2004R1973 — HU — 01.01.2005 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:





Helyesbítette:









▼B

A BIZOTTSÁG 1973/2004/EK RENDELETE

(2004. október 29.)

az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról







TARTALOM 1. fejezet Alkalmazási kör és általános rendelkezések 2. fejezet Különleges minőségi támogatás durumbúzára 3. fejezet Fehérjenövényekre vonatkozó támogatás 4. fejezet Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás 5. fejezet Héjas gyümölcsűekre vonatkozó területalapú támogatás 6. fejezet Keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás 7 .fejezet Tejtámogatás és kiegészítő támogatás 8. fejezet Energianövényekre vonatkozó támogatás 1. szakasz Fogalmak 2. szakasz Szerződés 3. szakasz Szerződés módosítása és felbontása 4. szakasz Reprezentatív hozamok és leszállított mennyiségek 5. szakasz A támogatás kifizetésének feltételei 6. szakasz A támogatást igénylő és az elsődleges feldolgozóra vonatkozó szerződés és kötelezettségek 7. szakasz Biztosítékok 8. szakasz Másik tagállamban történő értékesítésre, abba való átvitelre, átadásra vagy exportra vonatkozó dokumentumok 9. szakasz Ellenőrzések 10. szakasz A rendszerből való kizárás és értékelés 9. fejezet Szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás 10. fejezet Vetőmagra vonatkozó támogatás 11. fejezet Szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás 1. szakasz A szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás kérelmének jogosultságára vonatkozó általános rendelkezések 2. szakasz Egyes szántóföldi növényekre vonatkozó különleges rendelkezések 3. szakasz Bázisterület, referenciahozam és felső határok 4. szakasz Területpihentetés 5. szakasz Záró rendelkezések 12. fejezet Juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás 1. szakasz Közvetlen támogatás 2. szakasz Határértékek, tartalékok és átruházások 3. szakasz Kiegészítő jövedelemtámogatás 4. szakasz Általános rendelkezések 13. fejezet Marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás 1. szakasz Különleges támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 123. cikke) 2. szakasz Szezonalitást csökkentő támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 124. cikke) 3. szakasz Anyatehénre vonatkozó támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 125–129. cikke) 4. szakasz A különleges és az anyatehénre vonatkozó támogatásokra vonatkozó rendelkezések 5. szakasz Vágási támogatás (az 1782/2003/EK rendelet 130. cikke) 6. szakasz Kiegészítő jövedelemtámogatás (az 1782/2003/EK rendelet 133–136. cikke) 7. szakasz Általános rendelkezések 8. szakasz Átmeneti és záró rendelkezések 14. fejezet Egyszerűsített területalapú kifizetési rendszer 15. fejezet Kiegészítő nemzeti jövedelemtámogatások 16. fejezet Alapanyagok termelése céljából pihentetett terület használata 1. szakasz Fogalom-meghatározás 2. szakasz A szerződés 3. szakasz A szerződés módosítása vagy felbontása 4. szakasz Reprezentatív hozam és beszállítandó mennyiség 5. szakasz A támogatás kifizetésének feltételei 6. szakasz Szerződés és kötelezettségek 7. szakasz Kezességvállalás 8. szakasz Az eladás, az átengedés vagy egy másik tagállamba történő szállítás vagy exportálás dokumentumai 9. szakasz Ellenőrzések 10. szakasz Kizárás a szabályozásból és információszolgáltatás 17. fejezet Komlóra vonatkozó területalapú támogatás 18. fejezet Záró rendelkezések AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére, különösen annak 41. cikke első bekezdésére, tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK ( 1 ) rendeletek módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendeletre, különösen annak 110. cikkére és a 145. cikke c), d), e) és f) pontjaira, mivel: (1) Az 1782/2003/EK rendelet IV. és IVa. címe a gazdálkodók számára bizonyos támogatási rendszereket hoz létre. Ezen rendszerek egy részének végrehajtási szabályait már az alábbi jogi aktusokban meghatározták: a vetőmagra vonatkozó támogatásról szóló, 1972. augusztus 2-i 1686/72/EGK bizottsági rendelet ( 2 ), a Lolium perenne L. különböző változatait meghatározó, 1976. június 22-i 1445/76/EGK bizottsági rendelet ( 3 ), az egyes nagymagvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás nyújtásának részletes szabályait meghatározó, 1996. július 30-i 1644/96/EK bizottsági rendelet ( 4 ), a komlótermelőknek nyújtandó támogatások részletes szabályait meghatározó, 1999. március 19-i 609/1999/EK bizottsági rendelet ( 5 ); egyes szántóföldi növények termelőinek támogatási rendszerét létrehozó 1251/1999/EK tanácsi rendelet ( 6 ) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó, 1999. október 22-i 2316/1999/EK bizottsági rendelet, a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló 1254/1999/EK tanácsi rendelet ( 7 ) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó, 1999. október 28-i 2342/1999/EK bizottsági rendelet, a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatáról szóló 1251/1999/EK tanácsi rendelet ( 8 ) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 1999. november 19-i 2461/1999/EK bizottsági rendelet, a juh- és kecskehús piacának közös szervezéséről szóló 2529/2001/EK tanácsi rendelet, és az azt módosító 2419/2001/EK rendelet ( 9 ) végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 2001. december 21-i 2550/2001/EK bizottsági rendelet, a Csehországban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában alkalmazandó egyszerűsített területalapú támogatási rendszerről szóló 1259/1999/EK tanácsi rendelet ( 10 ) 2004. évben történő végrehajtásával kapcsolatos átmeneti intézkedéseket meghatározó, 2003. december 16-i 2199/2003/EK bizottsági rendelet, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendelet ( 11 ) IV. címében előírt támogatási rendszerek végrehajtásának részletes szabályait meghatározó 2003. december 23-i 2237/2003/EK bizottsági rendelet. A bizottsági jogalkotás terén való tisztánlátás végett indokolt azoknak a jogi aktusoknak a visszavonása és felcserélése egy olyan rendeletre, mely az összes támogatási rendszer végrehajtásait meghatározza és 2005. január 1-jétől alkalmazza. (2) Ezen a támogatási rendszerek a hatékony adminisztrációjának biztosítása céljából a terület alapú kifizetéseket bizonyos területekre kell korlátozni, és a feltételeket meg kell határozni. (3) Máltán rendkívül nagy számú 0,3 ha méret alatti kisgazdaság található. Annak elkerülése érdekében, hogy a máltai termelők nagy része így nem lenne jogosult a terület alapú közvetlen támogatásra, Málta esetében a terület alapú közvetlen támogatáshoz 2005-ben és 2006-ban minimum 0,1 ha nagyság kell, Máltának mentességet kell kapnia az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (9) bekezdésének hatálya alól. (4) A terület kizárólag a terület alapú kifizetésekre való jogosultság megszerzése céljából történő bevetését meg kell akadályozni. A szántóföldi növények vetését és művelését illetően bizonyos feltételeket meg kell határozni, különösen a durumbúzára, a fehérjenövényekre és a rizsre. A helyi előírásokat be kell tartani annak érdekében, hogy a mezőgazdasági gyakorlat közösségen belüli sokszínűsége érvényesüljön. (5) Csak egyetlen terület alapú kifizetésre benyújtott kérelmet szabad az adott évben egy megművelt bármely parcellára elfogadni, azokat az eseteket kivéve, ahol a terület alapú támogatás ugyanazon szántóföldi növényhez jár kiegészítő támogatásként, illetve a támogatás vetőmagtermelést érint. A terület alapú kifizetést a Közösség strukturális és környezeti politikájába tartozó rendszer által támogatott szántóföldi növényekre lehet nyújtani. (6) A terület alapú támogatási rendszerek úgy rendelkeznek, hogy ahol a támogatási kérelem által lefedett terület túllépi a maximális garantált területet, bázisterületet, vagy alterületet, az egy mezőgazdára eső területet, melyre támogatási igényt nyújtottak be, is arányosan csökkenteni kell arra az évre. Ezért helyénvaló a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere módjainak és határideinek meghatározása annak érdekében, hogy a csökkentési együtthatót meg lehessen határozni és a Bizottságot tájékoztatni lehessen azokról a területekről, melyekre a támogatás kifizetése megtörtént. Az 1782/2003/EK rendelet 95. cikke (4) bekezdésének alkalmazása esetén ugyanazoknak az előírásoknak kell érvényesülni az egyéni referencia mennyiségek teljes összegének csökkenésénél. (7) Az 1782/2003/EK rendelet 73. cikke értelmében a durumbúzára vonatkozó különleges minőségi támogatás adásához a termelési területeken bizonyos mennyiségű, elismert fajtától származó ellenőrzött vetőmagot kell felhasználni, mely a tészta illetve búzadara előállításához a magas minőséget biztosítja. Ezeknek a követelményeknek a betartatása érdekében a fajtakiválasztás módszerének feltételeit minden tagállamban meg kell határozni, továbbá a jogosult fajták listáját összeállítani és az ellenőrzött vetőmag minimálisan felhasználandó mennyiségét meghatározni. (8) Az 1782/2003/EK rendelet elfogadása és a durumbúzára vonatkozó különleges támogatás hatályba lépése között eltelt rövid idő miatt lehetetlen a támogatás 2005. évi folyósításához a jogosult fajták listájának összeállítása az előirányzott kiválasztási módszer szerint. Ezért a tagállamoknak egy ideiglenes listát kell létrehozni a jelenlegi fajtaválasztékról. (9) Egyes régiókban a fehérjenövényeket termesztési okból hagyományosan együtt vetik a gabonafélékkel. Az ennek következtében létrejövő termés elsősorban fehérjenövényekből áll. A fehérjenövényre vonatkozó támogatás nyújtása céljából az így bevetett területeket fehérjenövény területekként kell kezelni. (10) Meg kell határozni az édes csillagfürtre vonatkozó előírásokat, illetve azt a tesztet, mellyel el lehet dönteni, hogy a minta édes csillagfürtöt tartalmaz vagy sem. (11) A hatékonyság, illetve a héjas gyümölcsűek támogatási rendszerének megfelelő kezelése érdekében a terület alapon nyújtott támogatást nem szabad marginális méretű ültetvények, vagy különálló fák finanszírozásra adni. Ezért meg kell határozni a minimális parcellaméretet és a szakosodott gyümölcsöskert minimális fasűrűségét. Annak érdekében, hogy az új támogatási rendszer bevezetésénél később lejáró jelenlegi korszerűsítési tervek közötti átmenet lehetővé váljon, átmeneti intézkedéseket kell hozni. (12) A fizetési feltételek, valamint a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás kiszámítása nemcsak a bázisterülettől, vagy az 1782/2003/EK rendeletben meghatározott, minden egyes termelő tagállam számára megállapított területtől függ, hanem azoknak a bázisterületeknek a lehetséges alterületekre történő felosztásától és a tagállam által ennek a felosztásnak az elvégzésére kiválasztott objektív feltételektől, a művelésre szánt parcellák műveléskori állapotától és a bázisterületek minimális méretétől is. Következésképpen részletes szabályok meghatározása szükséges a bázisterületek és alterületek esetén alkalmazandó létrehozási, kezelési és művelési módokról. (13) Az 1782/2003/EK rendelet 82. cikkében említett bázisterület lehetséges túllépésének megfigyelése magával vonja a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás csökkenését. Annak érdekében, hogy ezekre a csökkentésekre a kalkulációs módszert meg lehessen határozni, a figyelembe veendő feltételek és az alkalmazandó együtthatók meghatározása szükséges. (14) A rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás kifizetéseinek nyomon követése feltételezi, hogy a Bizottságnak a bázisterületek és az alterületek művelésével kapcsolatosan bizonyos információkat rendelkezésre bocsátottak. Ebből a célból a tagállam által a Bizottságnak eljuttatandó részletes információkat, illetve ezek elküldésének határideit meg kell határozni. (15) Az 1782/2003/EK rendelet 93. és 94. cikke rendelkezik a burgonyakeményítő előállítása céljából szerződés által meghatározott, és a burgonyakeményítő-gyártásra vonatkozó kvótarendszer létrehozásáról szóló, 1994. július 27-i 1868/94/EK tanácsi rendelet ( 12 ) által megállapított kvótahatáron belül termesztett burgonyát termesztő gazdálkodó támogatásáról. Ezért a támogatás folyósításának feltételeit meg kell határozni, az 1868/94/EK rendeletben meghatározott kvótarendszer jelenlegi előírásaihoz a kölcsönös megfeleltetéseket meg kell alkotni. (16) Az 1782/2003/EK rendelet 95. és 96. cikke előírja, hogy a tejtámogatást és kiegészítő támogatást a termelőknek kell fizetni. A tej- és tejtermék ágazatban az illeték megállapításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1788/2003/EK tanácsi rendelet ( 13 ) különleges feltételeket határoz meg arra az esetre, ha nincs termelés. Ezért indokolt előírni azt, hogy mikor egy egyéni referenciamennyiséget birtokló természetes vagy jogi személy a szóban forgó év március 31-ét megelőző tizenkét hónapos időszak alatt már nem felel meg az 1788/2003/EK tanácsi rendelet 