előmozdítsák a regionális gazdasági integrációt, amely a világgazdaságba való integrációjuk elősegítésének alapvető fontosságú eszköze és segítséget nyújt számukra ahhoz, hogy szembenézzenek a globalizáció kihívásaival, valamint hogy megvalósítsák az elérni kívánt gazdasági növekedést és társadalmi fejlődést; A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:







I. CÍM

CÉLOK

1. cikk

Keretmegállapodás

Ez a Megállapodás egy gazdasági partnerségi megállapodás kezdeti keretét hozza létre.

2. cikk

Célkitűzések

E Megállapodás céljai a következők:

a) lehetővé tenni Ghána számára, hogy részesüljön az EK mint Szerződő Fél által a gazdasági partnerségi megállapodás tárgyalásai keretében biztosított jobb piaci hozzáférés előnyeiből, és ezzel egyidejűleg elkerülni, hogy zavar álljon be a Ghána és az Európai Közösség közötti kereskedelemben a cotonoui megállapodás átmeneti kereskedelmi rendjének 2007. december 31-i lejártával, a teljes körű gazdasági partnerségi megállapodás megkötése előtt;

b) a tárgyalási alapok megteremtése egy olyan átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás létrehozásához, amely hozzájárul a szegénység leküzdéséhez, előmozdítja a regionális integrációt, a gazdasági együttműködést és a jó kormányzást Nyugat-Afrikában, továbbá bővíti Nyugat-Afrika kereskedelempolitikai és kereskedelmi kérdésekkel kapcsolatos kapacitásait;

c) Ghánának a világgazdaságba való harmonikus és fokozatos integrálásának előmozdítása politikai választásaival és fejlesztési prioritásaival összhangban;

d) a Felek meglévő kapcsolatainak megerősítése a szolidaritás és a kölcsönös érdekeltség elve alapján;

e) az 1994. évi GATT XXIV. cikkével összeegyeztethető megállapodás létrehozása.







II. CÍM

FEJLESZTÉSI CÉLÚ PARTNERSÉGEK

3. cikk

Fejlesztési együttműködés e Megállapodás keretében

A Felek elkötelezik magukat arra, hogy együttműködnek e Megállapodás végrehajtása érdekében, valamint hogy segítik Ghánát mint Szerződő Felet a gazdasági partnerségi megállapodás célkitűzéseinek megvalósításában. Ez az együttműködés pénzügyi és nem pénzügyi formában valósul meg.

4. cikk

Fejlesztésfinanszírozási együttműködés e Megállapodás keretében

(1) A cotonoui megállapodásban meghatározott, a regionális gazdasági együttműködésre és integrációra irányuló fejlesztési együttműködést úgy kell végrehajtani, hogy maximálisan ki lehessen használni e megállapodás várható előnyeit.

(2) Az Európai Közösségnek Ghána mint Szerződő Fél és az Európai Közösség közötti, e megállapodás végrehajtását támogató fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos finanszírozását a cotonoui megállapodásban meghatározott szabályok és vonatkozó eljárások – különösen az Európai Fejlesztési Alap (EFA) programozási eljárásai –, valamint az Európai Unió általános költségvetése által finanszírozott, vonatkozó eszközök keretében kell végrehajtani. Ebben az összefüggésben az egyik prioritás a gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásának támogatása.

(3) Az Európai Közösség tagállamai közösen vállalják, hogy saját fejlesztési politikáikkal és eszközeikkel támogatják a regionális gazdasági együttműködésre és integrációra, valamint e megállapodásnak nemzeti és regionális szinten történő végrehajtására irányuló fejlesztési együttműködési tevékenységeket a kiegészítő jellegre és a segélyek hatékonyságára vonatkozó elvekkel összhangban.

(4) A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy megkönnyítsék azoknak az egyéb donoroknak a közreműködését, akik készek támogatni Ghánának mint Szerződő Félnek az e Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseit.

(5) A Felek elismerik a regionális finanszírozási mechanizmusok hasznosságát – ilyen a régió által a régió számára a regionális és nemzeti szintű finanszírozás irányítására és e Megállapodás kísérő intézkedéseinek hatékony végrehajtására létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodás regionális alapja. Az Európai Közösség vállalja, hogy e támogatásokat – a régió saját finanszírozási mechanizmusai, akár a Megállapodás szerződő Felei által jóváhagyott mechanizmusok segítségével – irányítja, a cotonoui megállapodásban előírt szabályoknak és eljárásoknak megfelelően, valamint a Párizsi Nyilatkozat segélyhatékonysági elveivel összhangban annak érdekében, hogy egyszerűsített, hatékony és gyors végrehajtást biztosítson.

(6) Az (1)–(5) bekezdés végrehajtása során a Felek vállalják, hogy az 5., 6., 7. és 8. cikkben meghatározott területeken pénzügyi és nem pénzügyi szempontból együttműködnek.

5. cikk

Üzleti környezet

A Felek megállapodnak abban, hogy az üzleti környezet a gazdasági fejlődés elengedhetetlen tényezője, és következésképp abban, hogy e Megállapodás rendelkezéseinek célja, hogy hozzájáruljanak ehhez a közös célkitűzéshez.

A Felek a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban vállalják, hogy folyamatosan igyekeznek kedvezőbbé tenni az üzleti környezetet.

6. cikk

A szabályok végrehajtásához nyújtott támogatás

A Felek megállapodnak abban, hogy a kereskedelemmel kapcsolatos szabályok végrehajtása, amelyek együttműködési területeit e Megállapodás különböző fejezetei részletezik, e Megállapodás célkitűzései elérésének kulcsfontosságú eleme. Az e területen folytatott együttműködés a 4. cikkben foglalt rendelkezéseknek megfelelően valósul meg.

7. cikk

A termelési ágazatok megerősítése és korszerűsítése

E Megállapodás végrehajtása keretében a Felek hangsúlyozzák arra irányuló szándékukat, hogy előmozdítsák Ghána e Megállapodás által érintett termelési ágazatai versenyképességének fokozását.

A Felek megállapodnak abban, hogy a 4. cikkben meghatározott együttműködési eszközökkel együttműködnek és támogatják a következőket:

— a magánszektor felkészítése az e Megállapodás teremtette új gazdasági lehetőségek kihasználására;

— korszerűsítési stratégiák meghatározása és végrehajtása;

— a magánszektor környezetének és az üzleti környezetnek az 5–6. cikkben meghatározott javítása;

— a magánszektor és a Felek közötti partnerség előmozdítása.

8. cikk

Költségvetési kiigazítással kapcsolatos együttműködés

(1) A Felek elismerik a kihívást, amelyet az e Megállapodásban előírt vámok eltörlése vagy lényeges csökkentése jelenthet Ghána számára, és megállapodnak abban, hogy párbeszédet és együttműködést kezdeményeznek ezen a területen.

(2) A Felek által ebben a Megállapodásban jóváhagyott liberalizációs menetrendre tekintettel a Felek megállapodnak abban, hogy elmélyítik a párbeszédet azokról a meghozandó költségvetési kiigazítási intézkedésekről, amelyek biztosítják Ghána költségvetési egyensúlyának hosszú távú fenntartását.

(3) A Felek megállapodnak abban, hogy a 4. cikk rendelkezéseinek keretében, ezen belül a segítségnyújtási intézkedések megkönnyítésével az alábbi területeken együttműködnek:

a) jelentős arányú hozzájárulás a nettó költségvetési hatás közömbösítéséhez, teljes mértékben kiegészítve a költségvetési reformokat;

b) a költségvetési reformok támogatása az e témában folytatott párbeszéd kiegészítéseképpen.

9. cikk

Nemzetközi fórumokon való együttműködés

A Felek törekednek arra, hogy valamennyi olyan nemzetközi fórumon együttműködjenek, ahol az e partnerség szempontjából lényeges kérdésekről tárgyalnak.







III. CÍM

AZ ÁRUKRA VONATKOZÓ KERESKEDELMI RENDSZER







1. FEJEZET

Vámok és nem tarifális intézkedések

10. cikk

Vám

(1) A vám magában foglal mindenféle illetéket vagy díjat, ideértve a különadót vagy pótdíjat is, amelyet az áruk behozatalára vagy kivitelére vetnek ki, vagy azokkal van kapcsolatban, a következők kivételével:

a) a 19. cikkel összhangban kivetett belső adók vagy egyéb belső díjak;

b) a 2. fejezettel összhangban alkalmazott dömpingellenes, kiegyenlítő vagy védintézkedés;

c) a 11. cikkel összhangban kivetett illetékek vagy egyéb díjak.

(2) Az egyes termék esetében az egymást követő vámcsökkentések alapját képező alapvám az egyes Felek vámliberalizációs ütemtervében szereplő vám.

11. cikk

Illetékek és egyéb díjak

(1) A Felek újólag megerősítik az 1994. évi GATT VIII. cikkének rendelkezéseire vonatkozó kötelezettségvállalásukat.

(2) Az e Megállapodás aláírásakor hatályban lévő jogi kötelezettségekhez kapcsolódó, a 3. mellékletben említett illetékek és egyéb díjak azonban – legfeljebb 10 éves időszakra – továbbra is alkalmazandók. Amennyiben az említett jogi kötelezettségek betartásához szükséges, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozatával meghosszabbíthatja ezt az időszakot.

12. cikk

A Ghánából mint Szerződő Féltől származó termékekre kivetett vámok

A Ghánából származó termékeket – az 1. mellékletben feltüntetett termékek kivételével és az ott meghatározott feltételekkel – vámmentesen importálják az EK mint Szerződő Fél területére.

13. cikk

Az EK-ból mint Szerződő Féltől származó termékekre kivetett vámok

Az EK-ból mint Szerződő Féltől származó, Ghánába importált termékekre kivetett vámokat a 2. mellékletben szereplő vámliberalizációs ütemtervnek megfelelően csökkentik vagy megszüntetik.

14. cikk

Származási szabályok

E cím értelmében a „származó” azokra az árukra vonatkozik, amelyek eleget tesznek a Felek területén 2008. január 1-jén hatályos származási szabályoknak.

A Felek legkésőbb 2008. június 30-ig a származási szabályokra irányadó közös kölcsönös rendszert hoznak létre, amely legkésőbb ezen Megállapodás ideiglenes alkalmazásának első napján lép hatályba, és amely a cotonoui megállapodásban meghatározott származási szabályokon alapul és azok javítását írja elő, figyelembe véve Ghána fejlesztési célkitűzéseit. Az új rendszert a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság mellékletként csatolja ehhez a Megállapodáshoz.

A Felek legkésőbb e Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított három éven belül felülvizsgálják a származási szabályokra irányadó rendelkezéseket azzal a céllal, hogy – a Ghánára vonatkozó fejlesztési célkitűzésekre figyelemmel – egyszerűsítsék a származás meghatározásához használt fogalmakat és módszereket. E felülvizsgálati folyamat keretében a Felek figyelembe veszik a technológiai fejlődést, a termelési folyamatokat és minden egyéb tényezőt, beleértve a származási szabályokra vonatkozó, folyamatban lévő reformokat, amelyek szükségessé tehetik a kölcsönös tárgyalásos rendszer módosítását. Minden módosításról, illetve helyettesítésről az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határoz.

15. cikk

A fennálló helyzet fenntartása

(1) A 23. és 24. cikktől eltérve a Felek közötti kereskedelemre nem vezetnek be semmilyen új vámot, a Felek közötti kereskedelemben jelenleg alkalmazott vámokat pedig a Megállapodás hatálybalépésének időpontjától nem emelik.