5. cikk (c) pontjában meghatározott feltételeknek, akkor a támogatás és a kifizetés nyújtotta előnyöket megvonják. (17) Az 1782/2003/EK rendelet 88. és 92. cikke az energianövényeket termesztő gazdálkodóknak új támogatási rendszert határoz meg. Összhangban a 2461/1999/EK rendelettel, mely a cukorrépát kizárja a támogatásból, a cukorrépa termesztését az energianövényekre vonatkozó támogatási rendszerből ki kell zárni. (18) Az említett támogatás a jogosultsági feltételeit meg kell határozni. Ebből a célból meg kell határozni, hogy a termelő és az elsődleges feldolgozó között szerződésnek kell létrejönni az illető mezőgazdasági alapanyagokra vonatkozóan. Meg kell határozni továbbá azokat a feltételeket is, ahol a gazdálkodó az üzemében a feldolgozást végzi. (19) Annak biztosítása érdekében, hogy a nyersanyagból a megadott energiatermék készüljön, az elsődleges feldolgozóknak biztosítékot kell letétbe helyezni, annak ellenére, hogy a támogatást nem az elsődleges feldolgozó, hanem a gazdálkodó kapja. A biztosítéknak elég magasnak kell lenni, ahhoz hogy megakadályozza az alapanyagok céljuktól való eltérítésének bárminemű kockázatát. Ezen kívül annak érdekében, hogy a támogatásra vonatkozó ellenőrző rendszer még hatékonyabb legyen, az alapanyagok és félig feldolgozott termékek értékesítését a végső feldolgozás előtt maximum kettőre kell korlátozni. (20) Egyértelműen különbséget kell tenni a kérelmező kötelezettségei, melyek az alapanyagok teljes mennyiségének leszállításával véget érnek, és az elsődleges feldolgozókra háruló kötelezettségek között, melyek a leszállítással kezdődnek és az alapanyagok energiatermékekké történő végső feldolgozással végződnek. (21) A Közösség területén belüli bizonyos szállítási műveletek és az onnan történő termék elszállítást ellenőrizni kell, mely magával vonja a T5 ellenőrző nyomtatványok használatát, melyet a Közösségi Vámtörvényt létrehozó 2913/92/EGK tanácsi rendelet ( 14 ) végrehajtásának előírásait meghatározó, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelettel összhangban hoznak forgalomba. Meg kell határozni egy másik igazoló módszert is arra az esetre, ha a T5 ellenőrző nyomtatvány olyan körülményeknek köszönhetően veszik el, amiért az elsődleges feldolgozót felelősség nem terheli. (22) Az 1782/2003/EK rendelet 98. cikke előírja a szántóföldi növények különleges regionális támogatásának csökkentését, mikor a kért támogatás teljes összege átlépi a megállapított felső határt. A csökkentési együttható számításának módjait ezért meg kell határozni. (23) Az 1782/2003/EK rendelet 99. cikke meghatározza a közvetlen támogatás lehetőségét egy vagy több vetőmagfajta termelésének esetében. (24) Ezt a támogatást csak az alapvetőmag vagy minősített vetőmag termelésére lehet folyósítani és ezeket a termékeket egyértelműen meg kell határozni a vetőmagok minősítéséről és forgalmazásáról szóló következő irányelvekre való hivatkozással: a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelv ( 15 ), a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelv ( 16 ), és az olaj- és rostnövények vetőmagjainak forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK tanácsi rendelet ( 17 ). (25) Az ellenőrzés lehetővé tételéhez az alapvetőmagot és a minősített vetőmagot termeltetési szerződés vagy termeltetési nyilatkozat keretében kell termelni, melyből egyetlen kérelmet kell előállítani, továbbá a vetőmagüzemeknek és nemesítőknek hivatalosan engedélyezettnek vagy bejegyzettnek kell lenniük. Meg kell határozni a szükséges intézkedéseket azokra az esetekre, amikor egy tagállam vetőmagüzemei vagy nemesítői egy másik tagállamban termesztenek vetőmagot. (26) Adminisztratív okokból kifolyólag az egyes tagállamokban csak akkor adható támogatás, ha az illető terméket a tagállam területén takarították be. (27) Az 1782/2003/EK rendelet XI. melléklete szerint a Cannabis sativa L. vetőmagjának csak azon alap- és minősített fajtáira adható támogatás, melyeknek tetrahydrocannabinol tartalma nem haladja meg a 0,2 %-ot. Annak érdekében, hogy a szabályok teljes Közösségen belüli egyöntetű érvényesítése biztosított legyen, a Cannabis sativa L. támogatásra jogosult fajtáinak listáját, melyet a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendelet ( 18 ) által meghatározott kölcsönös megfeleltetés, moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtásának részletes szabályait létrehozó 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet II. melléklete tartalmaz, annak alkalmazása céljából használni kell. (28) Az 1782/2003/EK rendelet 108. cikke meghatározza azt a területet, mely jogosult szántóföldi növények terület alapú támogatására. Ez a cikk a tagállam ellenőrzése mellett lehetővé tesz bizonyos kivételeket, melyek nem ássák alá a rendeletben meghatározott szabályok hatékonyságát. Az efféle kockázatok elkerülése végett megfelelő intézkedéseket kell meghatározni a jogosult összes terület jelenlegi szinten való tartásának céljából, illetve meg kell akadályozni, hogy annak bárminemű érezhető növekedése bekövetkezzen. Ezeknek az intézkedéseknek köszönhetően bizonyos esetekben a korábban jogosultnak minősített területek a kiegyenlítő intézkedés következtében jogosulatlanná válhatnak. (29) Azokban a tagállamokban, ahol a kukorica nem hagyományos növény, a fűszilázs jogosult lehet a szántóföldi növények területalapú támogatására. Ennek megfelelően meg kell határozni, mi értendő fűszilázs alatt. (30) Az 1782/2003/EK rendelet 106. cikke a rostlen és a rostkender piacának közös szervezéséről szóló, 2000. július 27-i 1673/2000/EK tanácsi rendelet ( 19 ) 2. cikkének (1) bekezdésében említett szerződés, vagy kötelezettségvállalás megkötéséhez köti. Gondoskodni kell arról, hogy a szerződés vagy kötelezettségvállalás másolata a támogatási kérelem feldolgozása céljából a tagállam illetékes hatóságaihoz eljusson. Szintén biztosítani kell, hogy a termesztett rostlen és rostkender fajták a Mezőgazdasági Növényfajok Fajtáinak Általános Katalógusában rostnövényként legyenek nyilvántartva, különösen a len esetén „rostlenként”. Ezen kívül a kender esetében az engedélyezett fajták tetrahidrokannabinol tartalma nem haladhatja meg a 0,2 %-ot. Ezért a jogosult lenfajták listáját össze kell állítani, míg a jogosult kenderfajták a 796/2004/EK bizottsági rendelet II. mellékletének listáján szerepelnek. Kender esetében a szigorúbb garancia érdekében a minősített vetőmag használata is kötelező. (31) Az 1782/2003/EK rendelet 109. cikke a gabona, olajosmag- és fehérjenövény-termesztőktől megköveteli, hogy a vetést legkésőbb május 31-ig végezzék el. Bizonyos esetekben, ha az éghajlat indokolja, a vetést ki lehet tolni május 31-ig. A vetési határidőt és a kérelmek benyújtásának határidejét egyes szántóföldi növényeknél, bizonyos régiókban meg kell hosszabbítani. Ezeknek a hosszabbításoknak azonban nem érintheti hátrányosan a támogatási rendszer hatékonyságát, és nem áshatja alá az 1781/2003/EK rendelet II. címének 4. fejezetében bemutatott ellenőrzési rendszert. (32) A feldolgozó ipar az egész gazdasági évben rendszeres csemegekukoricával történő ellátásának érdekében a termelőknek tágabb időtartamot kell biztosítani a vetés elvégzéséhez. Ezért a csemegekukorica vetésének végső időpontját június 15-ig ki kell tolni. (33) Indokolt annak kikötése, hogy a durumbúza kiegészítő és különleges támogatás esetében minimális mennyiségű minősített durumbúza-vetőmagot használjanak. A mezőgazdasági tevékenységek tagállamokon, illetve annak régióin belüli sokszínűségére tekintettel a minimális mennyiség meghatározását az illető tagállamnak kell megtenni. (34) Az 1782/2008/EK rendelet 103. cikkének alkalmazása céljából meg kell határozni, mi értendő öntözés alatt. (35) A bázisterület bárminemű túllépésének meghatározásához szükséges figyelembe veendő területeket és az ilyen túllépések mértékének meghatározására vonatkozó szabályokat pontosan meg kell határozni. Ahol a kukoricára külön bázisterület van megjelölve öntözött területekként vagy fűszilázsként, külön szabályokat kell meghatározni a kérdéses bázisterület túllépésének kiszámításához alapul veendő területre vonatkozóan. A bázisterület bármilyen túllépésének meghatározására vonatkozó szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a bázisterületnek minden esetben megfeleljenek. A durumbúza maximális garantált területeire használandó túllépési számítási módot szintén meg kell határozni. Az 1782/2003/EK rendelet 102. cikkének (2) bekezdésében említett támogatási felső határ túllépése esetén követendő eljárást is meg kell határozni. (36) Az 1782/2003/EK rendelet 71. cikkének alkalmazása esetén a szántóföldi növények területalapú támogatására való jogosultság feltétele, hogy az adott termelő gazdaságának egy részén területpihentetést vezessen be. A rendszer megfelelő hatékonyságát biztosító részletes végrehajtó szabályok meghatározása szükséges. Ebből a célból kifolyólag gondoskodni kell arról, hogy a pihentetett területként nyilvántartott területek összehasonlíthatóak legyenek a regionális bázisterület kiszámításához használt területekkel. Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikkének (3) bekezdésében levő második albekezdés által említett „hüvelyes szántóföldi növényt” szintén meg kell határozni. (37) Az 1782/2003/EK rendelet 66. cikkének alkalmazása esetén, illetve a 107. cikk (6) bekezdésének értelmében meg kell határozni az önkéntes területpihentetés részletes szabályait. Ezeknek a szabályoknak összhangban kell lenniük az 1782/2003/EK rendelet által bemutatott teljes rendszerrel. (38) Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 11. fejezetében meghatározott juh- és kecskehúsra vonatkozó támogatásra való jogosultság kritériumait meg kell határozni, különös tekintettel a megkövetelt feltételekre. (39) Az 1782/2003/EK rendelet 113. cikkének (2) bekezdése előírja a kecskehús-termelés támogatását a Közösség bizonyos területein gazdálkodók részére. Ezért a kérdéses területeket a rendelkezésben meghatározott feltételekkel összhangban meg kell nevezni. (40) Az 1782/2003/EK rendelet 114. cikkének (1) bekezdése értelmében azok a gazdálkodók, akik gazdaságaik mezőgazdasági tevékenységre használt területének legalább 50 %-a kedvezőtlen adottságú területen helyezkedik el, kiegészítő támogatásra válnak jogosulttá. A 113. cikk (2) bekezdése említi azokat a földrajzi zónákat, amelyekben a kecskehús-termelők megfelelnek a kecsketámogatás szükséges feltételeinek. Gondoskodni kell arról, hogy a feltételeknek megfelelő termelők nyilatkozatban vállalják annak igazolását, hogy az általuk mezőgazdasági célra használt terület legalább fele kedvezőtlen adottságú, vagy a kecsketámogatás igénybevételéhez megfelelő területen található. (41) Az anyajuh támogatás megfelelő szintjére való jogosultság ellenőrzésének céljából a tagállamoknak össze kell állítani a juhtejet vagy juhtej terméket előállító termelők névsorát. (42) Tekintettel az 1782/2003/EK rendelet 116., 117. és 118. cikke által bevezetett egyéni határok rendszerének végrehajtására, a jelenlegi adminisztrációs szabályok továbbra is érvényben maradhatnak, különösen az ingyenesen nyújtott joghasználat, a minimális használatot tartalmazó normáljog-használat, a támogatási jogok átruházása és átmeneti bérbeadása, az egyéni felső határokban és a támogatási jogok nemzeti tartalékon keresztül történő átruházásában bekövetkező változások bejelentése. Ezeknek a szabályoknak egy része olyan indokolt és kivételes körülmények esetén alkalmazandó különleges előírások, mint például a jogcímhasználat, az extenzifikációs programokban és korai nyugdíjazási programokban részt vevő kisgazdálkodók és gazdálkodók, illetve az átruházás szempontjából a támogatási jogcímek öröklése és azoknak a gazdálkodóknak az esete, akik köztéri, vagy kollektív tulajdonban levő legelőt használnak. (43) A Bizottságnak nyomon kell követni az új rendelkezéseket, melynek eredményeképpen a tagállamoknak megfelelő módon, a támogatási szabályok végrehajtására vonatkozó nélkülözhetetlen információkat a Bizottság részére biztosítaniuk kell. (44) Ha szükséges, akkor a kiegészítő támogatásokat érintő nemzeti támogatásra vonatkozó részletes információt, továbbá a kiegészítő támogatás végrehajtásáról szóló információkat továbbítani kell a Bizottsághoz. (45) Az 1782/2003/EK rendelet 12. fejezetének IV. címe előírja a marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatásokat. A jogosultság kritériumait, különös tekintettel a kifizetésekre vonatkozó feltételekre, meg kell határozni. (46) A regionális felső határok és az állománysűrűség célja azt határozza meg, hogy a különleges támogatást nem lehet ugyanannak a korcsoportnak az állataira alkalmazni, melyet ezen két intézkedés érint. A szezonalitást csökkentő támogatást illetően azok az állatok tekinthetők a különleges támogatásra