(2) Az (1) bekezdés ellenére a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) közös külső vámtarifája bevezetésének véglegesítése keretében Ghána 2011. december 31-ig felülvizsgálhatja az Európai Közösségből származó árukra alkalmazandó alapvámjait, amennyiben e vámok általános hatása nem jelentősebb a 2. mellékletben meghatározott vámokból eredő hatásnál.

16. cikk

Exportvámok

A Felek közötti kereskedelemben a Megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően új exportvám vagy azonos hatású illeték bevezetésére nem kerül sor, és a már alkalmazott vámokat sem emelik.

Rendkívüli körülmények esetén, ha Ghána mint Szerződő Fél igazolni tudja különleges bevételi igényét, egy fiatal iparág védelmét vagy a környezet védelmét, ideiglenes jelleggel és az EK-val mint Szerződő Féllel való konzultációt követően exportvámokat vagy azonos hatású díjakat vethet ki korlátozott számú további árura vagy emelheti a meglévő vámok mértékét.

A Felek megállapodnak abban, hogy az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság keretében legkésőbb három évvel a Megállapodás hatálybalépését követően felülvizsgálják e cikk rendelkezéseit, teljes mértékben figyelembe véve azoknak Ghána mint Szerződő Fél fejlődésére és gazdasági diverzifikációjára gyakorolt hatásait.

17. cikk

A szabadkereskedelmi megállapodásokból származó kedvezményesebb elbánás

(1) Az e fejezet alkalmazási körébe tartozó ügyek vonatkozásában az EK mint Szerződő Fél Ghána mint Szerződő Fél számára kedvezményesebb elbánást biztosít, amely annak következtében alkalmazandó, hogy az Európai Közösség e Megállapodás aláírását követően harmadik féllel kötött szabadkereskedelmi megállapodás részes felévé válik.

(2) Az e fejezet alkalmazási körébe tartozó ügyek vonatkozásában Ghána mint Szerződő Fél az EK mint Szerződő Fél számára kedvezményesebb elbánást biztosít, amely annak következtében alkalmazandó, hogy Ghána mint Szerződő Fél e Megállapodás aláírását követően harmadik féllel kötött szabadkereskedelmi megállapodás részes felévé válik.

(3) Amennyiben Ghána mint Szerződő Fél valamely kiemelkedő kereskedelmi partnertől lényegesen kedvezményesebb elbánásban részesül, mint amelyet az EK mint Szerződő Fél nyújt, a Felek konzultációt kezdeményeznek, és együttesen határoznak a (2) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásáról.

(4) E fejezet rendelkezései nem értelmezhetők úgy, mint amelyek kötelezik a Feleket arra, hogy kölcsönösen preferenciális elbánást biztosítsanak, amely annak következtében alkalmazandó, hogy bármelyik Fél e megállapodás aláírásának napján harmadik féllel kötött szabadkereskedelmi megállapodás szerződő felévé válik.

(5) E cikk alkalmazásában „szabadkereskedelmi megállapodás” alatt olyan megállapodás értendő, amely lényegesen liberalizálja a kereskedelmet, és eltörli lényegében az összes, a Felek közötti hátrányos megkülönböztetést a meglévő diszkriminatív intézkedések eltörlésével és/vagy új vagy diszkriminatívabb intézkedések bevezetésének tilalmával, vagy e Megállapodás hatálybalépésekor, vagy ésszerű ütemezés alapján.

(6) E cikk alkalmazásában „kiemelkedő kereskedelmi partner” alatt bármely fejlett ország, illetve bármely olyan ország, amely a (2) bekezdésben említett szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését megelőző évben a világ áruexportjának több mint egy 1 %-át adja, vagy bármely, önállóan, közösen vagy szabadkereskedelmi megállapodás révén működő országcsoport, amely a (2) bekezdésben említett szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését megelőző évben a világ áruexportjának több mint 1,5 %-át teszi ki ( 1 ).

18. cikk

A mennyiségi korlátozások tilalma

A 23., 24. és 25. cikk rendelkezéseitől eltérve e Megállapodás hatálybalépésekor el kell törölni a Felek közötti importot vagy exportot érintő minden tilalmat vagy korlátozást, kivéve a 11. cikkben előírt vámokat, adókat, illetékeket és egyéb díjakat, függetlenül attól, hogy azokat kontingenskorlátozások, behozatali vagy kiviteli engedélyek, vagy más intézkedések révén léptették hatályba. Nem vezethetők be ilyen új intézkedések sem.

19. cikk

A belső adó kivetésével és a szabályozással kapcsolatos nemzeti elbánás

(1) A másik Féltől származó termékek importjára sem közvetlenül, sem közvetve nem vethetők ki a hasonló nemzeti termékekre közvetlenül vagy közvetve kivetetteket meghaladó belső adók vagy egyéb belső díjak. A Felek továbbá nem alkalmazhatnak máshogyan belső adókat vagy egyéb belső díjakat a hasonló nemzeti termékek védelme érdekében.

(2) A másik Féltől származó termékek behozatala nem részesülhet kevésbé kedvezményes elbánásban, mint a hasonló nemzeti termékek a belső értékesítést, eladási ajánlatot, beszerzést, szállítást, forgalmazást vagy felhasználást érintő valamennyi törvény, előírás és követelmény tekintetében. E bekezdés rendelkezései nem akadályozhatják meg eltérő belső szállítási díjak alkalmazását, amelyek kizárólag a szállítási eszköz gazdasági működésén és nem a termék származásán alapulnak.

(3) Egyik fél sem hozhat létre vagy tarthat fenn a termékek meghatározott mennyiségű vagy arányú összetételére, feldolgozására vagy felhasználására vonatkozó belső mennyiségi szabályozást, amely közvetlenül vagy közvetve megköveteli, hogy a szabályozás hatálya alá tartozó termékek meghatározott mennyiségét vagy arányát hazai forrásból kell beszerezni. Továbbá egyik fél sem alkalmazhat máshogyan belső mennyiségi szabályozást a hasonló nemzeti termékek védelme érdekében.

(4) E cikk rendelkezései nem akadályozhatják meg a támogatások kizárólag nemzeti termelőknek történő kifizetését, beleértve a nemzeti termelők számára az e cikk rendelkezéseivel összhangban alkalmazott belső adókból vagy díjakból származó bevételekből történő kifizetéseket, valamint a nemzeti termékek közbeszerzése révén vagy a nemzeti termelők számára nyújtott támogatásokat.

(5) E cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a közbeszerzésre irányadó törvényekre, rendeletekre, eljárásokra vagy gyakorlatokra.

(6) Az e cikkben foglalt rendelkezések nem érintik e Megállapodás kereskedelmi védelmi eszközökre vonatkozó fejezetét.

20. cikk

Élelmiszerbiztonság

Ha bebizonyosodik, hogy az e Megállapodás rendelkezéseinek betartása az élelmiszerbiztonság biztosításához alapvetően szükséges élelmiszerek vagy más termékek rendelkezésre állási vagy hozzáférési nehézségeihez vezet, és amennyiben ez a helyzet Ghána mint Szerződő Fél számára jelentős nehézséget okoz, vagy annak kockázatával jár, Ghána a 25. cikkben megállapított eljárásokkal összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.

21. cikk

Az igazgatási együttműködésre vonatkozó különös rendelkezések

(1) A Felek megállapodnak abban, hogy a közigazgatási együttműködés elengedhetetlen az e cím alapján biztosított preferenciális elbánás végrehajtásához és ellenőrzéséhez, és hangsúlyozzák elkötelezettségüket a vám- és kapcsolódó ügyekben előforduló szabálytalanság és csalás elleni küzdelem iránt.

(2) Amennyiben valamelyik fél objektív információk alapján megállapítja a közigazgatási együttműködés biztosításának elmulasztását és/vagy szabálytalanságot vagy csalást, az érintett fél e cikk szerint ideiglenesen felfüggesztheti az adott termék(ek)re vonatkozó preferenciális elbánást.

(3) E cikk alkalmazásában a közigazgatási együttműködés biztosításának elmulasztása többek között a következőket jelenti:

a) az érintett termék(ek) származó helyzetének igazolására vonatkozó kötelezettségek ismételt be nem tartása;

b) a származási igazolás utólagos ellenőrzésének végrehajtásával és/vagy az eredmények közlésével kapcsolatos, ismételt elutasítás vagy indokolatlan késedelem;

c) az adott preferenciális elbánás megadásával kapcsolatos dokumentumok hitelességének vagy információk pontosságának ellenőrzésére irányuló közigazgatási együttműködési feladatok elvégzésének ismételt megtagadása vagy azzal kapcsolatos indokolatlan késés.

E cikk alkalmazásában többek között akkor állapítható meg szabálytalanság vagy csalás, ha megfelelő magyarázat nélkül gyors növekedés következik be az áruimportban a másik fél szokásos termelési szintjét és exportkapacitását meghaladva, ami a szabálytalanságra vagy csalásra vonatkozó objektív információkhoz kapcsolódik.

(4) Az ideiglenes felfüggesztés alkalmazásának a következők a feltételei:

a) Az a fél, amelyik objektív információk alapján a közigazgatási együttműködés biztosításának elmulasztását és/vagy szabálytalanságokat vagy csalást állapít meg, haladéktalanul értesíti a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot erről a megállapításról, valamint az objektív információkról, és a vonatkozó információk és objektív megállapítások alapján konzultációkat kezd a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a felek számára elfogadható megoldás megtalálása érdekében.

b) Amennyiben a felek konzultációkat kezdtek a fentiek szerint a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság keretében, de az értesítéstől számított három hónapon belül nem tudtak elfogadható megoldásban megállapodni, az érintett fél ideiglenesen felfüggesztheti az adott termék(ek)re vonatkozó preferenciális elbánást. Az ideiglenes felfüggesztésről haladéktalanul értesíteni kell a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot.

c) E cikk értelmében történt ideiglenes felfüggesztést csak olyan mértékben szabad alkalmazni, amely az érintett fél pénzügyi érdekei védelméhez szükséges. Az ideiglenes felfüggesztések nem haladhatják meg a hat hónapos időtartamot, amely megújítható. Az ideiglenes felfüggesztésekről az elfogadásukat követően haladéktalanul értesíteni kell a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot. Azokról időszakonként konzultálni kell a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság keretében, különösen a megszüntetésükről, amint az alkalmazásukra vonatkozó feltételek már nem adottak.

(5) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a (4) bekezdés a) pontja szerinti értesítésével egy időben az érintett félnek a Hivatalos Lapjában értesítést kell közzétennie az importőrök számára. Az importőröknek szóló értesítésben közölni kell, hogy az érintett termékkel kapcsolatban objektív információk alapján megállapították a közigazgatási együttműködés biztosításának elmulasztását és/vagy szabálytalanságok vagy csalás elkövetését.

22. cikk

Közigazgatási hibák kezelése

Abban az esetben, ha az illetékes hatóságok a preferenciális exportrendszer helyes kezelésében és különösen a származó termékek fogalmára és a közigazgatási együttműködés módszereire vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásában hibát követtek el, amennyiben a hiba kihat a behozatali vámra, a következményekkel szembesülő Fél a helyzet rendezése érdekében felkérheti az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot arra, hogy vizsgálja meg valamennyi megfelelő intézkedés elfogadásának lehetőségeit.







2. FEJEZET

Kereskedelemvédelmi intézkedések

23. cikk

Dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések

(1) E cikk rendelkezéseire is figyelemmel a Megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza az EK-t mint Szerződő Felet, illetve Ghánát mint Szerződő Felet abban, hogy a vonatkozó WTO-megállapodásokkal összhangban dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket fogadjon el. E cikk alkalmazásában a származás meghatározása a Felek nem preferenciális származási szabályaival összhangban történik.

(2) A végleges dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok bevezetését megelőzően a Felek figyelembe veszik a vonatkozó WTO-megállapodásokban foglaltakhoz hasonló építő jellegű megoldások lehetőségét. Ennek érdekében a Felek megfelelő konzultációkat folytathatnak.

(3) Az EK mint Szerződő Fél bármilyen vizsgálat kezdeményezése előtt értesíti Ghánát mint Szerződő Felet a megfelelően dokumentált panasz kézhezvételéről.

(4) E cikk rendelkezéseit minden olyan vizsgálat során alkalmazni kell, amelyet e megállapodás hatálybalépését követően kezdeményeznek.

(5) E cikk rendelkezéseire nem vonatkoznak a megállapodás vitarendezési rendelkezései.

24. cikk

Multilaterális védintézkedések

(1) E cikk rendelkezéseire is figyelemmel, e Megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja Ghánát mint Szerződő Felet és az EK-t mint Szerződő Felet abban, hogy az 1994. évi GATT XIX. cikkével, a védintézkedésekről szóló megállapodással és a WTO mezőgazdasági megállapodásának 5. cikkével összhangban intézkedéseket fogadjon el. E cikk alkalmazásában a származás meghatározása a Felek nem preferenciális származási szabályaival összhangban történik.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, figyelembe véve az e Megállapodás általános fejlesztési célkitűzéseit és Ghána kisméretű gazdaságát, az EK mint Szerződő Fél a Ghánából származó behozatalt kizárja az 1994. évi GATT XIX. cikke, a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás és a mezőgazdaságról szóló megállapodás 5. cikke alapján hozott intézkedések hatálya alól.

(3) A (2) bekezdés rendelkezései ötéves időtartamra alkalmazandók, amely a Megállapodás hatálybalépésének napján kezdődik. Az említett időtartam vége előtt legkésőbb 120 nappal a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság – Ghána mint Szerződő Fél fejlesztési szükségleteit figyelembe véve – felülvizsgálja az említett rendelkezések érvényesülését annak megállapítása érdekében, hogy alkalmazásukat ki kell-e terjeszteni egy újabb időszakra.

(4) Az (1) bekezdés rendelkezéseire nem vonatkoznak a Megállapodás vitarendezési rendelkezései.

25. cikk

Kétoldalú védintézkedések

(1) Az alternatív megoldások vizsgálatát követően az egyik Fél az 1. fejezet 12. és 13. cikkének rendelkezéseitől eltérő, korlátozott időtartamra szóló védintézkedéseket hozhat az e cikkben előírt feltételek mellett és eljárásoknak megfelelően.

(2) Az (1) bekezdésben említett védintézkedésekre akkor kerülhet sor, amennyiben az egyik Fél területéről származó valamely terméket olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételekkel importálják a másik Fél területére, hogy az a következőket okozza, vagy okozhatja:

a) jelentős kár az importáló fél területén a hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékek belföldi ipara számára, vagy

b) egy adott gazdasági ágazatban fellépő zavarok, különösen, ha ezek a zavarok olyan jelentős társadalmi problémákat vagy nehézségeket idéznek elő, amelyek az importáló fél gazdasági helyzetének jelentős romlásához vezethetnek, vagy

c) a hasonló vagy közvetlenül versengő mezőgazdasági termékek piacán ( 2 ) vagy az ilyen piacokat szabályozó mechanizmusokban fellépő zavarok.

(3) Az e cikkben említett védintézkedések nem lépik túl a (2) bekezdésben és a (4) és (5) bekezdés b) pontjában meghatározott jelentős kár, illetve zavarok felszámolásához vagy megakadályozásához feltétlenül szükséges mértéket. Az importáló fél védintézkedései csak a következő egy vagy több intézkedésből állhatnak:

a) az érintett termékre vonatkozó behozatali vám mértéke további csökkentésének felfüggesztése az e megállapodás alapján előírtak szerint,

b) az érintett termékre vonatkozó vám növelése olyan mértékben, amely nem haladja meg a többi WTO-tag tekintetében alkalmazott vámot, valamint

c) vámkontingensek bevezetése az érintett termék tekintetében.

(4) Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül amennyiben egy Ghánából származó terméket nagy mennyiségben és olyan feltételek mellett importálnak az EK mint Szerződő Fél egy vagy több legkülső régiójába, hogy az ilyen behozatal a (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett helyzetek egyikéhez vezet, vagy vezethet, az EK mint Szerződő Fél kizárólag az érintett régióra vagy régiókra vonatkozó felügyeleti vagy védintézkedéseket hozhat a (6)–(9) bekezdésben meghatározott eljárásokkal összhangban.

(5)

a) Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben egy, az EK mint Szerződő Fél területéről származó terméket nagy mennyiségben és olyan feltételek mellett importálnak, hogy az ilyen behozatal a (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett helyzetek egyikéhez vezet, vagy vezethet, Ghána mint Szerződő Fél kizárólag területére vonatkozó felügyeleti vagy védintézkedéseket hozhat a (6)–(9) bekezdésben meghatározott eljárásokkal összhangban.

b) Ghána mint Szerződő Fél védintézkedéseket hozhat, amennyiben a vámcsökkentés következtében egy, az EK mint Szerződő Fél területéről származó terméket olyan nagy mennyiségben és olyan feltételek mellett importálnak a területére, hogy az a hasonló vagy közvetlenül versengő termékeket gyártó fiatal iparág helyzetében zavart okoz, vagy okozhat. Az ilyen intézkedés csak az e megállapodás hatálybalépésének napjától számított tízéves időszakra alkalmazható. Az intézkedéseket a (6)–(9) bekezdés rendelkezéseivel összhangban kell meghozni.

Az időszak azonban a Felek megállapodása nyomán meghosszabbítható, amennyiben az iparág fejlesztési potenciálja és a hatékonyan végrehajtott erőfeszítések ellenére a célkitűzést – például a globális gazdasági helyzet vagy a Ghánát sújtó súlyos zavarok miatt – nem érték el.

(6)

a) Az e cikkben említett védintézkedések csak annyi ideig tarthatók fenn, amennyi idő a (2), (4) és (5) bekezdésben meghatározott kár vagy zavarok megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges.

b) Az e cikkben említett védintézkedések legfeljebb kétéves időszakra alkalmazhatók. Amennyiben a védintézkedések előírását indokoló körülmények továbbra is fennállnak, az ilyen intézkedések legfeljebb egy újabb kétéves időszakra hosszabbíthatók meg. Amennyiben Ghána védintézkedést alkalmaz, vagy amennyiben az EK mint Szerződő Fél egy vagy több legkülső régiójának területére korlátozott védintézkedést hoz, az ilyen intézkedések mindemellett legfeljebb négyéves időszakra hozhatók meg, továbbá a védintézkedések előírását indokló körülmények tartós fennállása esetén további négy évvel meghosszabbíthatók.

c) Az e cikkben említett, egy évet meghaladó védintézkedések olyan egyértelmű összetevőket tartalmaznak, amelyek fokozatosan odáig vezetnek, hogy az okokat és az intézkedéseket legkésőbb a meghatározott időszak végén megszüntetik.

d) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsághoz jóváhagyásra benyújtott kivételes körülmények esetét kivéve az e cikkben említett védintézkedések közül egyik sem alkalmazható olyan termék behozatalára, amely korábban – az intézkedés lejáratának időpontjától számított legalább egy évig – ilyen intézkedés tárgyát képezte.

(7) A fenti bekezdések végrehajtásához a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

a) amennyiben a Felek egyikének véleménye szerint a (2), (4) és/vagy (5) bekezdésben meghatározott körülmények valamelyike fennáll, az ügyet haladéktalanul a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elé utalja;

b) a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság minden szükséges ajánlást megtehet az előállt körülmények rendezésére. Ha a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság nem tesz a körülmények orvoslására irányuló ajánlást, vagy az ügynek a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsághoz történő utalásától számított 30 napon belül nem születik kielégítő megoldás, az importáló Fél a körülmények orvoslása céljából megfelelő intézkedéseket fogadhat el e cikkel összhangban;

c) az e cikkben előírt bármely intézkedés meghozatala előtt, illetve a (8) bekezdésében említett esetekben, amint lehetséges, Ghána a helyzet teljes vizsgálatához szükséges valamennyi információról tájékoztatja a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot annak érdekében, hogy az érintett Felek számára elfogadható megoldást találjanak;

d) az e cikknek megfelelő védintézkedések kiválasztásakor azokat kell előtérbe helyezni, amelyek lehetővé teszik a felmerült probléma hatékony és gyors kijavítását, ugyanakkor a lehető legkevésbé zavarják e Megállapodás megfelelő működését;

e) az e cikknek megfelelően hozott bármely védintézkedésről haladéktalanul értesíteni kell az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot, és ez az intézkedés a bizottságon belül időszakos konzultáció tárgyát képezi, különösen az eltörlését előirányzó menetrend megállapítása érdekében, ha azt a körülmények már lehetővé teszik.

(8) Amennyiben kivételes körülmények azonnali intézkedések meghozatalát követelik meg, az érintett importáló fél – függetlenül attól, hogy az EK-ról mint Szerződő Félről vagy Ghánáról mint Szerződő Félről van-e szó – az esetnek megfelelően ideiglenes alapon a (3), (4) és/vagy (5) bekezdésben előírt intézkedéseket hozhat anélkül, hogy megfelelne a (7) bekezdésben foglalt követelményeknek. Ilyen intézkedés legfeljebb 180 napra hozható abban az esetben, ha az intézkedéseket az EK mint Szerződő Fél hozza, és 200 napra hozható abban az esetben, ha az intézkedéseket Ghána hozza, illetve abban az esetben, ha az EK mint Szerződő Fél intézkedései egy vagy több legkülső régióra korlátozódnak. Az ilyen ideiglenes intézkedések időtartamát a (6) bekezdésben említett kiinduló időszak és a hosszabbítások részének kell tekinteni. Az említett ideiglenes intézkedések meghozatalakor figyelembe kell venni valamennyi érintett fél érdekét. Az érintett importáló Fél tájékoztatja a másik Felet, és a kérdéskör vizsgálata érdekében haladéktalanul az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsághoz fordul.

(9) Ha egy importáló Fél valamely termék behozatalát olyan közigazgatási eljárásnak veti alá, amely az e cikkben említett problémákat előidézni képes áruforgalomra vonatkozó mielőbbi információszolgáltatásra irányul, arról késedelem nélkül tájékoztatja a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot.

(10) A WTO-megállapodásokra nem lehet hivatkozni annak megakadályozása érdekében, hogy az egyik Fél e cikkel összhangban védintézkedéseket fogadjon el.

26. cikk

Együttműködés

(1) A Felek elismerik a kereskedelmi védelmi eszközök terén megvalósított együttműködés fontosságát.

(2) A Felek megállapodnak abban, hogy a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban, ezen belül a segítségnyújtási intézkedések megkönnyítésével, elsősorban az alábbi területeken együttműködnek:

a) a kereskedelem védelmének biztosítását szolgáló szabályozás és intézmények fejlesztése;

b) az e Megállapodásban előírt kereskedelmi védelmi eszközök használatához szükséges kapacitások fejlesztése.







3. FEJEZET

Vámügyek és a kereskedelem könnyítése

27. cikk

Célkitűzések

(1) A Felek elismerik a vámügyi kérdések, valamint a kereskedelem könnyítésének jelentőségét a világkereskedelem fejlődő környezetében. A Felek megállapodnak abban, hogy megerősítik az e területen folytatott együttműködésüket annak biztosítása érdekében, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások, valamint az érintett vámigazgatási szervek adminisztratív kapacitásai eleget tegyenek a kereskedelem hatékony ellenőrzése és könnyítése területén kitűzött céloknak, és hozzájáruljanak az aláíró országok fejlődésének és regionális integrációjának előmozdításához.