jogosultnak. (47) Az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk (3) bekezdésének (b) pontjában meghatározott adminisztrációs dokumentumokat el kell készíteni és országos szinten kiadni. Annak érdekében, hogy a tagállamok különböző adminisztratív és ellenőrzési feltételeit számításba lehessen venni, az adminisztratív dokumentumok különböző formáit engedélyezni kell. (48) Az 1782/2003/EK rendelet 123. cikk (3) bekezdésének (a) pontja valamint a 130. cikk (1) bekezdése meghatározza azt a visszatartási időszakot, mely a különleges támogatás és a vágási támogatás nyújtásához szükséges. Ezért szükséges ezt az időszakot meghatározni és számszerűsíteni. (49) A különleges támogatás vágás idejében történő nyújtására vonatkozó megállapodásnak összhangban kell lenni a vágási támogatás nyújtásával kapcsolatos megállapodásokkal. Meg kell határozni azokat a dokumentum típusokat, amelyeknek a vágásig vagy az exportig az állattal kell lenniük. Annak érdekében, hogy a forma egyedi jellemzőit a vágás idején történő folyósításkor figyelembe lehessen venni, a tinók életkorával kapcsolatos feltételeket és a felnőtt állat vágott testének bemutatási módszerét meg kell határozni. (50) A szezonalitást csökkentő támogatás nyújtásának feltételeit a vágási támogatás nyújtására vonatkozó megállapodással összhangban kell meghatározni. A Bizottságnak a rendelkezésre álló információk alapján el kell dönteni, mely tagállamok felelnek meg ezen támogatási forma feltételeinek. (51) Az 1782/2003/EK rendelet 125. cikkében meghatározott anyatehén fogalmát pontosan le kell írni. Ebből a szempontból ugyanazokat a fajtákat kell tartani, mint amelyeket a 2342/1999/EK bizottsági rendelet meghatároz. Ezen kívül a jelenlegi nélkülözhetetlen feltételeket továbbra is alkalmazni lehet, különösen a tejhozamra és a kiegészítő nemzeti támogatásra vonatkozólag. (52) A jelenlegi adminisztrációs szabályokat továbbra is alkalmazni lehet, különösen az egyéni felső határok, az egyéni felső határok bejelentése és a nemzeti tartalékkal, a térítésmentesen szerzett jogokkal, a joghasználattal, a jogosultság-átruházásával és bérbeadásával, és a nemzeti tartalékon keresztüli átruházással. (53) A Bizottságnak a rendelkezésre álló információ alapján meg kell határozni, mely tagállamok felelnek meg az 1782/2003/EK rendelet 129. cikkében meghatározott különleges támogatások feltételeinek. A támogatás nyújtására vonatkozó külön megállapodásokat pontosan meg kell határozni. (54) Az állománysűrűség kiszámításának módszerét meg kell határozni. A tej referenciamennyiségek számításba vételéhez a dátumot meg kell határozni. (55) Az extenzifikációs támogatási formához szükséges állománysűrűségbe az bele kell számítani az aktuálisan az üzemben levő összes hat hónapos és annál idősebb szarvasmarhát. Ezért az állatok számlálásához és a termelő támogatásban történő részvételi nyilatkozatához külön szabályok szükségesek. Gondoskodni kell arról, hogy a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet ( 20 ) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet által említett elektronikus adatbázis használata biztosítva legyen. (56) Lépéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az extenzifikációs támogatást ne nyújtsák olyan gazdálkodóknak, akik mesterségesen felelnek meg az extenzifikációs támogatás nyújtásához szükséges átlagos állománysűrűségnek. (57) A rendelkezésre álló információ alapján meg kell határozni azt az eljárást, melynek segítségével el lehet dönteni, hogy a tejelő tehenekre járó extenzifikációs támogatás nyújtásához az 1782/2003/EK rendelet 132. cikkének (4) bekezdésében szereplő feltételeknek mely tagállamok felelnek meg. A támogatás nyújtására vonatkozó külön megállapodásokat pontosan meg kell határozni. A minimális visszatartási időszakot meg kell határozni. (58) A visszatartási időszakra vonatkozó időszakokra, dátumokra, és időkorlátokra külön rendelkezéseket kell hozni. (59) Az egyszerűség kedvéért az integrált rendszerben előírt „állattenyésztési” támogatást kell alapul venni a vágási támogatást igénylő kérelemhez, feltéve, hogy tartalmazza az összes alkotóelemet, amely a támogatás jogosságának igazolásához szükséges, továbbá az állatot ugyanabban a tagállamban, vagy egy másik tagállamban vágják le, vagy exportálják. (60) Lehetővé kell tenni az 1782/2003/EK rendeletben említett számítógépes adatbázis használatát a vágási támogatás kezelésének megkönnyítése céljából azzal a feltétellel, hogy az adott tagállam az adatbázisában tárolt adatok elég pontosak a támogatás kifizetéseinek céljára. (61) A borjak vágási támogatása egy maximális testsúly határérték függvénye. Ezért meg kell határozni annak a vágott féltestnek a standard típusait, melyekre a maximális súly vonatkozik. (62) A kiegészítő támogatások végrehajtására vonatkozó nemzeti szabályokat illető részletes információt a Bizottságnak el kell küldeni. (63) Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdálkodók a lehető leggyorsabban kapják meg a kifizetéseket, előlegnyújtásról rendelkezni kell. Az országos és a regionális felső határok alkalmazására tekintettel azonban lépéseket kell tenni arra vonatkozólag, hogy az előleg ne lépje túl a kifizetés végleges összegét. Ezért a tagállamoknak rendelkezni kell, hogy a támogatási forma előlegének százalékát ezen felső határoknak megfelelően csökkenthessék. (64) Az 1782/2003/EK rendelet meghatározza a vonatkozó állategészségügyi törvények által nem engedélyezett anyagok vagy termékek törvénytelen használata után járó büntetést. Ismételt kihágások esetén a büntetés időtartamának hosszát a tagállamnak kell meghatározni, melyek jobban meg tudják ítélni az elkövetett szabálysértés valódi súlyosságát. (65) Szükséges megállapítani azt a dátumot, mely a különleges támogatás és az anyatehén támogatás alkalmazásával kapcsolatban számításba veendő tényezőket meghatározza. A jól működő és következetes adminisztráció biztosítása érdekében a dátumnak általában a kérelem beadásának dátumának kell lenni. A vágásra vonatkozó különleges támogatás esetén azonban külön szabályokat kell alkotni a magasabb támogatáshoz jutás céljából egyik évről a másikra történő áthozatal elkerülése végett. A vágási támogatást illetően a vágás vagy export dátuma jobban jelzi azt, hogy az illető műveletet valóban végrehajtották. (66) A támogatások operatív részének dátumakor érvényes árfolyamot oly módon kell fixálni, hogy ezek a támogatások az adott időpont árfolyama miatt ne legyenek kitéve erős ingadozásoknak a nemzeti valutára történő átváltáskor. (67) A tagállamoknak rendelkezniük kell bizonyos bejelentési kötelezettségeikről. Az adatok átvitelének és elemzésének megkönnyítése végett a beadandó adatoknak következetes formátumban kell rendelkezésre állni. (68) Az új rendszerre való átállás elősegítése végett átmenetileg kötelező rendelkezések szükségesek az állatok jelölését és azonosítását illetően. (69) Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 143b. cikke lehetővé teszi, hogy Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia (az új tagállamok) a közvetlen támogatások rendszerét egyszerűsített rendszerrel (Egyszerűsített területalapú támogatási rendszer) helyettesítsék. Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia éltek ezzel a választással. Ezért az egyszerűsített területalapú támogatási rendszer használatának részletes szabályait meg kell alkotni. (70) Összhangban az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikke (5) bekezdésével, továbbá az üzemenként 50 eurónál alacsonyabb számos támogatási kérelem kezelésének elkerülése végett Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia kérték annak engedélyezését, hogy a jogosult minimális terület 0,3 ha legyen üzemenként. (71) Csehország, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia felmérték azon mezőgazdaságilag hasznosított területeiket, melyek 2003. június 30-án jó kultúrállapotban voltak, és javaslatot tettek az üzemenkénti minimális méretet figyelembe véve annak hozzáigazítására. (72) Az 1782/2003/EK rendelet 143c. cikke rendelkezik arról a lehetőségről az új tagállamokban, mely szerint a tagállamok a gazdáknak nyújtott közvetlen támogatást a Bizottság jóváhagyását követően kiegészíthetik. Ezen lehetőség végrehajtásának az általános módozatait létre kell hozni. (73) Az 1782/2003/EK rendelet 55. cikke b) pontja és 107. cikke (3) bekezdésének első francia bekezdése területpihentetési kötelezettség alóli mentességet határoz meg, amennyiben a földterületet nem emberi vagy állati fogyasztásra szánt termékek Közösségen belül történő előállítására szolgáló alapanyagok termelésére használják, feltéve, hogy ezt hatékony ellenőrző rendszerrel ellenőrzik. (74) Kívánatos, hogy bizonyos feltételek mellett a szabályozásból ne kerüljön kizárásra a pihentetett területen termesztetett cukorrépa, csicsóka vagy cikóriagyökér. Ezek a növényi kultúrák, számításba véve, azt a kockázatot, hogy kölcsönösen hatnak a cukorpiacra, nem támogathatók. Ugyanakkor szükséges valamilyen módon intézkedni arról, hogy ezek a növényi kultúrák megfeleljenek a pihentetett földterület használatáról rendelkező szabályoknak. (75) Helyénvaló meghatározni azokat a feltételeket, amelyek mellett ez a szabályozás alkalmazható. Ezért, helyénvaló pontosítani a mezőgazdasági termelő és a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó közötti, adott mezőgazdasági alapanyagokról szóló szerződéskötés feltételét. Abban az esetben is meg kell határozni a feltételeket, amennyiben a mezőgazdasági termelő saját gazdaságában dolgozza fel az alapanyagot. (76) Tekintettel a 93/355/EK tanácsi határozattal ( 21 ) jóváhagyott, az olajosnövényekről szóló, a GATT keretében az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti memorandum 7. pontjában foglaltak betartásának garantálására, amennyiben az emberi és állati fogyasztásra szánható melléktermékek mennyisége éves szinten meghaladja a szójaliszt egyenértékben kifejezett 1 millió metrikus tonnát szükséges a végrehajtására vonatkozó rendelkezések bevezetésével a mennyiség csökkentése. (77) Annak biztosítására, hogy az alapanyag a meghatározott végtermékként kerüljön feldolgozásra, a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak garanciát kell vállalnia annak ellenére, hogy a támogatásban a mezőgazdasági termelő részesül. Ezenfelül, azért, hogy a szabályzást ellenőrző rendszer hatékonyan működhessen, helyénvaló a feldolgozók számának behatárolása. (78) Szükségszerű élesen elválasztani a kérelmező kötelezettségeitől, amely a betakarított alapanyagok teljes mennyiségének beszállításával véget ér, a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó kötelezettségeit, garanciavállalását, amely az átvétel pillanatától kezdődik és az alapanyag végtermékké történő feldolgozásával ér véget. (79) A Közösség területén az alapanyagok és az abból származó termékek bizonyos szállítási műveletei ellenőrzés tárgyát képezik, amely bejelentésekből és a 2454/93/EGK rendelettel összhangban kiállított T5 ellenőrzőpéldány használatából áll. Abban az esetben, amennyiben a T5 ellenőrzőpéldány nem jut vissza a felvásárló vagy az elsődleges feldolgozó illetékes hatóságához, a felvásárlónak vagy az elsődleges feldolgozónak fel nem róható körülmények miatt, úgy a T5 ellenőrzőpéldányt helyettesítő igazolások meghatározására kerülhet sor. Annak érdekében, hogy a támogatási szabályozás hatékony és eredményes legyen, helyénvaló az ellenőrzésről szóló rendelkezések megállapítása. (80) Az 1782/2003/EK rendelet 110. cikkének o pontjában meghatározott komló területalapú támogatására vonatkozó jogosultsági kritériumokon felül további feltételeket kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a támogatást abban az esetben lehet folyósítani, ha a komlótermelésre használt terület normál művelési állapotban van. A „komlótermelésre használt” terület fogalmát Közösségi szinten kell meghatározni, abból az okból kifolyólag, hogy a területre járó kiegészítő támogatást ugyanúgy lehessen kiszámolni. Szükséges meghatározni azt a módot, mely szerint a tagállamnak járó összes kiegészítő támogatást a jogosult területekre elosztják. (81) A komló közös piaci rendtartásáról szóló 1971. július 26-i 1696/71/EGK tanácsi rendelet ( 22 ) 7. cikk (1) bekezdésének (a)–(d) pontjaiban felsorolt intézkedésekre történő kifizetés megítélésére elismert komló termelői csoportok által időkorlátot kell szabni és a Bizottságot tájékoztatni, hogy a kifizetések miként lettek felhasználva. Bármilyen lekötésre nem került összeget bizonyos időkereteken belül vissza kell fizetni. Szükséges meghatározni azt a módot, mely szerint a tagállam elismert komló termelői csoportjainak járó összes támogatást elosztják. (82) Ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Közvetlen jövedelemtámogatások Irányítóbizottságának véleményével, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







1. FEJEZET

ALKALMAZÁSI KÖR ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A rendelet tárgya és alkalmazási köre

1. Ez a rendelet meghatározza az 1782/2003/EK rendelet IV. és IVa. címeiben előírt támogatási rendszerek végrehajtásának részletes szabályait:

(a) a rendelet IV. címének 1. fejezetében előírt durumbúzára vonatkozó különleges minőségi támogatás;

(b) a rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényekre vonatkozó támogatás;

(c) a rendelet IV. címének 3. fejezetében előírt rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás;

(d) a rendelet IV. címének 4. fejezetében előírt héjas gyümölcsűekre vonatkozó terület alapú támogatás;

(e) a rendelet IV. címének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó;

(f) a rendelet IV. címének 6. fejezetében előírt keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás;

(g) a rendelet IV. címének 7. fejezetében előírt tejtámogatás és kiegészítő támogatás;

(h) a rendelet IV. címének 8. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatás;

(i) a rendelet IV. címének 9. fejezetében előírt vetőmagra vonatkozó támogatás;

(j) a rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás;

(k) a rendelet IV. címének 11. fejezetében előírt juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás;

(l) a rendelet IV. címének 12. fejezetében előírt marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás;

(m) a rendelet IV. címének 13. fejezetében előírt nagymagvú hüvelyesekre vonatkozó támogatás;

(n) a rendelet IV. 143b. cikkének előírt egyszerűsített terület alapú kifizetési rendszer;

(o) a rendelet IV. 143c. cikkének előírt kiegészítő nemzeti támogatások;

(p) a rendelet IV. címének 10d. fejezet előírt komlóra vonatkozó területi támogatás.

2. Ez a rendelet meghatározza az 1782/2003/EK rendelet III. címében előírt egyszerűsített kifizetési rendszeren belül, és ugyanazon rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növények területalapú támogatásán belül az alapanyag-termelés céljából pihentetett terület használatára vonatkozó részletes szabályokat.

2. cikk

A kifizetés feltételei

1. Az 1. cikk (a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m) és (p) bekezdéseiben említett közvetlen támogatás csak azokra a területekre jár, minden egyes növénytípusra, melyekre legalább 0,3 hektár méretet megjelölő kérelmet adtak be, és amelynél az egyes művelt parcellák meghaladják a 796/2004/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határok között a tagállam által előírt minimális méretet.

Málta esetében az 1. cikk (a), (b), (c), (e), (h), (i), (j), (m) és (p) bekezdéseiben említett közvetlen támogatás csak azokra a területekre jár, minden egyes növénytípusra, melyekre legalább 0,1 hektár méretet megjelölő kérelmet adtak be, és amelynél az egyes művelt parcellák meghaladják a 796/2004/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében meghatározott határok között a tagállam által előírt minimális méretet.

2. Az 1. cikk (a), (b), (c), (h) és (j) bekezdéseiben említett közvetlen támogatás csak teljesen bevetett területekre nyújtható, s melyen a helyi előírásoknak megfelelő jó kultúrállapot feltételeit biztosították.

Az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 1. fejezetében meghatározott különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás esetében és ugyanazon rendelet IV. címének 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatások esetében azonban a teljesen bevetett és a helyi előírásoknak megfelelően művelt területeken termesztett szántóföldi növények, melyek az adott tagállam által kivételesnek elismert időjárási körülmények között nem érik el a virágzási időszakukat, jogosultak maradnak a támogatásra, feltéve, hogy a kérdéses területeket eddig a fejlettségi állapotig semmi másra nem használják.

3. Az 1258/1999/EK tanácsi rendelet ( 23 ) 1. cikk (2) bekezdésének (b) pontja szerint finanszírozott területalapú rendszerben egy adott évben bármilyen megművelt parcellára csak egy kérelmet lehet benyújtani.

Viszont:

(a) bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. cikkének 1. fejezetében előírt különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatási kérelmet, vagy ugyanazon rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatási kérelemnek;

(b) bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 3. fejezetében előírt rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatási kérelmet, vagy ugyanazon rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt fehérjenövényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 9. fejezetében meghatározott vetőmagra vonatkozó támogatási kérelemnek;

(c) bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. cikkének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 10. fejezetében meghatározott szántóföldi növényekre vonatkozó támogatási kérelemnek, az 1782/2003/EK rendelet 90. cikk második albekezdésének sérelme nélkül, vagy tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 3. fejezetében meghatározott rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatási kérelemnek;

(d) bármely megművelt parcella, amelyre ugyanazon évben az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényre vonatkozó támogatási kérelmet nyújtottak be, tárgya lehet az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 9. fejezetében meghatározott vetőmagra vonatkozó támogatási kérelemnek.

4. Az 1782/2003/EK rendelet 107. cikk (3) bekezdésének első francia bekezdésében, illetve az 55. cikk (b) bekezdésében említett alapanyag-termelésre használt földterület vagy az ugyanazon rendelet IV. címének 5. fejezetében előírt energianövényekre vonatkozó támogatás céljából használt földterület nem részesülhet az 1257/1999/EK tanácsi rendelet ( 24 ) II. címének VIII. fejezetében előírt közösségi támogatásban, kivéve ha ugyanazon rendelet 31. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott gyorsan növő fajok ültetési költségeinek támogatásáról van szó.

Az 1782/2003/EK rendelet 55. cikk b) pontjában és a 107. cikk (3) bekezdésének első francia bekezdésében említett pihentetett területen termesztett alapanyagok, illetve köztes termékek, végtermékek, s az abból származó társ-termékek és melléktermékek az 1258/1999/EK rendelet 1. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében nem jogosultak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia részéből semmiféle támogatásra.

5. Az 1782/2003/EK rendelet IV. cím 2. fejezetében előírt fehérjenövényekre vonatkozó támogatás és ugyanazon rendelet IV. cikkének 10. fejezetében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó területi támogatás céljából az „édes csillagfürt” alatt azokat a csillagfürt fajtákat kell érteni, melyek magjában a keserű magok aránya nem éri el az 5 %-ot. A keserű magvak tartalmát ezen rendelet I. mellékletében leírt módszer szerint kell kiszámolni.

3. cikk

Tájékoztatások

A tagállam a következő adatokról tájékoztatja a Bizottságot elektronikus adatátvitellel:

(a) legkésőbb a tárgyév szeptember 15-ig: a területekre vonatkozó adatok, vagy mennyiségek a tejre vonatkozó támogatás esetén, valamint az 1782/2003/EK rendelet 95. és 96. cikkében leírt kiegészítő támogatások, melyre az adott évben támogatást igényeltek, és ahol az alterületekre történő leosztást el lehet végezni;

(b) legkésőbb a tárgyév október 31-ig: az (a) pontban említett területekre és mennyiségekre vonatkozó végleges adatok, a már elvégzett ellenőrzéseket is beleértve;

(c) legkésőbb a következő év július 31-ig: az adott évben mennyiségekre és területekre vonatkozó tényleges kifizetéseket illető végleges adatok, a 796/2004/EK rendelet IV. cím 1. fejezetében meghatározott területcsökkentésre vonatkozó levonások, amennyiben szükséges, elvégzését követően.

A területeket hektárban kell megadni két tizedesjegy pontossággal. A mennyiségeket tonnában kell megadni három tizedesjegy pontosságig.

4. cikk

Csökkentési együttható

1. Az 1782/2003/EK rendelet 75. cikkében, 78. cikke (2) bekezdésében, 82., 85. cikkében, 89. cikke (2) bekezdésében, 98., 143. cikkében és 143b. cikke (7) bekezdésében meghatározott területcsökkentési együttható, vagy ugyanazon rendelet 95. cikk (4) bekezdésében említett mennyiség, vagy objektív feltétel miatti csökkentési együtthatót legkésőbb az adott év november 15-ig meg kell állapítani az ezen rendelet 3. cikk (b) pontjával összhangban tájékoztatásként elküldött adatok alapján.

2. Az 1782/2003/EK rendelet 75. cikkében, 82. cikkében, 85. cikkében, 95. cikk (4) bekezdésben, 98. cikkében, 143. cikkében és a 143b. cikke (7) bekezdésében említett esetekben a tagállam legkésőbb az adott év december 1-jéig tájékoztatja a Bizottságot az alkalmazott csökkentési együtthatóról, illetve a rendelet 95. cikk (4) bekezdésében említett esetben az alkalmazott objektív feltételekről.







2. FEJEZET

KÜLÖNLEGES MINŐSÉGŰ DURUMBÚZÁRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

5. cikk

Fajtakiválasztás

1. Az 1782/2003/EK rendelet 74. cikkének (1) bekezdésében felsorolt tagállamok elkészítik azon durumbúza fajták listáját, melyek részesülnek a rendelet 72. cikkében említett különleges minőségi támogatásban összhangban ezen cikk 2–5. bekezdéseiben meghatározott fajtakiválasztási módszerrel.

2. A tagállamok legalább két évenként megneveznek legalább két jellemző fajtát. A jellemző fajtáknak a leginkább elismert durumbúza fajtáknak kell lenniük.

3. A tagállamok a következő minőségi mutatók szerint vizsgálják a durumbúza fajtákat, s a mutatókhoz a megfelelő súlyozást hozzászámítják:

(a) fehérjetartalom (40 %);

(b) glutén minősége (30 %):

(c) sárgulási index (20 %);

(d) speciális tömeg, ezermagtömeg (10 %).

Az első albekezdés (a)–(d) pontjaiban említett minőségi mutatók átlagainak összege szorozva a jelzett százalékos értékkel adja a fajták minőségi indexét.

Minden egyes tagállam legalább két évenként regionális szinten összehasonlítja a durumbúzafajták minőségi indexeit a jellemző fajták indexeivel. A vizsgálandó fajtáknak azoknak kell lenni, melyek minden egyes tagállam országos katalógusában szerepelnek, kivéve azokat a fajtákat, melyekre az elmúlt három évben nem állt rendelkezésre elemző adat, mert már nem használatosak, vagy nem minősítik.

Ezért a jellemző fajták átlagosan 100-nak vett minőségi indexeit alapul véve minden egyes tagállam kiszámolja az első albekezdés (a)–(d) pontjaiban meghatározott minden egyes minőségi mutatóra azt a százalékot, melyet a többi durumbúza fajtára a 100-as indexszel összehasonlítva meghatároz. Csak a 98-as vagy ennél magasabb minőségi indexű durumbúza fajták jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.

4. A tagállamok a jogosult fajtalistáról kizárhatják azokat a fajtákat, melyeknél a durumbúza átlagos üvegesedési vesztesége („mitadinage”) a 27 %-ot meghaladja.

5. Azoknak a fajtáknak a megfelelését is le lehet ellenőrizni, melyek egy másik tagállam országos katalógusában vannak bejegyezve.

6. cikk

Az elemzés módszerei

1. A fehérjetartalom, a specifikus tömeg, a durumbúza üvegesedési veszteségének („mitadinage”) elemzési módszereit a 824/2000/EK bizottsági rendelet ( 25 ) határozza meg.

2. A sárgulási indexet az ICC 152, vagy azzal egyenértékűnek elismert módszer segítségével kell mérni.

3. A glutén minőségét az ICC 158 módszer szerint vagy az ICC 151 módszer szerint kell mérni.

7. cikk

A minősített vetőmagok mennyisége

A tagállamok a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás folyósításának évét megelőző év október 1-je előtt meghatározzák a 66/402/EGK irányelvvel ( 26 ) összhangban minősített azon minimális vetőmagmennyiséget, melyet a jelenlegi mezőgazdasági gyakorlattal az adott termelési területen felhasználni kívánnak.