(2) A Felek elismerik, hogy a közpolitika törvényes célkitűzéseit, beleértve a biztonságra, valamint a csalás megelőzésére irányuló célkitűzéseket, semmilyen módon nem veszélyeztetik.

(3) A Felek vállalják az e Megállapodás által érintett áruk szabad mozgásának biztosítását saját területükön.

28. cikk

Vámügyi és igazgatási együttműködés

(1) Az e cím rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása, valamint a 27. cikkben meghatározott célkitűzések hatékony megvalósítása érdekében a Felek:

a) információkat cserélnek a vámjogszabályokkal és a vámeljárásokkal kapcsolatban;

b) a behozatali, kiviteli és tranziteljárásokra, valamint a vállalkozói szféra számára hatékony szolgáltatást kínáló eljárásokra vonatkozóan közös kezdeményezéseket dolgoznak ki;

c) együttműködnek a vámeljárások és más kereskedelmi eljárások automatizálása tárgyában, és amennyiben lehetséges, törekednek adatcserére vonatkozó közös normák létrehozásában;

d) vámügyekben lehetőség szerint közös álláspontot alakítanak ki a nemzetközi szervezetekben, például a WTO-ban, a Vámügyi Világszervezetben (WCO) az Egyesült Nemzetek Szervezetében (ENSZ) és az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájában (UNCTAD);

e) együttműködnek a technikai segítségnyújtás tervezése és végrehajtása területén elsősorban annak érdekében, hogy e Megállapodás rendelkezéseivel összhangban elősegítsék a vámügyi és a kereskedelem könnyítését célzó reformokat; és

f) elősegítik a kapcsolódó illetékes hivatalok közötti belső és határokon átnyúló koordinációt.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a Felek közigazgatási szervei a vámügyekben a kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően vámügyi kérdésekben kölcsönös közigazgatási jogsegélyt nyújtanak egymásnak.

29. cikk

Vámügyi jogszabályok és eljárások

(1) A Felek megállapodnak abban, hogy saját kereskedelmi és vámjogszabályaikat, -rendelkezéseiket és -eljárásaikat a vámügy és a kereskedelem terén alkalmazandó nemzetközi jogi eszközök és előírások alapján dolgozzák ki, beleértve a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló, felülvizsgált Kiotói Egyezmény, a globális kereskedelem biztonságát és könnyítését szolgáló WCO-szabványrendszer, a WCO-adatbázis és a harmonizált áruazonosítási és kódrendszerről (HR) szóló nemzetközi egyezmény lényegi elemeit.

A Felek gondoskodnak az áruk területükön történő szabad átszállításáról, a tranzithoz leginkább megfelelő útvonal igénybevételével.

Az esetleges korlátozásoknak, ellenőrzéseknek vagy követelményeknek a közpolitika törvényes célkitűzésein kell alapulniuk, továbbá megkülönböztetésmentesnek, arányosnak és egységesen alkalmazottnak kell lenniük

A törvényes vámellenőrzések elvégzésének sérelme nélkül a Felek a másik Fél területéről származó vagy oda irányuló tranzitáruknak olyan elbánást biztosítanak, amely nem kevésbé kedvező, mint a hazai áruknak biztosított elbánás azok kivitele, behozatala és szállítása esetén.

A Felek olyan vámzár alatti szállítási rendszereket működtetnek, amelyek lehetővé teszik, hogy az árutranzitra megfelelő garancia nyújtása esetén ne kelljen vámokat és egyéb díjakat fizetni.

A Felek a kereskedelem korlátainak csökkentését szolgáló regionális tranzitrendszereket támogatnak és hoznak létre.

A Felek az áruk tranzitjára vonatkozó nemzetközi előírásokra és eszközökre támaszkodnak.

A Felek a tranzitforgalom megkönnyítése és a határokon átnyúló együttműködés előmozdítása érdekében biztosítják a területükön található valamennyi érintett hatóság és illetékes hivatal együttműködését és koordinációját.

(2) A munkamódszerek javítása céljából, valamint annak érdekében, hogy gondoskodjanak a megkülönböztetésmentesség, az átláthatóság, a hatékonyság, a sértetlenség és az elszámoltathatóság elvének tiszteletben tartásáról, a Felek a következőket fogják tenni:

a) további lépéseket tesznek a vámhatóságok és más szervek által kért adatok és a dokumentáció csökkentése, egyszerűsítése és szabványosítása érdekében;

b) lehetőség szerint egyszerűsítik az előírásokat és az alaki követelményeket az áruk gyors kiadása és vámkezelése érdekében;

c) olyan hatékony, gyors és megkülönböztetéstől mentes eljárásokat biztosítanak, amelyek lehetővé teszik az árubehozatalt, -kivitelt vagy -tranzitot érintő vámügyi vagy egyéb hivatali adminisztratív intézkedések, határozatok és döntések elleni fellebbezést. Ezen eljárásoknak könnyen hozzáférhetőeknek kell lenniük, a kkv-k számára is, a kapcsolódó költségeknek pedig méltányosaknak és arányosaknak kell lenniük a fellebbezés benyújtásának költségeivel;

d) az e területtel kapcsolatos, vonatkozó nemzetközi egyezményekben és okmányokban szereplő alapelveket tükröző intézkedések alkalmazása révén fenntartják a tisztességes eljárás legmagasabb szintjét.

30. cikk

Kapcsolatok az üzleti szférával

A Felek megállapodnak abban, hogy:

a) biztosítják, hogy minden jogszabályt, eljárást, valamint illetéket és díjat, továbbá a vonatkozó indoklást hozzáférhetővé tegyenek a nyilvánosság számára, amennyire lehetséges elektronikus úton;

b) szükség van arra, hogy a vám- és kereskedelmi ügyekkel kapcsolatos jogalkotási javaslatokról és eljárásokról kellő időben és rendszeresen konzultáljanak a kereskedelmi szereplőkkel. Ennek érdekében mindkét Félnek megfelelő és rendszeres konzultációs mechanizmust kell felállítania a közigazgatás és az üzleti szféra között;

c) valamennyi új vagy módosított jogszabály, eljárás, illeték vagy díj közzététele és hatálybalépése között kellő időnek kell eltelnie. A Felek igazgatási jellegű vonatkozó értesítéseket tesznek közzé többek között az illetékes hivatal követelményeiről, a belépési eljárásokról, valamint a kikötőkben és a határátkelőknél található vámhivatalok nyitvatartási idejéről és működési eljárásairól, illetve a tájékoztatást nyújtó hivatalokról;

d) ösztönzik a gazdasági szereplők, valamint az illetékes vámigazgatási szervek közötti együttműködést a nem önkényes és nyilvánosan elérhető eljárások – mint például a WCO által kihirdetett egyetértési megállapodásokon alapuló egyetértési megállapodások – igénybevételével;

e) biztosítják, hogy saját vám- és kapcsolódó előírásaik és eljárásaik továbbra is megfelelnek kereskedelmi szereplők elvárásainak, a legjobb gyakorlatoknak, és továbbra is a lehető legkevésbé korlátozzák a kereskedelmet.

31. cikk

Vámérték-megállapítás

(1) A Felek közötti kölcsönös kereskedelemre alkalmazott vámérték meghatározásának szabályait az 1994. évi GATT VII. cikke és az 1994. évi GATT VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás szabályozza.

(2) A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy a vámérték-megállapítással kapcsolatos kérdések tekintetében közös megoldást érjenek el.

32. cikk

Regionális integráció a nyugat-afrikai régióban

A Felek megállapodnak abban, hogy előreviszik a vámügyi reformokat a nyugat-afrikai régióban.

33. cikk

A vámügyi és kereskedelemkönnyítési tárgyalások folytatása

Az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásról szóló tárgyalások keretében a Felek megállapodnak abban, hogy folytatják az e fejezetről szóló tárgyalásokat azért, hogy azt regionális keretben kiegészítsék.

34. cikk

A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság

A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság keretében a Felek létrehoznak egy, a Felek képviselőiből álló, vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottságot. E bizottság az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak tesz jelentést. E bizottság fog megvitatni valamennyi, a Felek közötti kereskedelem könnyítését szolgáló vámügyi kérdést, és folytatja e fejezet végrehajtását és igazgatását, valamint a származási szabályok végrehajtását.

35. cikk

Együttműködés

(1) A Felek elismerik a vámügyi és a kereskedelemkönnyítési együttműködésnek az e Megállapodás végrehajtása szempontjából fennálló jelentőségét.

(2) A Felek megállapodnak abban, hogy a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban, ezen belül a segítségnyújtási intézkedések megkönnyítésével, elsősorban az alábbi területeken együttműködnek:

a) megfelelő és egyszerűsített jogi és szabályozási rendelkezések kidolgozása;

b) az érintett szereplők tájékoztatása és tudatosságnövelése, ideértve az érintett személyzet képzését;

c) a vámigazgatások kapacitáserősítése, korszerűsítése és egymással való összekapcsolása.







4. FEJEZET

A kereskedelem technikai akadályai, továbbá az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések

36. cikk

Multilaterális kötelezettségek és általános háttér

A Felek újólag megerősítik a WTO-egyezmény, és különösen az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: a WTO SPS-megállapodás), valamint a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: a WTO TBT-megállapodás) értelmében fennálló jogaikat és kötelezettségeiket. A Felek ugyancsak megerősítik a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben (IPPC), a Codex Alimentariusban (az Élelmiszerkönyv) foglalt és az Állat-egészségügyi Világszervezeten (OIE) belüli jogaikat és kötelezettségeiket.

A Felek újólag megerősítik, hogy kötelezettséget vállalnak a közegészség javítására Ghánában, nevezetesen azáltal, hogy megerősítik a nem megfelelő termékek azonosításával kapcsolatos kapacitásukat.

Ezek a kötelezettségvállalások, jogok és kötelezettségek támogatják a Felek e fejezet címén megvalósított tevékenységeit.

37. cikk

Célkitűzések

E fejezet célkitűzései között szerepel a Felek közötti árukereskedelem megkönnyítése, annak érdekében, hogy növeljék az egyik Fél által alkalmazott műszaki szabályokból, előírásokból és megfelelőség-értékelési eljárásokból származó szükségtelen kereskedelmi akadályok azonosításával, megelőzésével és felszámolásával kapcsolatos kapacitásaikat, megőrizve a Feleknek a közegészség, az állatok és a növények védelmével kapcsolatos kapacitásait.

38. cikk

Hatály és fogalommeghatározások

(1) E fejezet rendelkezéseit a WTO TBT-megállapodásban és az egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) intézkedésekre (a továbbiakban: az SPS-intézkedések) meghatározott műszaki szabályozásra, szabványokra és megfelelőségértékelési eljárásokra kell alkalmazni, amennyiben érintik a Felek közötti kereskedelmet.

(2) E fejezet alkalmazásában, és eltérő rendelkezés hiányában a WTO TBT- és a WTO SPS-megállapodás, a Codex Alimentarius, az IPPC, valamint az OIE fogalommeghatározásait kell alkalmazni, többek között az e fejezetben szereplő „termékekre” történő bármely hivatkozás tekintetében.

39. cikk

Illetékes hatóságok

A Feleknek az e fejezetben előírt intézkedések végrehajtásáért felelős hatóságait felsoroló jegyzékét a II. függelék tartalmazza.

A Felek a 41. cikkel összhangban értesítik egymást a II. függelékben szereplő illetékes hatóságok tekintetében bekövetkező jelentős változásokról. Ezekben az esetekben a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság módosítja a II. függeléket.