8. cikk

Nyilvánosság és tájékoztatás

1. A tagállamok a támogatás folyósításának évét megelőző évben legkésőbb október 1-jéig az őszi fajtákra és legkésőbb december 31-ig a tavaszi fajtákra közzétesznek egy listát azokról a kiválasztott fajtákról, melyek országos és regionális szinten jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.

2. A tagállamok az 1. bekezdésben előírt dátumokat követően egy hónapnál nem hosszabb időn belül eljuttatják a Bizottságnak az 1. bekezdésben említett listát, valamint, amennyiben változik, a felhasználandó minimális vetőmagmennyiséget.

9. cikk

Érvényesség

1. A 8. cikk (1) bekezdésében említett listán szereplő fajták a listára történő első felvételük dátumától számított öt éves időszakra jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.

2. Az egyes fajták jogosultságát az ötéves jogosultsági időszak második és harmadik évében elvégzett minőségi analízis eredményét alapul véve egy ötéves időszakkal meg lehet hosszabbítani.

10. cikk

Átmeneti intézkedések

1. A tagállamok legkésőbb 2004. október 1-jéig az őszi fajtákra és legkésőbb 2004. december 31-ig a tavaszi fajtákra közzéteszik azon kiválasztott fajták listáját melyek a 2005. évben jogosultak a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatásra.

2. A tagállamok összeállítják az 1. bekezdésben említett listát kizárva arról az országos katalógusban nyilvántartott fajtákat, azokat a fajtákat, melyek 2003-ban és 2004-ben nem kaptak minősítést, illetve azokat, melyek a következő négy mutató közül legalább kettőnek nem felelnek meg:

(a) minimum 11,5 % fehérjetartalom;

(b) minimum 78 kg/hl specifikus tömeg vagy minimum 42 grammos ezermagtömeg;

(c) a durumbúza maximum 27 %-os átlagos üvegesedési vesztesége („mitadinage”);

(d) minimum 10 % gluténtartalom.

3. A 2005. és 2006. év támogatásaira jogosult fajták listáján szerepelhet olyan fajta is, melyek egy másik tagállam által végrehajtott mennyiségi elemzés eredménye alapján az adott tagállam által kiválasztott fajták listáján található.







3. FEJEZET

FEHÉRJENÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

11. cikk

Gabonafélék és fehérjenövények keveréke

Azokban a régiókban ahol a fehérjenövényeket hagyományosan gabonakeverékkel együtt vetik, a fehérjenövényekre vonatkozó támogatást a kérelmező kérésére kifizetik, feltéve, hogy az adott tagállam illetékes hatóságainak kielégítő módon bizonyítja, hogy a fehérjenövények vannak túlsúlyban a keverékben. A szóban forgó területek nem jogosultak az 1782/2003/EK rendelet 98. cikkében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó regionális különtámogatásra.







4. FEJEZET

RIZSRE VONATKOZÓ TERMÉNYSPECIFIKUS TÁMOGATÁS

12. cikk

Vetési dátumok

A rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatásra való jogosultsághoz a bejelentett területet be kell vetni, legkésőbb:

(a) a kérdéses betakarítást megelőző június 30-ig, Spanyolországnak és Portugáliának,

(b) május 31-ig az 1782/2003/EK rendelet 80. cikkének (2) bekezdésében említett egyéb termelő tagállamoknak.

Francia Guyanában azonban a területeket a megfelelő két vetési ciklusban bevetik, legkésőbb az azokat megelőző december 31-ig és június 30-ig, és a rizsre vonatkozó teményspecifikus támogatást a két vetési ciklusban átlagosan bevetett terület alapján kell nyújtani.

13. cikk

Csökkentési együttható

Az 1782/2003/EK rendelet 82. cikkében említett rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás csökkentési együtthatóját ugyanezen rendelet II. melléklete szerint kell kiszámítani.

14. cikk

Tájékoztatás

1. A tagállamok a 3. cikkel összhangban az alábbi információkat juttatják el a Bizottságnak:

(a) legkésőbb szeptember 15-ig: (i) az országos katalógusban nyilvántartott, az 1785/2003/EK tanácsi rendelet ( 27 ) I. mellékletének 2. részében meghatározott kritériumok szerint osztályozott fajták listáját, (ii) a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatások benyújtása által érintett bevetett területeket, ezen rendelet III. mellékletének (A) részében bemutatott modell alkalmazásával rizsfajta, bázisterület és alterület szerint, beleértve a bázis- és alterület túllépését;

(b) legkésőbb október 31-re a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatások benyújtása által érintett bevetett területre vonatkozó módosításokat, az (a albekezdés szerinti módon közölve, a III. melléklet (B) részében leírt modell segítségével;

(c) legkésőbb július 31-ig a rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatások által érintett azon bevetett területekre vonatkozó információkat, melyekre az elmúlt piaci évben a támogatást a II. mellékletben meghatározott számítási módszer alapján, a III. melléklet (C) részében szereplő formával összhangban kifizették.

2. Francia Guyana esetében a bevetett területekre vonatkozó információt a két vetési ciklus alatt bevetett területek átlagának alapján kell eljuttatni.

3. A tagállamok évente felülvizsgálhatják a bázisterületeik vagy alterületeiken fekvő területeik felosztását, illetve azokat az objektív kritériumokat, melyeken ezek a felosztások alapulnak. Ezt az információt a kérdéses betakarítást megelőző május 15-ig el kell juttatni a Bizottságnak.







5. FEJEZET

HÉJAS GYÜMÖLCSŰEKRE VONATKOZÓ TERÜLET ALAPÚ TÁMOGATÁS

15. cikk

A közösségi támogatásra való jogosultság feltételei

1. Ennek a fejezetnek az alkalmazásában a gyümölcsös egy olyan homogén, összefüggő terület, melyen más szántóföldi növények vagy ültetvények által nem megszakított héjas gyümölcsűek találhatók, s amely földrajzilag folyamatos. Egyedülálló fák vagy út mentén vagy más szántóföldi növények melletti egy sor héjas gyümölcsűekből álló fák nem számítanak gyümölcsösnek.

Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok a 3. bekezdésben meghatározott 10 %-nak megfelelő fa számig engedélyezhetik a nem héjas gyümölcsű fák közé tartozó fák jelenlétét. Ezen felül a tagállamok engedélyezhetik a gesztenyefákat is, ha a jogosult héjas gyümölcsű fák száma megfelel a 3. bekezdésben megállapított fa számnak.

2. Csak a héjas gyümölcsűeket termő olyan gyümölcsösök jogosultak az 1782/2003/EK rendelet 83. cikkében előírt terület alapú támogatásra, melyek a 796/2004/EK rendelet 11. cikkével összhangban meghatározott időpontban megfelelnek ezen cikk alábbi 3. és 4. bekezdésében meghatározott feltételeknek.

Abban az esetben, ha a gyümölcsösben különböző héjas gyümölcsűeket termesztenek, és a támogatás ezen termékek függvényében eltérő mértékű, a jogosultsági feltételeket és a külön támogatást arra a héjas gyümölcsű fajtára kell meghatározni, amelyik a legnagyobb számban előfordul.

3. A minimális gyümölcsöskert méret nem lehet alacsonyabb 0,1 hektárnál alapterületnél.

A hektáronkénti héjas gyümölcsű fák száma gyümölcsösönként nem lehet alacsonyabb, mint:

(i) 125 mogyoró;

(ii) 50 mandula;

(iii) 50 dió;

(iv) 50 pisztácia;

(v) 30 szentjánoskenyér.

4. A tagállamok a minimális területméretet és a fasűrűséget az objektív feltételekkel összhangban a 3. bekezdésben előírtaknál magasabb értéken is meghatározhatják abból a célból, hogy figyelembe vegyék az illető terület és termesztés speciális jellemzőit.

16. cikk

Jogosultsági feltételek a nemzeti támogatásra

A 15. cikk az 1782/2003/EK rendelet 87. cikkében meghatározott nemzeti támogatásra vonatkozik.

Az 1782/2003/EK rendelet 87. cikkének sérelme nélkül a tagállam további jogosultsági feltételeket határozhat meg, feltéve, hogy ezek a feltételek megfelelnek a támogatási forma környezetvédelmi, vidéket érintő, szociális és gazdasági célkitűzéseinek és nem okoz diszkriminációt a termelők között. A tagállamok megfelelő lépéseket tesznek annak érdekében, hogy a nevezett jogosultsági feltételeket a gazdálkodók betartják.

17. cikk

Tájékoztatás

1. A tagállamok a 796/2004/EK rendelet 11. cikkével összhangban meghatározott kérelmek benyújtásának időpontja előtt minden esetben tájékoztatják a bizottságot legkésőbb:

(a) március 31-ig, a 15. cikk (4) bekezdésében említett magasabb szintek és feltételekről, illetve a 16. cikkben említett kiegészítő feltételekről;

(b) május 15-ig, ahol a tagállam az 1782/2003/EK rendelet 83. cikkének (2) bekezdésével összhangban differenciálja a támogatást, termékenként a területre vonatkozó támogatás szintjét és/vagy a módosított nemzeti garantált területet („NGT”).

2. A Bizottságnak eljuttatandó 1. bekezdés szerinti információk bárminemű módosítása a következő évre vonatkozik és az adott tagállam az efféle módosításokról az azokat igazoló objektív kritériumokkal együtt azonnal tájékoztatja a Bizottságot.

18. cikk

Átmeneti intézkedések

1. A tagállamok meghatározhatják, hogy az 1782/2003/EK rendelet 86. cikkének (2) bekezdésében említett felújítási tervek normál lejárati dátumuk előtt felfüggeszthetők, és ha igen, milyen feltételekkel és ezzel arányos területek válnak jogosulttá a rendelet IV. címének 4. fejezetében meghatározott rendszer keretében.

2. Az 1. bekezdésben említett feltételek meghatározásakor a tagállam biztosítja, hogy:

(a) a tervet nem fejezik be az éves időszak tennivalóinak teljes végrehajtása előtt;

(b) a terv eredeti célkitűzései teljesültek és megfelelnek a tagállam elvárásainak.







6. FEJEZET

KEMÉNYÍTŐGYÁRTÁSRA SZÁNT BURGONYÁRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

19. cikk

Jogosultság

Az 1782/2003/EK rendelet 93. cikkében előírt keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás olyan burgonyára nyújtandó, melyre a 2236/2003/EK bizottsági rendelet ( 28 ) 3. cikkében előírt – a 2235/2003/EK bizottsági rendelet ( 29 ) I. mellékletében leírt módszer egyikével meghatározott burgonya nettó tömeg, továbbá az illető burgonyák keményítőtartalma alapján, az ezen rendelet II. mellékletében megadott árakkal összhangban – termeltetési szerződést kötöttek.

Azokra a burgonyákra, melyek keményítőtartalma 13 %-nál alacsonyabb nem fizethető keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás, kivéve azokat az eseteket, amelyekben a 2236/2003/EK rendelet 5. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó.

20. cikk

Minimum ár

A keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatásra érvényes követelmény az, hogy bizonyítani kell, az 1868/94/EK rendelet 4. cikkének a pontjában meghatározottnál, összhangban a 2235/2003/EK rendelet II. mellékletében meghatározott árakkal, nem alacsonyabb a gyárnak történő leszállításkor fizetett ár.

A 2236/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni.

21. cikk

Kifizetés

1. Az 1782/2003/EK rendelet 28. cikkének sérelme nélkül a keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatást az a tagállam fizeti, melynek területén a burgonyakeményítőt előállították. A kifizetés a piaci évre vonatkozó teljes mennyiség keményítőgyártó vállalkozásnak történő leszállítását követően gazdálkodónként történik, attól a dátumtól számított négy hónapon belül, melyen ezen rendelet 20. cikkében említett tanúsítványt bemutatták és ugyanezen rendelet 19. cikkében említett feltételeket betartották.

2. A tagállamok a piaci év december 1-jétől kezdődően, a gazdálkodó által a burgonyakeményítő előállító vállalkozásnak abban a piaci évben leszállított keményítőgyártásra szánt burgonyamennyiség különböző részeinek alapján adhatnak előleget. Minden egyes előleget a leszállított keményítőgyártásra szánt burgonya mennyisége után kell adni, melyre a 20. cikkben említett tanúsítványt bemutatták, s mellyel kapcsolatosan a 19. cikkben említett feltételeket betartották.

3. A keményítőgyártásra szánt burgonyára vonatkozó támogatás nemzeti valutára történő átváltásakor használandó árfolyamot a 2236/2003/EK rendelet 20. cikkében alkalmazott árfolyam szerint kell alkalmazni.







7. FEJEZET

TEJTÁMOGATÁS ÉS KIEGÉSZÍTŐ TÁMOGATÁS

22. cikk

Termelés szüneteltetésének esetei

1. Mikor egy egyéni referenciamennyiség birtokában levő természetes, vagy jogi személy az adott év március 31-től számított tizenkét hónapig nem esik az 1788/2003/EK rendelet 5. cikkének (c) pontjában meghatározott termelői fogalomkörbe, az adott évre nem kaphat tejtámogatást és kiegészítő támogatást, hacsak a határidő lejárta előtt, az illetékes hatóság egyetértését elnyerve nem bizonyítja, hogy a termelést újra elkezdte.

2. Az 1. bekezdést vis maior és az adott termelő termelői kapacitását érintő, illetékes hatóság által elismert megfelelően igazolt esetek esetén nem kell alkalmazni.







8. FEJEZET

ENERGIANÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ TÁMOGATÁS







1. SZAKASZ

Fogalom-meghatározások

23. cikk

Fogalmak

Ennek a fejezetnek az alkalmazásában:

(a) a „kérelmező” alatt értendő bármely gazdálkodó, aki az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében említett területen az abban előírt támogatásban való részesülés céljából gazdálkodik;

(b) az „elsődleges feldolgozó” alatt értendő bárki aki mezőgazdasági alapanyagot felhasznál, s aki annak első feldolgozását vállalja az 1782/2003/EK rendelet 88. cikk második bekezdésében említett egy vagy több termék előállításának céljából.







2. SZAKASZ

Szerződés

24. cikk

Az alapanyag felhasználása

1. Az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében meghatározott támogatások által szabályozott területeken a cukorrépa kivételével bármely mezőgazdasági alapanyag termeszthető feltéve, hogy elsősorban ugyanezen cikk második bekezdésében említett energia termékek előállításához használják fel.

Az alapanyagok feldolgozásával nyert energiatermékek gazdasági értéke magasabb kell legyen, mint az összes többi, más célra szánt, ilyen feldolgozással nyert, a 39. cikk (3) bekezdésében leírt értékelő módszerrel meghatározott termékeké.

2. Az 1. bekezdésben említett nyersanyagokat az 1782/2003/EK rendelet 90. cikkével összhangban levő szerződéssel kell szabályozni, az ebben a szakaszban meghatározott feltételek alapján.

3. A kérelmező az összes betakarított alapanyagot leszállítja az elsődleges feldolgozónak, amely ezeket fogadja és biztosítja, hogy a Közösségen belül ugyanekkora mennyiségű alapanyagot felhasznál az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkének második bekezdésében említett egy vagy több energiatermék előállítására.

Ahol az elsődleges feldolgozó használja fel a ténylegesen betakarított, köztestermék vagy melléktermék előállítására szánt alapanyagot, ugyanekkora mennyiségű köztes terméket vagy mellékterméket használhat az első albekezdésben említett egy vagy több végtermék előállításához.

A második albekezdésben említett esetben az elsődleges feldolgozónak kötelessége úgy tájékoztatni az illetékes hatóságot, amelynél a biztosítékot letette. Amikor ugyanekkora mennyiséget használnak fel egy másik tagállamban, mint ahol az alapanyag betakarítása történt, az érintett tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják egymást az ilyen tranzakciók részleteiről.

4. A szerződéses kapcsolatokat szabályozó nemzeti rendelkezésekkel összhangban az elsődleges feldolgozó felhatalmazhat egy harmadik felet az alapanyag támogatást kérelmező gazdálkodótól való begyűjtésére. A felhatalmazott a feldolgozó nevében és megbízásából cselekszik, aki egyedül felelős az ebben a fejezetben meghatározott kötelezettségek tekintetében.

25. cikk

Eltérések

1. A 24. cikk (2) és (3) bekezdésének ellenére a tagállamok engedélyezhetik a kérelmezőknek:

(a) az ex060290 41. kód által szabályozott rövid forgásidejű erdei fák, illetve a 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 és 1206 00 99 KN-kóddal szabályozott összes gabonaféle és olajosmagvú növény használatát, melyet a következő céllal takarítanak be: (i) tüzelőanyagként mezőgazdasági üzemük fűtésére, (ii) az üzemben energia vagy bio-üzemanyag előállítására;

(b) az üzemük területén betakarított összes alapanyag a 2711 29 00 KN-kód által szabályozott biogázzá történő átalakítását.

2. Az 1. bekezdésben előírt esetekben a kérelmező köteles:

(a) a 26. cikkben említett szerződést helyettesítő nyilatkozatban vállalni a nyilatkozat által szabályozott alapanyagok közvetlen felhasználását vagy feldolgozását; Ezekre az esetekre mutatis mutandis a 26. és a 40. cikket kell alkalmazni.

(b) a tagállam által kijelölt szerv vagy vállalkozás által leméretni az összes betakarított alapanyag tömegét és a felhasznált alapanyagot, és a feldolgozásából származó termékeket, melléktermékeket külön számlákon vezetni; a gabonafélék és az olajosmagvak és a szalma esetén azonban, illetve ahol az egész növényt felhasználják, az alapanyag tömegmérését térfogatméréssel kell helyettesíteni.

3. Az 1. bekezdést alkalmazó tagállamok megfelelő ellenőrző intézkedéseket foganatosítanak annak biztosítására, hogy az alapanyagot közvetlenül az üzemben használják fel, vagy a 2711 29 00 KN-kóddal szabályozott biogázzá alakítják át.

4. Az első bekezdés (a) pontjával összhangban felhasznált gabonaféléket és olajosmagvakat a tagállam által meghatározott módszerrel denaturálni kell. A tagállamok az 1. bekezdés (a) pontjának (ii) alpontjával összhangban engedélyezhetik az olajosmagvak feldolgozásával nyert olaj denaturálását, maguknak az olajosmagvak denaturálása helyett, feltéve, hogy az ilyen denaturálás a magok olajjá történő feldolgozása után azonnal megtörténik, és a magok felhasználását ellenőrzik.

26. cikk

Szerződés

1. A támogatási kérelmük segítése céljából a kérelmezőknek illetékes hatóságaiknak benyújtják az elsődleges feldolgozóval megkötött szerződéseket.

2. A kérelmező gondoskodik arról, hogy a szerződésekben a következők szerepelnek:

(a) a szerződő felek nevei és címei;

(b) a szerződés időtartama;

(c) az összes érintett alapanyag fajtája és az adott fajtával bevetett terület;

(d) az alapanyagok becsült mennyiségének leszállítására vonatkozó bármely feltételeket;

(e) egy kötelezettségvállalást a 24. cikk (3) bekezdése szerinti kötelezettségek teljesítése céljából;

(f) az alapanyag tervezett elsődleges és végső felhasználását, melynél minden végfelhasználás megfelel a 24. cikk (1) bekezdésében és a 39. cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

3. A kérelmezők biztosítják, hogy a szerződést időben megkössék elegendő időt adva az elsődleges feldolgozónak arra, hogy a kérelmező illetékes hatóságánál a 34. cikk (1) bekezdésében meghatározott időkorlátokon belül egy másolatot leadjon.

4. Az ellenőrzés alkalmazásához a tagállam az egyes kérelmezőktől kérheti, hogy minden egyes alapanyagra szállítási szerződést kössön.







3. SZAKASZ

Szerződésmódosítás, a szerződés lejárta

27. cikk

Szerződésmódosítás, a szerződés lejárta

Ahol a szerződő felek a kérelmező támogatási kérelmének benyújtását követően módosítják, vagy felbontják a szerződést, a kérelmező csak abban az esetben tarthatja fenn támogatási kérelmét, ha az illetékes hatóságot a megkívánt ellenőrzések végrehajtása céljából ezekről a módosításokról vagy felbontásokról az érintett tagállam által a kérelemmódosításra vonatkozóan megszabott lezárási dátumon belül tájékoztatja.

28. cikk

Rendkívüli körülmények

A 27. cikk sérelme nélkül, ahol a kérelmező tájékoztatja illetékes hatóságát, hogy rendkívüli körülmények miatt nem tudja a szerződésben vállalt alapanyag-mennyiséget, vagy annak egy részét leszállítani, az illetékes hatóság ezen rendkívüli körülményekre vonatkozó megfelelő bizonyítékok rendelkezésre bocsátását követően engedélyezheti a szerződés ilyen formában történő jogosnak vélt mértékig történő módosítását, illetve engedélyezheti annak felbontását.

Ahol a szerződés által szabályozott földterület az abban bekövetkező módosítások miatt csökken vagy ahol a szerződést felbontják, a kérelmező elveszíti az ebben a fejezetben említett támogatásra való jogát a szerződésből kikerülő területekre.

29. cikk

Változások a végfelhasználásban

A 27. cikk sérelme nélkül, az elsődleges feldolgozók, amint azt a 26. cikk (2) bekezdésének (f) pontja említi, megváltoztathatják az alapanyagokból elsődlegesen előállítani kívánt végtermékeket, mihelyt a szerződés tárgyát képező alapanyagot részükre leszállították, s amint a 31. cikk (1) bekezdésében és a 34. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében meghatározott feltételeket teljesítették.

A végfelhasználásban bekövetkező változásokat a 24. cikk (1) bekezdésének és a 39. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételeknek való megfelelés mellett kell eszközölni.

Az elsődleges feldolgozók illetékes hatóságaikat előre értesítik a megkívánt ellenőrzések lefolytatása céljából.







4. SZAKASZ

Reprezentatív hozamok és leszállított mennyiségek

30. cikk

Reprezentatív hozamok

A tagállamok minden évben a megfelelő eljárás segítségével meghatározzák azokat a reprezentatív hozamokat, melyeket el kell érni, és erről az érintett kérelmezőt értesíteni kell.

31. cikk

Leszállítandó mennyiségek

1. A kérelmezők fajtákra lebontva bejelentik az illetékes hatóságaiknak a betakarított alapanyagok teljes mennyiségét, továbbá igazolják a leszállított alapanyag-mennyiséget, illetve azokat a feleket, akik részére ezek a szállítások történnek.

2. A kérelmező által az elsődleges feldolgozónak leszállítandó valódi mennyiségnek legalább a reprezentatív hozamot el kell érnie.

Igazolt esetekben azonban a tagállamok kivételesen elfogadhatják a reprezentatív hozamnál maximum 10 %-kal alacsonyabb mennyiséget is.

Továbbá, ahol az illetékes hatóságok a 28. cikkel összhangban engedélyezték a szerződések módosítását vagy felbontását, indokoltnak tűnő esetben csökkenthetik a kérelmező által ezen bekezdés első albekezdésében szereplő szállításkor a kötelezően leszállítandó mennyiséget.







5. SZAKASZ

A támogatás kifizetésének feltételei

32. cikk

Kifizetés

1. A támogatást a kérelmezőnek az alapanyag feldolgozása előtt ki lehet fizetni. Ezeket a kifizetéseket azonban csak akkor lehet folyósítani, ha az ebben a fejezetben meghatározott alapanyagok kellő mennyiségét azok leszállították az elsődleges feldolgozóknak s ahol:

(a) a 31. cikk (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozatot megtették;

(b) a 34. cikk (1) bekezdésével összhangban a szerződés egy másolatát az elsődleges feldolgozó illetékes hatóságánál letették és a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfeleltek;

(c) az illetékes hatóság igazolást kapott, hogy a 35. cikk (2) bekezdésében meghatározott biztosíték teljes összegét letették;

(d) a kifizetésért felelős illetékes hatóság ellenőrizte, hogy a 26. cikkben meghatározott feltételek minden jelentkezésnél teljesültek.

2. A kétéves szántóföldi növények esetén, amelyeknél az alapanyagot takarítják be s ezáltal ezt csak a művelés második évének folyamán szállítják le, a kifizetés a szerződés megkötésének időpontját követően a 26. cikkben meghatározottak szerint mindkét évben megtörténik azzal a feltétellel, hogy az illetékes hatóságok megerősítik, hogy:

(a) ezen cikk 1. bekezdésének (b), (c) és (d) pontjában említett kötelezettségek a művelés első évétől kezdve teljesültek;

(b) ezen cikk 1. bekezdésének (a) pontjában említett kötelezettségek teljesültek és a 34. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett információt a művelés második évében elküldik.

A művelés első évét tekintve a kifizetéseket csak akkor folyósítják, ha az illetékes hatóságok igazolást kaptak arról, hogy a 35. cikk (2) bekezdésében meghatározott biztosítékot letették. A művelés második évére vonatkozóan a kifizetést biztosíték letétele nélkül is lehet folyósítani.

3. Állandó évelő kultúráknál a kifizetést a szerződés megkötésének dátumától fogva minden évben folyósítani kell. A 2. bekezdésben meghatározott feltételek mutatis mutandis alkalmazandók.







6. SZAKASZ

Az elsődleges feldolgozókra és kérelmezőkre vonatkozó szerződés és kötelezettségek

33. cikk

Feldolgozók száma

Az energiatermékeket legfeljebb a másodlagos feldolgozónál elő kell állítani.

34. cikk

Az elsődleges feldolgozókra és kérelmezőkre vonatkozó szerződés és kötelezettségek

1. Az elsődleges feldolgozók illetékes hatóságaikhoz a szerződés egy másolatát benyújtják az adott tagállam által megállapított menetrend szerint, a kérdéses évre vonatkozó kérelmek beadásának adott tagállam által meghatározott határidején belül.