40. cikk

Egészségügyi és növény-egészségügyi övezetek

A behozatali feltételek esetében a Felek eseti alapon javasolhatnak és azonosíthatnak meghatározott egészségügyi és növény-egészségügyi státuszú övezeteket, figyelembe véve az SPS-megállapodás 6. cikkét.

41. cikk

A kereskedelmi feltételek átláthatósága és információcsere

(1) A Felek kölcsönösen tájékoztatják egymást a termékek behozatalára (különösen az élő állatokra és a növényekre) vonatkozó műszaki követelményeik valamennyi változásáról.

(2) A Felek megállapodnak abban, hogy az egészségüggyel (köz-, állat- vagy növényegészségüggyel), biztonsággal és a környezettel kapcsolatos problémák megoldása érdekében valamely áru behozatalának megtiltása érdekében meghozott intézkedésekről az SPS-ajánlásokkal összhangban a lehető legrövidebb időn belül írásban tájékoztatják egymást.

(3) A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködés céljából információt cserélnek, hogy ezáltal termékeik megfeleljenek az egymás piacaira való bejutáshoz szükséges műszaki szabályozásnak és szabványoknak.

(4) A Felek emellett közvetlen információcserét is folytatnak egyéb olyan témákról, amelyek közös megítélésük szerint kereskedelmi kapcsolataik szempontjából potenciális jelentőséggel bírnak, ideértve az élelmiszerbiztonsági kérdéseket, az állat- és növénybetegségek hirtelen felbukkanását, a tudományos véleményeket és más, a termékek megbízhatóságával kapcsolatos jelentős eseményeket. A Felek vállalják, hogy kölcsönösen tájékoztatják egymást arról, ha az egészségügyi és növény-egészségügyi övezet elvét alkalmazzák a WTO SPS-megállapodás 6. cikkében előírtak szerint.

(5) A Felek megállapodnak abban, hogy információt cserélnek az állatbetegségek járványügyi felügyeletéről. A növényegészségügy védelmét illetően a Felek a másik Fél számára ismert és azonnali veszélyt jelentő élősködők megjelenéséről is információt cserélnek.

(6) A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek annak érdekében, hogy kölcsönösen és gyorsan figyelmeztessék egymást abban az esetben, ha az újonnan életbe lépő regionális szabályok hatással lehetnek kölcsönös kereskedelmükre.

42. cikk

A nemzetközi szervezetekben való együttműködés

A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a nemzetközi szabványalkotó szervezetekben többek között azáltal, hogy elősegítik Ghána képviselőinek az említett szervezetek ülésein és munkájában való részvételét.

43. cikk

Együttműködés

(1) A Felek elismerik, hogy a Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez fontos a műszaki szabályozás, szabványok és megfelelőségértékelés terén való együttműködés.

(2) A Felek megállapodnak abban, hogy a 4. cikk rendelkezéseinek megfelelően együttműködnek azért, hogy javítsák Ghána kiemelt termékeinek minőségét, versenyképességét és az Európai Közösség piacához való hozzáférését, ideértve az elsősorban pénzügyi segítségnyújtási intézkedéseket az alábbi területeken:

a) A Felek közötti információcsere és szakértelem-megosztás megfelelő keretének létrehozása.

b) Műszaki szabványok és szabályozás, megfelelőségértékelési eljárások, regionális szinten, a vonatkozó nemzetközi normákon alapuló egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések elfogadása;

c) A köz- és magánszféra szereplői kapacitásának erősítése, ideértve a tájékoztatást és képzést, annak érdekében, hogy az Európai Közösség szabályaihoz és szabványaihoz igazodjanak és részt vegyenek a nemzetközi fórumokon.

d) A termékek megfelelőségértékeléséhez és az Európai Közösség piacára való bejutáshoz szükséges nemzeti kapacitások fejlesztése.







IV. CÍM

SZOLGÁLTATÁSOK, BEFEKTETÉS ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK

44. cikk

A cotonoui megállapodás alapján annak érdekében, hogy minden szükséges intézkedést meghozzanak ahhoz, hogy az EK és a nyugat-afrikai régió egésze közötti átfogó gazdasági partnerségi megállapodást a lehető legrövidebb időn belül megkössék, a Felek az alábbi területeken együttműködnek:

a) szolgáltatáskereskedelem és elektronikus kereskedelem;

b) beruházások;

c) verseny;

d) szellemi tulajdon.

A Felek minden olyan szükséges intézkedést meghoznak, amely kedvez a nyugat-afrikai régió és az EK közötti átfogó gazdasági partnerségi megállapodás 2008 vége előtti megkötésének.

E területeken és a Felek megállapodásának tárgyát képező bármely más témában is a Felek az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásról folyó tárgyalásokat az EK–Nyugat-Afrika tárgyalási menetrend és annak elfogadását követő fejlemények alapján támogatják. A Felek üdvözlik a kétlépcsős megközelítést, amely első lépésben regionális politikákat alakít ki és hajt végre, illetve erősíti a regionális kapacitásokat, második lépcsőben pedig elmélyíti az EK és Nyugat-Afrika közötti kereskedelem kölcsönösen jóváhagyott rendelkezéseit.

E cikk nem érinti a regionális szervezeteknek a fenti kérdésekben képviselt álláspontját.







V. CÍM

JOGVITÁK ELKERÜLÉSE ÉS RENDEZÉSE







1. FEJEZET

Célkitűzés és hatály

45. cikk

Célkitűzés

E cím célja a Felek közötti jogviták elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, kölcsönösen elfogadott megoldásra jussanak.

46. cikk

Hatály

(1) Ezt a címet ennek a Megállapodásnak az értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó bármely vita rendezésére kell alkalmazni, a II. cím kivételével és az ettől kifejezetten eltérő rendelkezések hiányában.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a cotonoui megállapodás 98. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni a fejlesztési együttműködés finanszírozására vonatkozó vita esetén, a cotonoui megállapodásban meghatározottak szerint.







2. FEJEZET

Konzultáció és közvetítés

47. cikk

Konzultációk

(1) A Felek törekednek arra, hogy a 46. cikkben említett jogvitákat úgy rendezzék, hogy jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek egy kölcsönösen elfogadott megoldás elérése céljából.

(2) Az egyik Fél a másik Félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak, megjelölve a szóban forgó intézkedést és a Megállapodás azon rendelkezéseit, amelyekkel megítélése szerint az intézkedés nincs összhangban.

(3) A konzultációt a kérelem benyújtásának időpontjától számított 40 napon belül megtartják. A konzultáció a kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 napon belül tekintendő lezártnak, kivéve ha mindkét fél megállapodik a konzultáció folytatásában. A konzultációk során közzétett valamennyi információ bizalmas természetű marad.

(4) A sürgős ügyekben folytatott konzultációt, ideértve a romlandó vagy szezonális árukra vonatkozó konzultációt, a kérelem benyújtásának időpontjától számított 15 napon belül kell megtartani, és a kérelem benyújtásának időpontjától számított harminc 30 napon belül lezártnak tekintendő.

(5) Amennyiben a konzultációkat nem tartják meg a (3) vagy (4) bekezdésben említett időkeretben, illetve ha a konzultációt lezárták, és nem értek el megállapodást egy kölcsönösen elfogadott megoldásról, a panaszos fél a 49. cikkel összhangban kérheti egy választott bírósági bizottság létrehozását.

48. cikk

Közvetítés

(1) Amennyiben a konzultációk nem vezetnek kölcsönösen kielégítő megoldáshoz, a Felek közös megegyezéssel közvetítőhöz fordulhatnak. Ha a Felek másként nem döntenek, a közvetítés feladata a konzultációs kérelemben ismertetett kérdés rendezése.

(2) Ha a Felek a közvetítésre irányuló kérelem benyújtásától számított 10 napon belül nem állapodnak meg a közvetítő személyében, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke vagy elnökének képviselője a 64. cikkben említett listán szereplő, és a Felek állampolgárai közé nem tartozó személyek közül sorshúzás útján jelöl ki közvetítőt. A kiválasztásra a közvetítési kérelem benyújtásától számított 20 napon belül kerül sor mindegyik Fél egy képviselőjének jelenlétében. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 30 napon belül összehívja a Felek értekezletét. A közvetítő mindegyik Fél beadványát legkésőbb az értekezlet előtt 15 nappal kézhez veszi, és véleményét legkésőbb a kiválasztását követő 45 napon belül tudatja.

(3) A közvetítő véleménye ajánlásokat tartalmazhat arról, hogy az 53. cikk rendelkezéseivel összhangban miképpen rendezhető a jogvita. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.

(4) A Felek bármikor megállapodhatnak a (2) bekezdésben említett határidők módosításában. A közvetítő dönthet arról is, hogy valamelyik Fél kérelmére vagy saját kezdeményezésére módosítja ezeket a határidőket a Felek által tapasztalt különleges nehézségek vagy az ügy összetettsége miatt.

(5) A közvetítést magukban foglaló eljárások, különösen az ezen eljárások során közzétett információk és a Felek álláspontja bizalmas természetűek maradnak.







3. FEJEZET

Vitarendezési eljárások







I. szakasz

Választott bírósági eljárás

49. cikk

A választottbírósági eljárás kezdeményezése

(1) Amennyiben a Felek a közöttük fennálló vitát a 47. cikkben előírt konzultációk, illetve a 48. cikkben említett közvetítés igénybevételét követően nem rendezik, a panaszos fél választottbírói testület létrehozását kérheti.

(2) A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félnek és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak. Kérelmében a panaszos fél pontosan meghatározza a vitatott intézkedéseket, és megmagyarázza, hogy ezek az intézkedések milyen okból kifolyólag sértik e Megállapodás rendelkezéseit.

50. cikk

A választottbírói testület létrehozása

(1) A választottbírói testület három választottbíróból áll.

(2) A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelemnek a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsághoz történő benyújtásától számított 10 napon belül a Felek egyeztetést folytatnak annak érdekében, hogy megállapodjanak a választottbírói testület összetételéről.

(3) Amennyiben a Felek – a (2) bekezdésben előírt határidőn belül – nem jutnak megállapodásra a választottbírói testület összetételét illetően, mindegyik Fél kérheti a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnökétől vagy képviselőjétől, hogy a választottbírói testület három tagját sorshúzás útján válassza ki a 64. cikk értelmében megállapított listáról, e tagok egyikének a panaszos fél által kijelölt személyek között, egy másik tagnak a bepanaszolt fél által kijelölt személyek között, a harmadik tagnak pedig a két Fél által az üléseken való elnökölésre kijelölt személyek között kell szerepelnie. Amennyiben a Felek megállapodnak a választottbírói testület egy vagy több tagját illetően, a fennmaradó tagokat ugyanezzel az eljárással választják ki.

(4) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke vagy képviselője a (3) bekezdésben említett, az egyik vagy a másik Féltől származó kérelemtől számított öt napon belül választja ki a választott bírákat mindegyik Fél egy képviselőjének jelenlétében.

(5) A választottbírói testület létrehozásának időpontja az az időpont, amikor a választott bírókat kiválasztották.

51. cikk

A testület időközi jelentése

A választottbírói testület a leíró szakaszokat, valamint a testület megállapításait és következtetéseit egyaránt tartalmazó időközi jelentést ad át a Feleknek, rendszerint legkésőbb a testület megalakításától számított 120 napon belül. A testület időközi jelentésének átadását követő tizenöt napon belül mindegyik Félnek jogában áll, hogy az időközi jelentés konkrét szempontjaira vonatkozóan írásbeli észrevételeket terjesszen a testület elé.

52. cikk

A választottbírói testület döntése

(1) A választottbírói testület az általa hozott döntést legkésőbb a testület megalakításától számított 150 napon belül átadja a Feleknek és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak. Ha úgy ítéli meg, hogy ez a határidő nem tartható, a testület elnöke erről írásban tájékoztatja a Feleket és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot, pontosan meghatározva a késedelem okait és azt az időpontot, amikor a bizottság várhatóan befejezi munkáját. A választottbírói döntés semmilyen körülmények között sem hozható meg a választottbírói testület megalakításától számított 180 napon túl.

(2) Sürgős esetekben, beleértve azokat, amikor romlandó és szezonális árukról van szó, a választottbírói testület igyekszik a megalakítását követő 75 napon belül meghozni döntését. A testület semmilyen körülmények között sem hozhatja meg döntését a megalakításának időpontját követő több mint 90 napon túl. A választottbírói testület a megalakítását követő tíz napon belül előzetes döntést hozhat azt a kérdést illetően, hogy az ügyet sürgősnek ítéli-e.

(3) A választottbírói testülettől mindegyik Fél kérheti, hogy tegyen ajánlásokat arra vonatkozóan, hogy a bepanaszolt fél hogyan valósíthatja meg a megfelelést.







II. szakasz

Megfelelés

53. cikk

A választottbírói testület döntésének való megfelelés

Mindegyik Fél megteszi a szükséges intézkedéseket, amelyek a választottbírói testület döntésében foglaltak végrehajtásához szükségesek, és a Felek törekednek arra, hogy az ítéletben foglaltak végrehajtásához szükséges idővel kapcsolatban megállapodjanak.

54. cikk

A döntés teljesítésének ésszerű időtartama

(1) Legkésőbb 30 nappal azt követően, hogy a Felek értesültek a választottbírói testület döntéséről, a bepanaszolt fél írásban értesíti a panaszos felet és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot a megfeleléshez szükséges határidőről (ésszerű határidő).

(2) Amennyiben a Felek nem értenek egyet a választottbírói testület döntésének teljesítéséhez szükséges ésszerű időtartammal, a panaszos fél az (1) bekezdés szerinti értesítéstől számított 20 napon belül írásban felkéri a választott bírósági testületet az ésszerű időtartam hosszának meghatározására. Az ilyen jellegű kérelmeket egyidejűleg el kell juttatni a másik Félhez és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsághoz. A választottbírói testület döntését a kérelem benyújtását követő 30 napon belül hozza a Felek és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tudomására.

(3) A választott bírósági bizottság az ésszerű időtartam hosszának meghatározása során figyelembe veszi azt az időtartamot, amelyre rendes körülmények között a bepanaszolt félnek szüksége van ahhoz, hogy a bepanaszolt fél által az ítélet teljesítésének biztosításához szükségesként meghatározott intézkedésekhez hasonló jogalkotási vagy közigazgatási intézkedéseket fogadjon el. A választottbírói testület figyelembe veheti azokat a korlátozásokat, amelyek befolyásolhatják a szükséges intézkedések bepanaszolt fél általi elfogadását.

(4) Amennyiben az eredeti választottbírói testület vagy annak bizonyos tagjai nem tudnak ismételten összeülni, a 50. cikk eljárásait kell alkalmazni. A döntéshozatali határidő a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 nap.

(5) Az ésszerű időtartam a Felek megállapodása alapján meghosszabbítható.

55. cikk

A választottbírói testület döntésének való megfelelést célzó intézkedések felülvizsgálata

(1) A bepanaszolt Fél az ésszerű határidő lejárta előtt értesíti a másik Felet és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói döntésnek való megfelelés érdekében hozott.

(2) Amennyiben a Felek nem értenek egyet abban, hogy az (1) bekezdés szerinti értesítésben bejelentett intézkedések összeegyeztethetők-e e megállapodás rendelkezéseivel, a panaszos fél írásban felkérheti a választottbírói testületet, hogy döntsön az ügyben. A kérelemnek pontosan meg kell határoznia a vitatott egyedi intézkedéseket, és magyarázatot kell adnia arra, hogy azok milyen okból nem egyeztethetők össze e Megállapodás rendelkezéseivel. A választottbírói testület döntését a kérelem benyújtását követő 90 napon belül hozza nyilvánosságra. Sürgős esetekben, beleértve azokat, amikor romlandó és szezonális árukról van szó, a választottbírói testület a kérelem benyújtását követő 45 napon belül hozza meg döntését.

(3) Amennyiben az eredeti választottbírói testület vagy annak bizonyos tagjai nem tudnak ismételten összeülni, a 50. cikk eljárásait kell alkalmazni. A döntéshozatali határidő a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 105 nap.

56. cikk

Ideiglenes jogorvoslatok a döntés teljesítésének elmulasztása esetén

(1) Ha a bepanaszolt Fél az ésszerű időtartam lejárta előtt nem tesz értesítést azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület döntésének való megfelelés érdekében hozott, illetve ha ez utóbbi úgy határoz, hogy az 55. cikk (1) bekezdése értelmében bejelentett intézkedések összeegyeztethetetlenek az említett félnek az 53. cikkben előírt rendelkezések szerinti kötelezettségeivel, a bepanaszolt Fél, ha arra a panaszos Fél felkéri, köteles ideiglenes kártérítési ajánlatot tenni.

(2) Amennyiben a Felek az ésszerű időtartam végétől vagy a választottbírói testületnek az 55. cikkben említett olyan döntésétől számított 30 napon belül nem állapodnak meg kártérítésről, amely szerint a meghozott megfelelési intézkedések összeegyeztethetetlenek az 53. cikkben előírt rendelkezésekkel, a panaszos Fél a másik Fél értesítését követően jogosult a megfelelő intézkedések meghozatalára. A szóban forgó intézkedések elfogadásakor a panaszos Fél olyan intézkedések kiválasztására törekszik, amelyek a legkevésbé befolyásolják e Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását, valamint figyelembe veszi az intézkedéseknek a bepanaszolt Fél gazdaságára gyakorolt hatását.

Az e bekezdés értelmében elfogadott megfelelő intézkedések semmilyen körülmények között sem érintik a Ghánának nyújtott fejlesztési támogatást.

(3) Az EK mint Szerződő Fél mértéktartásról tanúskodik kártérítési kérelme vagy az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő intézkedések elfogadása során, és figyelembe veszi, hogy Ghána mint Szerződő Fél fejlődő ország.

(4) A megfelelő intézkedések, illetve a kártérítés ideiglenesek, és azokat csak addig kell alkalmazni, amíg az 53. cikkben előírt rendelkezéseket sértőként elismert intézkedést visszavonják, vagy úgy módosítják, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelővé váljon, illetve addig, amíg a Felek meg nem állapodnak a közöttük fennálló vita rendezéséről.

57. cikk

A megfelelő intézkedések elfogadását követő megfelelési intézkedések vizsgálata

(1) A bepanaszolt Fél értesíti a másik Felet és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület döntésének való megfelelés érdekében hozott, és értesítésében felkéri a panaszos Felet, hogy szüntesse meg a megfelelő intézkedések alkalmazását.

(2) Ha a Feleknek az értesítés benyújtását követő 30 napon belül nem sikerül megállapodniuk az értesítés tárgyát képező intézkedéseknek az e Megállapodás rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségéről, a panaszos Fél írásban kéri a választott bírói testülettől, hogy döntsön a kérdésről. A kérelemről a másik Fél és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság értesítést kap. A választottbírói testület az általa hozott döntésről legkésőbb a testület megalakításától számított 45 napon belül értesíti a Feleket és a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot. Amennyiben a választott bírósági bizottság úgy határoz, hogy a teljesítés céljából hozott bármely intézkedés nincs összhangban e Megállapodás rendelkezéseivel, a választottbírói testület dönti el, hogy a panaszos fél folytathatja-e a megfelelő intézkedések alkalmazását. Ha a választottbírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében hozott valamely intézkedés megfelel e Megállapodás rendelkezéseinek, a megfelelő intézkedéseket megszüntetik.

(3) Amennyiben az eredeti választottbírói testület vagy annak néhány tagja nincs lehetősége ismételten összeülni, az 50. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni. A döntésről szóló értesítés határideje a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 nap.







III. szakasz

Közös rendelkezések

58. cikk

Kölcsönösen kielégítő megoldás

E cím keretében a Felek bármikor megállapodhatnak valamely vita kölcsönösen kielégítő megoldásáról. Az ilyen megoldásra vonatkozó megegyezésükről értesítik a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot. Kölcsönösen kielégítő megoldás elfogadásakor az eljárást le kell zárni.

59. cikk

Eljárási szabályok

(1) Az e cím 3. fejezetében előírt vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által megalakulása után három hónappal elfogadandó eljárási szabályzat szabályozza.

(2) A választottbírói testület ülései az eljárási szabályzattal összhangban nyilvánosak, kivéve ha a választottbírói testület saját indítványára vagy a Felek kérelmére másképpen dönt.

60. cikk

Információk és technikai tanácsadás

A választottbírói testület az egyik Fél kérelmére vagy saját kezdeményezésére bármely forrásból – beleértve a jogvitában érdekelt feleket is – szerezhet információkat, ha azt a választottbírósági eljárás szempontjából célszerűnek ítéli. A testület felhatalmazással rendelkezik arra is, hogy szakértői véleményeket szerezzen be, ha azt célszerűnek ítéli. Az érdekelt Felek az eljárási szabályzatnak megfelelően amicus curiae-ként beadványokat nyújthatnak be a választottbírói testülethez. Az így megszerzett bármely információt mindegyik Fél tudomására kell hozni, és azokkal kapcsolatban ez utóbbiak észrevételeket tehetnek.

61. cikk

A beadványok nyelve

A Felek írásos vagy szóbeli beadványait a Felek valamelyik hivatalos nyelvén kell benyújtani. A Felek mindemellett a lehető legnagyobb mértékben törekednek arra, hogy közös munkanyelvként a két Fél egyik közös hivatalos nyelvét válasszák, és különös figyelmet fordítanak Ghána mint Szerződő Fél fejlődő ország helyzetére, például a fordítási nehézségek kérdésében.

62. cikk

Értelmezési szabályok

A választottbírói testület kötelezi magát arra, hogy ennek a megállapodásnak a rendelkezéseit a nemzetközi közjog – beleértve a szerződések jogáról szóló bécsi egyezményt is – szokásos értelmezési szabályaival összhangban értelmezze. A választottbírói testület döntései az e Megállapodás rendelkezéseiben előírt jogokhoz és kötelezettségekhez nem tehetnek hozzá, illetve azokból nem vehetnek el.

63. cikk

A választottbírói testület döntései

(1) A választottbírói testület arra törekszik, hogy döntéseit konszenzussal hozza meg. Ha azonban a konszenzusos döntéshozatal lehetetlennek bizonyul, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni. A választott bírók eltérő véleményeit azonban egyetlen esetben sem teszik közzé.

(2) A döntés ismerteti az érdemi megállapításokat, e Megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát, valamint a választottbírói testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó indokokat. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a választottbírói döntést a nyilvánosság tudomására hozza, amennyiben másként nem határoz.







4. FEJEZET

Általános rendelkezések

64. cikk

Választottbírói lista

(1) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság legkésőbb e Megállapodás ideiglenes alkalmazásának időpontját követő három hónapon belül felállít egy listát, amely a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas 15 személyt tartalmazza. Mindegyik Fél öt személyt választ ki, akik választottbíróként működhetnek. A két Fél megállapodik abban az öt személyben is, akik egyik Félnek sem állampolgárai, és akik a választottbírói testület elnökeként járnak el. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság biztosítja, hogy a lista mindig teljes létszámú legyen.