Amikor a kérelmező és az elsődleges feldolgozó módosítja vagy felbontja a szerződést az adott év 27. cikkben említett időpontja előtt, az elsődleges feldolgozó annál az időpontnál nem később benyújtja a módosított vagy felbontott szerződés másolatát illetékes hatósághoz.

2. Az elsődleges feldolgozók illetékes hatóságaikat tájékoztatják a kérdéses feldolgozóláncra vonatkozó adatokról, különös tekintettel az árakra és a kinyerhető végtermékek mennyiségének meghatározására használandó technikai feldolgozási együtthatóra, ahogy az a 40. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében szerepel.

3. Azok az elsődleges feldolgozók, akik a kérelmezőtől a nyersanyagot átvették, a tagállam által megszabott időtartamon belül tájékoztatják illetékes hatóságaikat az átvett alapanyag mennyiségéről, megnevezve a fajtát, az alapanyagot szállító szerződéses személy nevét és címét, a szállítás helyét és a szerződés hivatkozási számát, annak érdekében hogy a kifizetéseket az 1782/2003/EK rendelet 28. cikkében meghatározott időtartamon belül ki lehessen fizetni.

Amennyiben az elsődleges feldolgozó tagállama nem egyezik azzal a tagállammal, ahol a nyersanyagot termesztették, az elsődleges feldolgozó illetékes hatósága az első albekezdésben említett információ kézhezvételétől számított 40 munkanapon belül tájékoztatja a kérelmező illetékes hatóságát a szállított alapanyag teljes mennyiségéről.







7. SZAKASZ

Biztosítékok

35. cikk

Elsődleges feldolgozók

1. Az elsődleges feldolgozó a 2. bekezdésben előírtak szerint teljes összegű biztosítékot helyez el az illetékes hatóságnál a kérdéses év támogatási kérelmeinek beadási határidejéig az adott tagállamban.

2. Az alapanyagra vonatkozó letétbe helyezendő biztosítékot az adott elsődleges feldolgozó által aláírt szerződés által szabályozott, alapanyag-termelésre használt összes terület hektáronként 60 euróval való megszorzásával kell kiszámolni.

3. Amikor a szerződést a 27. és 28. cikk szerint módosítják vagy felbontják, a leteendő biztosítékot is aszerint kell módosítani.

4. A biztosíték bizonyos százalékát akkor szabadítják fel az egyes alapanyagokra, ha az adott elsődleges feldolgozó illetékes hatóságánál bizonyíték van arra, hogy a kérdéses alapanyagot a 26. cikk (2) bekezdésének (f) pontjában meghatározott feltételekkel feldolgozták, szükség esetén figyelmet szentelve a 29. cikk szerinti bárminemű változásra.

36. cikk

Elsődleges és alsóbbrendű követelmények

1. Az alábbi kötelezettségek minősülnek a 2220/85/EGK bizottsági rendelet ( 30 ) 20. cikkének értelmében elsődleges követelményeknek:

(a) az alapanyag-mennyiség feldolgozásának kötelezettsége elsődlegesen a szerződésben meghatározott végtermékbe. Az alapanyagokat a betakarítást követő második év július 31-ig fel kell dolgozni;

(b) kötelezettség ennek a rendeletnek a 37. és 38. cikkelyével összhangban a termékekhez T5-ös ellenőrző nyomtatvány biztosítása.

2. Az alábbi, elsődleges feldolgozókat érintő, kötelezettségek minősülnek a 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének értelmében alsóbbrendű kötelezettségeknek:

(a) a kérelmező által leszállított összes alapanyag átvételének kötelezettsége ezen rendelet 24. cikkének (3) bekezdése szerint;

(b) szerződés másolatának letétbe helyezéséről szóló kötelezettség ezen rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerint;

(c) a kért információ rendelkezésre bocsátásának kötelezettsége ezen rendelet 34. cikkének (3) bekezdése szerint;

(d) a biztosíték letétbe helyezésének kötelezettsége ezen rendelet 53. cikkének (1) bekezdése szerint.







8. SZAKASZ

Másik tagállamban történő értékesítésre, abba való átvitelre, átadásra vagy exportra vonatkozó dokumentumok

37. cikk

T5 ellenőrző nyomtatvány

Amikor az elsődleges feldolgozók köztes terméket másik tagállamban értékesítenek, vagy oda átvisznek a 26. cikkben meghatározott szerződés keretében, a termékekhez csatolni kell a 2454/93/EGK rendelet szerinti T5 ellenőrző nyomtatványt.

A T5 ellenőrző nyomtatvány 104. rubrikájában szereplő „egyéb” címszó alá az alábbiak egyikét kell beírni:

— Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;

— Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004

— Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004

— Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden

— Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής

— To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004

— Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26

— À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission

— Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione

— Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem

— Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas

— A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó

— Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie

— Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004

— A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão

— Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004

— Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004

— Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti

— Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.

38. cikk

A T5 ellenőrző nyomtatvány alternatívái

Ha a T5 ellenőrző nyomtatványt az alapanyagok feldolgozásának 36. cikk (1) bekezdésének (a) pontjában meghatározott határidejét követő két hónapon belül nem juttatják vissza azon tagállam ellenőrzésért felelős testületének irodájához, és mindez az első feldolgozó önhibáján kívüli körülményeknek köszönhető, a következő dokumentumokat lehet a T5 ellenőrző nyomtatvány helyett elfogadni:

(a) a köztes termékekre vonatkozó vásárlási számlák;

(b) nyilatkozatot a másodlagos feldolgozótól, mely igazolja, hogy az alapanyagokat teljesen feldolgozták és az 1782/2003/EK rendelet 88. cikkében említett energiatermékekké alakították;

(c) könyvelési dokumentumok hitelesített másolatai a másodlagos feldolgozótól, mely igazolja a feldolgozás megtörténtének tényét.







9. SZAKASZ

Ellenőrzések

39. cikk

Nyilvántartás vezetése

1. A tagállam illetékes hatósága meghatározza a feldolgozó által vezetendő nyilvántartásokat és annak gyakoriságát, mely legalább havonkénti kell, hogy legyen.

Ezekben a nyilvántartásokban legalább az alábbi információknak szerepelniük kell:

(a) a feldolgozásra vásárolt különböző alapanyagok mennyisége;

(b) a feldolgozott alapanyagok mennyisége és az abból kapott végtermékek, társtermékek és melléktermékek típusa;

(c) a feldolgozás során keletkező hulladék;

(d) a megsemmisített mennyiségek és a megsemmisítés okai;

(e) a feldolgozó által eladott vagy átvitt termékek mennyisége és típusa, valamint a kapott ár;

(f) amikor szükséges, az egymást követő feldolgozók nevei és címei.

2. Az elsődleges feldolgozó illetékes hatósága ellenőrzi, hogy a benyújtott szerződés megfelel e a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek. Amennyiben azoknak nem felelnek meg, a kérelmező illetékes hatóságát értesíteni kell.

3. A 24. cikk (1) bekezdésében említett termékek gazdasági értékének kiszámítása céljából az adott illetékes hatóságok a 34. cikk (2) bekezdésében említett információ alapján összehasonlítják az összes energiatermék értékének összegét az összes többi olyan más felhasználási célra szánt termék értékének összegével, mely ugyanannak a feldolgozási folyamatnak a terméke. Minden érték meg kell egyezzen a hozzá tartozó mennyiség szorozva az előző piaci év alatt jegyzett, gyártól elszállításra kész állapotban megállapított átlag árakkal. Amennyiben ezek az árak nem állnak rendelkezésre, az illetékes hatóságok határozzák meg a megfelelő árat, különösen a 34. cikk (2) bekezdésében említett információ alapján.

40. cikk

A feldolgozók létesítményeinek ellenőrzése

1. Azon tagállam illetékes hatósága, ahol a feldolgozás történik, a 24. cikk (1) cikkének való megfelelést a területén működő feldolgozói létesítmények legalább 25 %-án ellenőrzi, melyeket kockázatelemzés alapján választ ki. Egy ilyen ellenőrzésnek ki kell terjednie legalább:

(a) az összes energiatermék értéke összegének összehasonlítására az összes többi olyan más felhasználási célra szánt termék értékének összegével, mely ugyanannak a feldolgozási folyamatnak a terméke;

(b) a feldolgozó gyártási rendszerének ellenőrzésére, beleértve a kereskedelmi dokumentumok fizikai ellenőrzését annak igazolása céljából, hogy a feldolgozók esetén az alapanyagok, végtermékek, társtermékek és melléktermékek átadása egyezik-e.

Az első albekezdés (b) pontjában említett ellenőrzés alkalmazásában az illetékes hatóságok különös figyelmet szentelnek az adott alapanyag technikai feldolgozási együtthatóira. Amennyiben a közösségi joganyag tartalmaz ilyen együtthatókat az exportra vonatkozóan, akkor azokat alkalmazni kell. Amennyiben nem, de a közösségi joganyag tartalmaz más együtthatókat, akkor azokat kell alkalmazni. Az összes többi esetben az ellenőrzés főleg a feldolgozó ipar által általánosan elfogadott együtthatók alapján történik.

2. A 25. cikkben említett feldolgozási műveleteket illetően az ellenőrzést a kérelmezők kockázatelemzéssel kiválasztott 10 %-án kell végrehajtani, figyelemmel a következőkre:

(a) támogatási összegek;

(b) a kérelem által érintett mezőgazdasági parcellák száma és területe;

(c) fejlemények a megelőző év óta;

(d) az előző években végrehajtott ellenőrzések eredményei;

(e) egyéb tagállam által megállapítandó, a beadott nyilatkozatok jellegzetes mivoltán alapuló paraméterek.

3. Amennyiben a 2. bekezdésben említett ellenőrzések során az esetek legalább 3 %-ában szabálytalanságot állapítanak meg, az illetékes hatóság az év folyamán további ellenőrzéseket végez, következésképpen emelve azoknak a gazdálkodóknak a számát, amelyeknél a következő évben helyszíni ellenőrzés várható.

4. Amennyiben rendelkeztek arról, hogy az 1. és 2. bekezdésben említett ellenőrzések egyes elemeit minta alapján el lehet végezni, annak a mintának megbízható és a jellegzetességeket megmutató ellenőrzési szintet kell biztosítania.

5. Minden helyszíni ellenőrzéshez tartozik egy ellenőr által aláírt ellenőrzési jelentés, mely beszámol a végrehajtott ellenőrzés részleteiről. A jelentésben különösképpen szerepelnie kell:

(a) az ellenőrzés dátumának;

(b) a jelen levő személyeknek;

(c) az ellenőrzött időszaknak;

(d) a használt ellenőrzési módszereknek, szükség esetén beleértve a mintavételi eljárások leírását is;

(e) az ellenőrzések eredményeinek.

41. cikk

Kendertermesztés

A 795/2004/EK bizottsági rendelet ( 31 ) 29. cikkében, valamint a 796/2004/EK rendelet 33. cikkében említett kenderrel kapcsolatos rendelkezéseket kell alkalmazni.

42. cikk

További intézkedések és kölcsönös segítségnyújtás

1. A tagállamok minden további intézkedést megtesznek ennek a fejezetnek megfelelő alkalmazása érdekében és kölcsönös segítségnyújtást biztosít ezen fejezet szerint megkövetelt ellenőrzések alkalmazásában. Amennyiben ez a fejezet nem rendelkezik megfelelően a csökkentésekről és kizárásokról, a tagállamok megfelelő nemzeti szankciókat léptethetnek életbe azokkal a piaci szereplőkkel szemben, amelyek a támogatás nyújtásának folyamatában közreműködtek.

2. Amennyire ez a fejezet szükségessé teszi vagy megkívánja, a tagállamok kölcsönösen segítik egymást a hatékony ellenőrzés biztosításában, lehetővé teszik a benyújtott dokumentumok eredetiségét, és az egymásnak elküldött, ellenőrizendő adatok pontosságát.







10. SZAKASZ

Az energianövényekre vonatkozó támogatásból való kizárás és értékelés

43. cikk

Alapanyagok kizárása az energianövényekre vonatkozó támogatásból és a minimálisan megművelendő terület

1. A tagállamok kizárhatnak bármilyen mezőgazdasági alapanyagot az energianövényekre vonatkozó támogatásból, amennyiben ezek az anyagok az ellenőrzés, közegészség, környezet, büntetőjog, vagy a keletkező energiatermék túl jelentéktelen mennyisége szempontjából nehézséget jelentenek.

2. A tagállam a 24. cikkben említett bármely alapanyagra meghatározhat minimális művelési területet.

44. cikk

Értékelés

A tagállamok a támogatás folyósításának évvégét követő október 15-e előtt eljuttatják a Bizottságnak azokat az információkat, melyek az energianövényekre vonatkozó támogatások értékeléséhez szükségesek.