(2) A választottbírák jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy szakmai tapasztalattal rendelkeznek. A választottbírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól, illetve nem állnak kapcsolatban egyik Fél kormányával sem, és betartják az eljárási szabályok mellékletét képező magatartási kódexet.

(3) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság létrehozhat egy kiegészítő listát is, amely 15 olyan személyt tartalmaz, akik az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásban foglalt különleges kérdéseket érintő ágazati szakismeretekkel rendelkeznek. Az 50. cikk (2) bekezdésében foglalt kiválasztási eljárás igénybevétele esetén a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke a két Fél megállapodása alapján használhat ilyen ágazati listát.

65. cikk

Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel

(1) Az e Megállapodás értelmében létrehozott választottbíróságok nem foglakoznak a Feleknek a WTO-t létrehozó egyezmény szerinti jogait és kötelezettségeit érintő vitákkal.

(2) Az e Megállapodás vitarendezési rendelkezéseinek igénybevétele nem érinti a WTO keretében indított eljárásokat, beleértve a vitarendezési eljárást is. Amennyiben azonban az egyik Fél vitarendezési eljárást indított egy adott intézkedés tekintetében, vagy a 49. cikk (1) bekezdése, vagy a WTO-t létrehozó egyezmény értelmében, az első eljárás lezárását megelőzően a másik fórum előtt nem indíthat ugyanarra az intézkedésre vonatkozó vitarendezési eljárást. E bekezdés alkalmazásában abban az esetben kell úgy tekinteni, hogy az egyik Fél a WTO-t létrehozó egyezmény értelmében vitarendezési eljárást kezdeményezett, ha a kezdeményező Fél a vitarendezés szabályairól és eljárásáról szóló WTO egyetértési megállapodás 6. cikke értelmében választottbírói testület megalakítását kérelmezte.

(3) Ez a Megállapodás nem akadályozhatja a Feleket a WTO vitarendezési testülete által engedélyezett kötelezettség-felfüggesztés alkalmazásában.

66. cikk

Határidők

(1) Az e címben előírt határidőket, beleértve a választottbírói testületek döntéseiről szóló értesítések határidejét, azt a cselekményt vagy tényt követő naptól számított naptári napokban kell számítani, amelyre a határidők vonatkoznak.

(2) Az e címben foglalt valamennyi határidő a Felek kölcsönös megállapodásával meghosszabbítható.

67. cikk

Az V. cím módosítása

Mind az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság, mind pedig a Felek kezdeményezhetik az V. cím módosítását. A módosítási kérelmeket az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság vizsgálja meg. A módosítás csak a Felek jóváhagyását követően lép hatályba.







VI. CÍM

ÁLTALÁNOS KIVÉTELEK

68. cikk

Záradék az általános kivételekről

Arra a követelményre is figyelemmel, hogy az ilyen intézkedéseket ne alkalmazzák olyan módon, amely önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetési eszközt jelentene a Felek között, miközben az egyenlő feltételeknek kell érvényesülniük, vagy olyan rejtett korlátozást jelentene, amely befolyásolja a termékek és a szolgáltatások kereskedelmét és a letelepedést, ennek a megállapodásnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy akadályozza a Feleket olyan intézkedéseket alkalmazásában vagy elfogadásában, amelyek:

a) a közbiztonság és a közerkölcs védelméhez, illetve a közrend fenntartásához szükségesek;

b) az emberi, állati, növényi élet vagy egészség megóvásához szükségesek;

c) szükségesek azon törvények vagy rendeletek betartásának biztosításához, amelyek nem összeegyeztethetetlenek e megállapodás rendelkezéseivel, ideértve a következőkre vonatkozókat is: i. félrevezető vagy csalárd gyakorlatok megakadályozása vagy a szerződések nem teljesítéséből adódó következmények kezelése; ii. a magánélet védelme a személyes adatok feldolgozásának és terjesztésének összefüggésében, valamint az iratok titkossága és az egyéni számlák védelme; iii. biztonság; iv. vámügyi végrehajtás; vagy v. a szellemi tulajdonjog oltalma;

d) arany vagy ezüst importjára vagy exportjára vonatkoznak;

e) szükségesek a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelméhez;

f) a kimerülő természeti erőforrások megőrzésére irányulnak, amennyiben az ilyen intézkedéseket a hazai áruk termelésének vagy fogyasztásának, a szolgáltatások belföldi nyújtásának vagy fogyasztásának, és a hazai befektetők korlátozásával összefüggésben léptetik hatályba;

g) a börtönmunka keretében gyártott termékekre irányulnak; vagy

h) összeegyeztethetetlenek a 19. cikkel, amennyiben az eltérő elbánás célja, hogy biztosított legyen a másik Fél befektetőinek, illetve szolgáltatóinak gazdasági tevékenységeit sújtó közvetlen adók kivetése, illetve hatékony vagy méltányos beszedése.

69. cikk

Nemzetbiztonsági kivételek

(1) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy:

a) a Feleket olyan információ szolgáltatására kötelezi, amelynek a nyilvánosságra hozatalát kiemelkedő biztonsági érdekeikkel ellentétesnek ítélik;

b) akadályozza a Feleket olyan intézkedés megtételében, amelyet szükségesnek ítélnek kiemelkedő biztonsági érdekeik védelme szempontjából, amely intézkedés: i. hasadó és fúziós anyagokra vagy azokra az anyagokra vonatkozik, amelyekből ezek származnak; ii. olyan gazdasági tevékenységekre vonatkozik, amelyeket – közvetlenül vagy közvetve – azzal a céllal kezdtek meg, hogy katonai létesítménynek szállítsanak felszerelést vagy ellátást; iii. fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik; iv. a nemzetbiztonsági vagy nemzetvédelmi célból elengedhetetlen kormányzati beszerzésekhez kapcsolódik; vagy v. háború idején vagy a nemzetközi kapcsolatokban bármely más vészhelyzet felmerülésekor dől el; vagy

c) akadályozza a Feleket abban, hogy bármilyen intézkedést tegyenek olyan kötelezettségek tiszteletben tartására, amelyeket a nemzetközi béke és biztonság fenntartása érdekében fogadtak el.

(2) A Felek a lehető legteljesebb mértékben tájékoztatják egymást az (1) bekezdés b) és c) pontja értelmében hozott intézkedésekről és azok megszüntetéséről.

70. cikk

Adózás

(1) E Megállapodás, illetve az ennek keretében elfogadott bármely megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy akadályozza a Feleket abban, hogy adójoguk vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során különbséget tegyenek azok között az adóalanyok között, akiknek eltérő a helyzete, nevezetesen a lakóhelyük tekintetében, illetve annak a helynek a tekintetében, ahová a tőkéjüket befektetik.

(2) E Megállapodás, illetve az ennek keretében elfogadott bármely megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy akadályozza az adókikerülés vagy adócsalás megelőzését célzó bármely intézkedés elfogadását vagy alkalmazását, a kettős adóztatás elkerülését célzó egyezményeknek megfelelően, illetve más adóügyi megállapodások vagy nemzeti adójogszabályok alapján.

(3) E Megállapodás egyetlen rendelkezése sem érinti a Felek számára bármilyen adóügyi egyezményben előírt jogokat és kötelezettségeket. Abban az esetben, ha e Megállapodás és egy ilyen egyezmény nem lenne összeegyeztethető, az összeegyeztethetetlenség miatt ez utóbbi a döntő.







VII. CÍM

INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

71. cikk

A tárgyalások folytatásának részletes szabályai

(1) A Felek e Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően folytatják a tárgyalásokat.

(2) A tárgyalások lezárásakor az azokból származó módosítási tervezeteket be kell nyújtani jóváhagyásra az illetékes nemzeti hatóságokhoz.

72. cikk

A Felek fogalommeghatározása és a kötelezettségek teljesítése

(1) Ennek a megállapodásnak a Szerződő Felei egyrészről az Ghánai Köztársaság (a továbbiakban: Ghána mint Szerződő Fél vagy Ghána), másrészről az Európai Közösség vagy tagállamai, illetve az Európai Közösséget létrehozó szerződésben foglalt saját hatásköreikben az Európai Közösség és tagállamai (a továbbiakban: az EK mint Szerződő Fél vagy az Európai Közösség).

(2) E Megállapodás alkalmazásában a „Fél” kifejezés az esettől függően Ghánára, illetve az EK-ra mint Szerződő Félre utal. A „Felek” kifejezés Ghánára és az EK-ra mint Szerződő Félre utal.

(3) A Felek elfogadnak minden általános vagy különös intézkedést, amely az e Megállapodásból származó kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges, és biztosítják, hogy azok megfeleljenek a megállapodásban megállapított célkitűzéseknek.

73. cikk

A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság

(1) E Megállapodás végrehajtása érdekében ennek a megállapodásnak az aláírásától számított három hónapon belül megalakítják a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot.

(2) A Felek megállapodnak abban, hogy a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság összetétele, szervezete és működése megfelel az egyenlőség elvének. A bizottság határoz szervezeti és működési szabályairól.

(3) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság felelős az e Megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e Megállapodásban említett valamennyi feladat megvalósításáért.

(4) A kommunikáció megkönnyítése és e Megállapodás hatékony végrehajtása érdekében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságon belül mindegyik Fél kapcsolattartót jelöl ki.

(5) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság ülései nyíltak lehetnek harmadik fél számára. A Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) bizottsága a belső eljárásoknak megfelelően meghívást kaphat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság üléseire.

74. cikk

Az Európai Közösség legkülső régiói

(1) Figyelembe véve az Európai Közösség legkülső régiói és Ghána földrajzi közelségét, valamint az e régiók és Ghána közötti gazdasági és társadalmi kapcsolatok megerősítése céljából a Felek törekednek arra, hogy megkönnyítsék az együttműködést az e Megállapodásban szabályozott valamennyi területen, és megkönnyítsék az áruk és szolgáltatások kereskedelmét, támogassák a befektetéseket, valamint ösztönözzék a közlekedési és kommunikációs kapcsolatokat a legkülső régiók és Ghána között.

(2) Az (1) bekezdésben kifejtett célkitűzéseket lehetőség szerint Ghána és a legkülső régiók közös részvételének erősítésén keresztül is követni kell az Európai Közösség keretprogramjai és konkrét programjai keretében az e Megállapodásban szabályozott területeken.

(3) Az EK mint Szerződő Fél törekszik arra, hogy biztosítsa az Európai Közösség kohéziós és fejlesztési politikáinak különböző pénzügyi eszközei közötti koordinációt annak érdekében, hogy erősítse az együttműködést Ghána és az Európai Közösség legkülső régiói között az e Megállapodásban szabályozott területeken.

(4) E Megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza az EK-t mint Szerződő Felet abban, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 299. cikke (2) bekezdésének megfelelően a legkülső régiók gazdasági és társadalmi strukturális helyzetének javítását célzó, meglévő intézkedéseket alkalmazza.

75. cikk

Hatálybalépés és időtartam

(1) E Megállapodás aláírására, megerősítésére, illetve jóváhagyására az egyes Felek különleges alkotmányos szabályaival vagy az EK mint Szerződő Fél esetében a belső szabályokkal és eljárásokkal összhangban kerül sor.

(2) Ez a Megállapodás azt a hónapot követő hónap első napján lép hatályba, amelyben Ghána mint Szerződő Fél és az EK mint Szerződő Fél értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások lezárásáról.

(3) Az értesítéseket az Európai Unió Tanácsa főtitkárának kell megküldeni, aki e megállapodás letéteményese.