Ezeknek az információknak különösképpen ki kell terjedni:

(a) az egyes alapanyagfajtákhoz tartozó területekre;

(b) az egyes alapanyagfajták, s az abból kapott végtermékek, melléktermékek és társtermékek mennyiségeire, a felhasznált alapanyag fajtájára vonatkozó részletes információval együtt;

(c) a 25. cikk szerinti intézkedésekre;

(d) az energianövényekre vonatkozó, a 43. cikk (1) bekezdése szerint támogatásból kizárt alapanyagokra és a 43. cikk (2) bekezdésében említett minimális művelési területre.







9. FEJEZET

SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEKRE VONATKOZÓ REGIONÁLIS KÜLÖN TÁMOGATÁS

45. cikk

A vetés időpontja

Az 1782/2003/EK rendelet 98. cikkében előírt szántóföldi növényekre vonatkozó regionális külön támogatásra való jogosultság megszerzésének céljából a bejelentett területet a tagállam által meghatározott dátumig be kell vetni, ami nem lehet később június 15-nél.







10. FEJEZET

VETŐMAGRA VONATKOZÓ TÁMOGATÁS

46. cikk

Minősített vetőmagok

Az 1782/2003/EK rendelet 99. cikkének alkalmazása esetén a támogatást a 66/401/EGK, a 66/402/EGK és a 2002/57/EK irányelvekben meghatározottak szerint alap- és hivatalosan minősített vetőmag termelésére kell nyújtani, megfelelve az ezekben az irányelvekben meghatározott előírásoknak és feltételeknek, illetve összhangban ennek a rendeletnek 47. és 50. cikkeivel.

47. cikk

A vetőmagok termesztése

1. Vetőmagot:

(a) vagy a vetőmagüzem és a nemesítő vagy vetőmagtermesztő között létrejött szerződés szerint kell termelni,

(b) v agy közvetlenül a vetőmagüzem vagy nemesítő által; ezt a fajta termelést termesztési nyilatkozattal kell igazolni.

2. Az 1. bekezdésben említett vetőmagüzemeket és nemesítőket a tagállamok hagyják jóvá, vagy veszik nyilvántartásba. A tagállam által történő jóváhagyás vagy nyilvántartásba vétel az egész Közösségben érvényes.

3. Egy olyan vetőmagüzem vagy nemesítő, amely nem a 2. bekezdésben említett jóváhagyás vagy nyilvántartásba vétel tagállamában termeszt vagy termesztett vetőmagot, a másik tagállam illetékes hatóságának kérés esetén rendelkezésre bocsátja az összes információt, amely a támogatásra való jogosultság ellenőrzéséhez szükséges.

48. cikk

Területi jogosultság

A tagállamok csak a területükön betakarított vetőmagra nyújtanak támogatást azon naptári év alatt, amelyben a megállapított támogatásra vonatkozó piaci év kezdődik.

A támogatást az összes vetőmagtermelőnek nyújtják, olyan feltételek szerint, hogy a kedvezményezettekre vonatkozó egyenlő elbánás érvényesüljön, függetlenül attól, hogy a Közösség mely részén található létesítményük.

49. cikk

Vetőmagok forgalmazása

Támogatás csak azzal a feltétellel adható, ha a vetőmagot az átvevő legkésőbb a betakarítást követő év június 15-ig vetés céljából valóban forgalomba hozza. „Forgalomba hozva” alatt olyan rendelkezésre álló vagy készlettel rendelkező üzemet kell érteni, amely másik személynek értékesítési felhívást, ajánlatot tesz, értékesítést vagy átadást eszközöl.

50. cikk

Cannabis sativa L. fajták

Az 1782/2003/EK rendelet 99. cikkének (4) bekezdése szerint a Cannabis sativa L. támogatásra jogosult változatai a 796/2004/EK rendelet II. mellékletében felsorolt fajták.







11. FEJEZET

SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEK TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁS







1. SZAKASZ

A szántóföldi növények területalapú támogatásra való jogosultság általános rendelkezései

51. cikk

Jogosult terület

1. Az 1782/2003/EK rendelet 10. fejezetének alkalmazásában:

(a) „állandó legelő” alatt a 796/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikk (2) pontjának értelmében vett „állandó legelőt” kell érteni;

(b) „állandó kultúra” alatt a 795/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikk (c) pontjának értelmében vett „állandó kultúrát” kell érteni.

2. Az 1782/2003/EK rendelet 108. cikk első bekezdésének alkalmazásában az állandó legelőnek minősül az a földterület 2003-ban:

(a) melyet a gazdálkodó 2003. évre vonatkozó támogatási kérelmében állandó legelőnek jelölt meg, illetve

(b) melyet a gazdálkodó 2003. évre vonatkozó támogatási kérelmében nem jelölt meg, hacsak nem lehet bizonyítani, hogy a földterület 2003-ban nem volt állandó legeltetés alatt.

3. Az 1782/2003/EK rendelet 108. cikk harmadik bekezdése szerint a tagállamok csak akkor mentesülnek ennek a cikknek az első bekezdése alól, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

(a) az átalakítási programok által érintett területek esetén, melyeket „közhatóság által kötelezett üzem szerkezetének és/vagy jogosult földterületének változása” érint, a tagállam lépéseket tesz arra vonatkozólag, hogy a szántóföldi növények terület alapú támogatásaira jogosult teljes mezőgazdasági terület jelentősen ne növekedjen; ez kiegyenlítő intézkedésként magával vonhatja a korábban jogosult területek jogosulatlanná történő átminősítését; a szerkezetátalakítási program szerint a tagállam által újonnan jogosult területnek nyilvánított területek 5 %-nál nagyobb mértékben nem léphetik túl az ezen program keretében újonnan jogosulatlannak nyilvánított területeket;

(b) a közbeavatkozás egyik-másik formájának esetében, mikor ezeknek a beavatkozásoknak a hatására a korábban szántóföldi növények terület alapú támogatására jogosulatlannak minősített területen a gazdálkodó normál mezőgazdasági tevékenységének folytatása végett szántóföldi növényt termeszt és a szóban forgó beavatkozás azt eredményezi, hogy az eredetileg jogosult terület megszűnik annak lenni, a tagállam sem átmenetileg, sem állandó időre nem növelheti a jogosult területük nagyságát a teljes bázisterületük 0,1 %-ánál nagyobb mértékben;

(c) amennyiben a gazdálkodó megfelelő és objektív okokkal indokolni tudja gazdaságában a szántóföldi növények terület alapú támogatására nem jogosult terület felcserélését arra jogosult területre, a tagállamok ellenőrzik, hogy az ilyen cserék visszautasítására nincs érvényes indok, különösképpen a környezeti kockázatok szempontjából, és a Bizottságnak benyújtandó tervben bizonyítékokat biztosít, hogy a teljes jogosult terület nagysága változatlan marad; a cserék következtében az üzem jogosult összes területének nagyságában semmilyen körülmények között nem következhet be növekedés; a tagállam gondoskodik egy olyan rendszer használatáról, mely ezeknek a változásoknak a jóváhagyását és előzetes bejelentését lehetővé teszi.

52. cikk

A kifizetés feltételei

A 2. cikk sérelme nélkül a szántóföldi növények terület alapú támogatását csakis azokra a területekre kell kifizetni:

(a) melyek a szántóföldi növények termesztésére éghajlatilag és mezőgazdaságilag alkalmas régiókban helyezkednek el; a tagállamnak jogosítványa van annak eldöntésére, hogy akármelyik régió bizonyos szántóföldi növények termesztésére nem alkalmas;

(b) melyeken a szántóföldi növényt normális fejlődési körülmények között legalább a virágzás kezdetéig meghagyják.

A durumbúzát illetően ezen kívül a növényt a helyi előírások szerint kell termeszteni legalább addig a június 30-ig, melyre a kifizetés vonatkozik, hacsak ezt a dátumot megelőzően nem kerül sor betakarításra a teljes érettség miatt.

53. cikk

Regionális mennyiség

1. Amennyiben a termelő szántóföldi növények terület alapú támogatására jogosult területei egynél több termelési régióban találhatók, a fizetendő támogatás összegét a kérelmében szereplő egyes területek régió szerinti elhelyezkedése határozza meg.

2. Azok a tagállamok, amelyek a kukoricát külön kezelik azokban a régiókban, ahol a kukoricát elsősorban szilázsnak termesztik, jogosultak arra, hogy a kérdéses régióban levő összes kukoricával bevetett területre annak a régiónak a takarmánynövény hozamát alkalmazzák.







2. SZAKASZ

Egyes szántóföldi növényeket szabályozó külön rendelkezések

54. cikk

Fűszilázs

1. Az 1782/2003/EK rendelet 100. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában „fűszilázs” alatt azokon a területeken termesztett növényt kell érteni, melyeket fűszerű, zöld állapotban egy évben legalább egyszer, zárt környezetben történő anaerob erjesztés céljából betakarított növények termesztésére használnak.

A 66/401/EGK irányelv szerint minősített fűvetőmag termesztése céljából nyilvántartott területek a kérdéses piaci évben nem részesülhetnek a szántóföldi növények terület alapú támogatásából.

2. Ennek a fejezetnek a rendelkezéseit az 52. cikk első bekezdésének (b) pontjában meghatározott, virágzással kapcsolatos feltételek kivételével, a fűszilázsra kell alkalmazni.

3. Azokban a tagállamokban, amelyekben a IV. mellékletben meghatározott külön fűszilázsnak fenntartott területet jelölnek ki, a gazdálkodók a fűszilázsra vonatkozó területi kifizetésekre lesznek jogosultak.

55. cikk

Durumbúza

1. Az 1782/2003/EK rendelet 105. cikkében meghatározott durumbúzára vonatkozó kiegészítő támogatás és külön támogatás csak ott lehet érvényes, ahol:

(a) az 1782/2003/EK rendelet 101. cikkében említettek szerint területalapú támogatási kérelmet nyújtottak be a durumbúzával bevetett ugyanazon számú hektárra vonatkozóan;

(b) a 66/402/EGK rendelettel összhangban levő minimális mennyiségű minősített vetőmagot használnak.

2. A támogatás nyújtásának évét megelőző év október 31-ig a tagállamok meghatározzák a gazdálkodóknak, illetve értesítik őket az adott tagállam mezőgazdasági gyakorlatával összhangban levő minimálisan felhasználandó minősített vetőmagmennyiségről.

56. cikk

Rostlen és rostkender

1. A rostlenre és rostkenderre vonatkozó terület alapú kifizetésekhez az alábbi feltételeknek kell megfelelni:

(a) Az 1782/2003/EK rendelet 106. cikkének első bekezdésében említett szerződés, vagy kötelezettségvállalás másolatának annak az évnek legkésőbb szeptember 15-ig történő benyújtása, amelyikre a támogatás vonatkozik, vagy a egy a tagállam által meghatározott korábbi dátumra;

(b) a felhasznált vetőmagok a következő fajták : ▼M1 ————— ▼B (ii) a rostkender esetén a 796/2004/EK rendelet II. mellékletében felsorolt fajták annak az évnek május 15-én, melyre a kifizetés vonatkozik, s melyet a 2002/57/EGK irányelv ( 32 ) szerint minősítettek.

2. A rostkenderre vonatkozó terület alapú kifizetés alkalmazásában a tagállamok meghatározhatják azt a minimális vetési arányt, mely a jó kendertermesztői gazdálkodásnak megfelel.

57. cikk

A vetés dátuma

Az 1782/2003/EK rendelet 109. cikkétől eltérve a tagállamok június 15-nél nem később kitolhatják a vetés utolsó időpontját ugyanezen rendelet VIII. mellékletében felsorolt növényekre azokban az adott tagállam által meghatározott övezetekben, melyek ugyanazon mellékletben kijelölt régiókban találhatók.







3. SZAKASZ

Bázisterületek, referenciahozamok és felső határok

58. cikk

Öntözött és nem öntözött földterületek

1. Amennyiben az 1782/2003/EK rendelet 103. cikkében említett regionalizációs tervek eltérő hozamokat jelölnek meg öntözött és nem öntözött területekre, a tagállamok szabályokat állapítanak meg annak meghatározására, hogy az adott piaci évben a területek öntözöttek vagy sem. Különösképpen meghatározzák:

(a) azoknak a szántóföldi növényeknek a listáját, melyekre az öntözött hozamnak megfelelő területalapú támogatás nyújtható;

(b) annak az öntözőberendezésnek a leírását, melynek a gazdálkodó birtokában kell lenni; ennek a berendezésnek arányosan meg kell felelni az adott területnek és lehetővé kell tennie a növény növekedési fázisaiban tapasztalható fejlődéshez a szükséges vízmennyiség szállítását;

(c) a megfelelő öntözési időszak.

2. Az 1. bekezdés nem alkalmazható a spanyol „regadío” termelési régióiban, vagy más olyan régiókban, ahol az öntözés a parcellákhoz tartozó, annak a megkülönböztetést illetve a felsorolásba való bekerülését lehetővé tevő, történelmileg hagyományosan alkalmazott