(4) A Megállapodás hatálybalépéséig a Felek megállapodnak abban, hogy jogszabályaiknak megfelelően vagy a megállapodás ratifikálása útján ideiglenesen alkalmazzák a Megállapodást.

(5) Az ideiglenes alkalmazásról értesíteni kell a letéteményest. A megállapodás ideiglenes alkalmazására az erről az Európai Közösség vagy Ghána általi ideiglenes alkalmazásról szóló későbbi értesítés kézhezvételét követő 10 nappal kerül sor.

(6) A (4) bekezdéstől eltérve az EK mint Szerződő Fél és Ghána egészben vagy részben alkalmazhatják a megállapodást annak ideiglenes alkalmazása előtt, amennyiben ez nemzeti joguk szerint lehetséges.

(7) Mindegyik Fél írásban értesítheti a másik Felet ennek a megállapodásnak a felmondására irányuló szándékáról. A felmondás hat hónappal a másik Fél értesítését követően lép hatályba.

(8) E Megállapodás helyébe hatálybalépése időpontjában az EK-val mint Szerződő Féllel regionális szinten megkötött átfogó gazdasági partnerségi megállapodás lép. Ezért a Felek törekszenek arra, hogy a regionális szintű átfogó partnerségi megállapodás megőrizze Ghána e Megállapodás értelmében megszerzett vívmányainak lényeges elemeit.

76. cikk

Területi alkalmazás

Ezt a Megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Ghána területén.

77. cikk

Új EU-tagállamok csatlakozása

(1) Az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tájékoztatást kap a harmadik államok Európai Unióhoz való csatlakozásra irányuló kérelméről. Az Európai Unió és a tagjelölt állam közötti tárgyalások során az EK mint Szerződő Fél Ghánát mint Szerződő Felet ellátja minden vonatkozó információval, és Ghána mint Szerződő Fél tájékoztatja aggályairól az EK-t mint Szerződő Felet, hogy ez utóbbi azokat teljes mértékben figyelembe vehesse. Az EK mint Szerződő Fél értesíti Ghánát bármely államnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról.

(2) Az Európai Unió minden új tagállama az Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontjától kezdődően – a csatlakozási okmányba erre a célra beiktatott záradék útján – csatlakozik ehhez a megállapodáshoz. Ha az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló okmány az új uniós tagállam e Megállapodáshoz való ilyen automatikus csatlakozását nem írja elő, az érintett tagállam e Megállapodáshoz oly módon csatlakozik, hogy csatlakozási okmányát az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál letétbe helyezi, amely annak hiteles másolatait elküldi Ghánának mint Szerződő Félnek.

(3) A Felek megvizsgálják az új uniós tagállamok csatlakozásának e megállapodásra gyakorolt hatását. Az gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozhat az esetleg szükséges átmeneti vagy módosító intézkedésekről.

78. cikk

A pénzügyi kérdésekről folytatott párbeszéd

A Felek és Ghána megállapodnak abban, hogy az adópolitika és az adóigazgatás területén előmozdítják a párbeszédet és az átláthatóságot, és megosztják a legjobb gyakorlatokat.

79. cikk

Együttműködés az illegális pénzügyi tevékenységek elleni küzdelem terén

Az EK mint Szerződő Fél és Ghána kötelezettséget vállalnak arra, hogy megakadályozzák a jogellenes csalárd gyakorlatokat, a korrupciót, a pénzmosást és a terrorizmus finanszírozását, és küzdenek ezek ellen. A Felek ennek érdekében meghozzák azokat a jogalkotási és közigazgatási intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy megfeleljenek a nemzetközi előírásoknak, beleértve a korrupció elleni ENSZ-egyezményben, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményben és annak jegyzőkönyveiben, a terrorizmus finanszírozásának visszaszorításáról szóló ENSZ-egyezményben és a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaiban meghatározott előírásokat. Az EK-fél és Ghána megállapodnak abban, hogy információcserét folytatnak és együttműködnek ezeken a területeken.

80. cikk

Kapcsolat más megállapodásokkal

(1) A cotonoui megállapodás III. részének II. címében előírt fejlesztési együttműködésre vonatkozó cikkek kivételével, az e Megállapodás rendelkezései és a cotonoui megállapodás III. része II. címének rendelkezései közötti összhang hiánya esetén ennek a Megállapodásnak a rendelkezései irányadóak.

(2) E Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy akadályozza azt, hogy az Európai Közösség vagy Ghána a cotonoui megállapodás 11b., 96. és 97. cikkében előírt, megfelelőnek ítélt intézkedéseket – köztük kereskedelmi intézkedéseket – fogadjon el.

(3) A Felek megállapodnak abban, hogy e Megállapodás egyetlen rendelkezése sem kötelezi őket arra, hogy a WTO-kötelezettségeikkel nem összeegyeztethető módon járjanak el.

▼M1

81. cikk

Hiteles szövegek

E Megállapodás két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, ezen szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

▼B

82. cikk

Mellékletek

E megállapodás melléklete és jegyzőkönyve annak szerves részét képezik.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e Megállapodást alább kézjegyükkel látták el.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми юли през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de julio de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvacátého osmého července dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende juli to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Juli zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta juulikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twenty eighth day of July in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le vingt huit juillet deux mille seize.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto luglio duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit astotajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų liepos dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év július havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ Lulju fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, achtentwintig juli tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego lipca roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de julho de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt iulie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvadsiateho ôsmeho júla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne osemindvajsetega julija leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde juli år tjugohundrasexton.

For the Republic of Ghana

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za Českou republiku

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία,

Latvijas Republikas vārdā

Lietuvos Respublikos vardu

Pour la Grand-Duché de Luxembourg

A Magyar Köztársaság részéről

Għal Malta

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pela República Portuguesa

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

I. függelék

GHÁNÁNAK AZ EK-BA TÖRTÉNŐ KIVITELRE SZÁNT KIEMELT TERMÉKEI

Ghána meghatározza e termékeket és erről e Megállapodás aláírásától számított legfeljebb három hónapon belül értesíti a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elfogadja a termékek jegyzékét.

II. függelék

ILLETÉKES HATÓSÁGOK

A. Az Európai Közösség illetékes hatóságai

Az ellenőrzés megosztott a tagállamok nemzeti szolgálatai és az Európai Bizottság között. Ez a megosztás a következőképpen alakul:

— A Ghánába irányuló kivitel tekintetében a tagállamok felelősek a termelés körülményeinek és követelményeinek ellenőrzéséért, beleértve a törvényben meghatározott ellenőrzéseket és az elfogadott előírásoknak és követelményeknek való megfelelésről szóló egészségügyi bizonyítványok kiállítását;

— A Ghánából származó behozatal tekintetében a tagállamok felelősek annak ellenőrzéséért, hogy a behozatalok megfeleljenek a Közösség importfeltételeinek;

— Az Európai Bizottság felelős az előírásoknak a közösségi belső piacon történő egységes alkalmazása biztosításához szükséges általános koordinációért, a vizsgálati rendszerek vizsgálatáért/ellenőrzéséért, illetve a szükséges jogszabály-alkotási intézkedésekért.

B. Ghána illetékes hatóságai

Ghána kijelöli e hatóságokat és erről e Megállapodás aláírásától számított legfeljebb három hónapon belül értesíti a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság módosított függeléket fogad el.

1. MELLÉKLET

A GHÁNÁBÓL MINT SZERZŐDŐ FÉLTŐL SZÁRMAZÓ TERMÉKEKRE KIVETETT VÁMOK

(1) A (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdés sérelme nélkül az EK mint Szerződő Fél vámjait (a továbbiakban: EK-vámok) e Megállapodás hatálybalépésének időpontjában a harmonizált rendszer 1–97. fejezetébe tartozó, Ghánából származó valamennyi termék tekintetében teljesen eltörlik, kivéve a 93. fejezetbe tartozó termékeket. A 93. fejezetben szereplő termékek tekintetében az EK mint Szerződő Fél továbbra is a legnagyobb kedvezményes vámtételt alkalmazza

(2) 2010. január 1-jétől a Ghánából származó, 1006 vámtarifaszám alá tartozó termékekre kivetett EK-vámok megszűnnek, az 1006 10 10 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó EK-vámok kivételével, melyek e Megállapodás hatálybalépésének időpontjában szűnnek meg.

(3) A Felek megállapodnak abban, hogy a cotonoui megállapodás 3. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: a cukorjegyzőkönyv) rendelkezései 2009. szeptember 30-ig érvényben maradnak. Az EK mint Szerződő Fél és Ghána megállapodnak, hogy ezen időpontot követően a cukorjegyzőkönyv hatályát veszti. A cukorjegyzőkönyv 4. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a 2008/09-es szállítási időszak 2008. július 1-től2009. szeptember 30-ig terjed. A 2009. július 1-jétőlszeptember 30-ig tartó időszakra garantált árat a cukorjegyzőkönyv 5. cikkének (4) bekezdésében előírt tárgyalást követően határozzák meg.

(4) A Ghánából származó, 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékekre kivetett EK-vámok 2009. október 1-jétől megszűnnek. Az importálandó termékekre nem adnak ki importengedélyt kivéve akkor, ha az importőr vállalja, hogy a termékeket legalább a cukorjegyzőkönyvben az EK mint Szerződő Fél területére importált cukorra meghatározott garantált árakon vásárolja.

(5) a) Az EK mint Szerződő Fél a 2009. október 1. és 2015. szeptember 30. közötti időszakban alkalmazhatja a legnagyobb kedvezményes vámtételt a Ghánából származó, 1701 vámtarifaszám [cukor] alá tartozó olyan termékekre, amelyeket az alábbi, fehér cukorban kifejezett szinteket meghaladó mennyiségben importáltak, mivel azt az EK mint Szerződő Fél cukorpiacán zavart okozónak tekintik: i. 3,5 millió tonna egy gazdasági évben az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-)országok csoportjának a cotonoui megállapodást aláíró tagállamaiból származó termékek esetében, és ii. 1,38 millió tonna a 2009/2010-es gazdasági évben azon AKCS-országokból származó termékek esetében, amelyeket az ENSZ nem ismer el legkevésbé fejlett országként. Az 1,38 millió tonnás szint a 2010/2011-es gazdasági évben 1,45, a rákövetkező négy gazdasági évben pedig 1,6 millió tonnára emelkedik. b) Az ENSZ által legkevésbé fejlett országként elismert bármely nyugat-afrikai aláíró államból származó, 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek behozatalára nem vonatkoznak az (5) bekezdés a) pontjának rendelkezései. E behozatalokra ugyanakkor továbbra is vonatkoznak a 25. cikk rendelkezései. ( 3 ) c) A legnagyobb kedvezményes vámtétel alkalmazása a bevezetése gazdasági évének végeztével jár le. d) Az e bekezdés értelmében hozott valamennyi intézkedést haladéktalanul a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tudomására hozzák, és azokról e testület keretében rendszeres konzultációt folytatnak.

(6) 2015. október 1-jétől a 25. cikk rendelkezései alkalmazásának céljára az 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek piacának zavarai tekinthetők úgy, mint ami olyan helyzetben merült fel, amikor a fehér cukor közösségi átlagára két egymást követő hónapon át alacsonyabb a fehércukornak a megelőző gazdasági évben megállapított közösségi átlagára 80 %-ánál.

(7) 2008. január 1. és 2015. szeptember 30. között az 1704 90 99 , 1806 10 30 , 1806 10 90 , 2106 90 59 és 2106 90 98 vámtarifaszám alá tartozó termékekre különleges felügyeleti mechanizmus vonatkozik, amely biztosítja, hogy a (4) és (5) bekezdésben előírt rendelkezéseket ne játsszák ki.