2011R1233 — HU — 02.03.2016 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:









▼B

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1233/2011/EU RENDELETE

(2011. november 16.)

a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről







AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, rendes jogalkotási eljárás keretében ( 1 ), mivel: (1) Az exporthitel-ügynökségek hozzájárulnak a világkereskedelem fejlődéséhez azáltal, hogy a magánszektori finanszírozást és biztosítást kiegészítő módon támogatják a vállalatok exportját és beruházásait. Az Unió a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodásának (a továbbiakban: a megállapodás) részese. A résztvevők között létrejött megállapodás szabályozza azokat a pénzügyi feltételeket, melyeket az exporthitel-ügynökségek a hivatalosan támogatott exporthitelek terén biztosított egyenlő versenyfeltételek erősítése érdekében kínálhatnak. (2) A hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló, 1978. április 4-i határozat felváltásáról szóló, 2000. december 22-i 2001/76/EK tanácsi határozat ( 2 ) értelmében és a projektfinanszírozásról szóló keretmegállapodásban foglalt alapelveknek az állami exporthitel-támogatás területén történő alkalmazásáról szóló, 2000. december 22-i 2001/77/EK tanácsi határozat ( 3 ) értelmében a megállapodásban foglalt iránymutatásokat és a projektfinanszírozásra vonatkozó különleges szabályokat alkalmazzák az Unióban. (3) A megállapodás az exporthitel-ügynökségek tevékenysége révén közvetetten hozzájárul a szabad és tisztességes kereskedelemhez, valamint a vállalatok befektetéseihez, amelyek egyébként kevésbé férnének hozzá a magánszektor által nyújtott hitelekhez. (4) A tagállamoknak a nemzeti exporthitel-rendszereik létrehozása, fejlesztése és alkalmazása, illetve a hivatalosan támogatott exporthitel-tevékenységek felügyelete során meg kell felelniük az Unió külső fellépésre vonatkozó általános rendelkezéseinek, úgy, mint a demokrácia megerősítése, az emberi jogok tiszteletben tartása és a következetes fejlesztési politika, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem. (5) A megállapodás résztvevői egy állandó folyamatban vesznek részt, melynek célja, hogy minimalizálja a piac torzulását, és olyan egyenlő versenyfeltételeket hozzon létre, amely keretében az exporthitel-ügynökségek által felszámolt kockázati díjak kockázati alapúak, és alkalmasnak kell lenniük a hosszú távú működési költségek és veszteségek fedezésére, a Világkereskedelmi Szervezet által előírt kötelezettségekkel összhangban. E cél megvalósítása érdekében az exporthitel-rendszerek átlátható módon működnek, és az ügynökségek ennek megfelelően jelentést tesznek az OECD-nek. (6) Az exporthitel-ügynökségek által nyújtott jól célzott exporthitelek hozzájárulhatnak az uniós vállalatok – ideértve a kis- és középvállalkozásokat (a továbbiakban: a kkv-k) is – piaci hozzáférési lehetőségeihez. (7) A megállapodás résztvevői és az Unió tagállamai az OECD és az Unió átláthatóságra vonatkozó szabályaival összhangban úgy döntöttek, hogy nyilvánosságra hoznak az exporthitelekre vonatkozó bizonyos információkat, annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket tegyenek lehetővé a megállapodás résztvevői és a tagállamok számára. (8) Az Unió az I. mellékletben meghatározott átláthatósági és jelentéstételi intézkedéseket alkalmazza. (9) Tekintettel a verseny kiéleződésére a világpiacokon, és annak elkerülése érdekében, hogy az Unió vállalatai versenyhátrányba kerüljenek, a Bizottságnak – tekintettel a tagállamoktól kapott tárgyalási engedélyre – támogatnia kell az OECD arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bevonja azokat az országokat, amelyek nem résztvevői a megállapodásnak. A Bizottságnak kétoldalú és többoldalú tárgyalások révén globális szabványokat kell létrehoznia a hivatalosan támogatott exporthitelek tekintetében. Globális szabványok nélkül nem lehet egyenlő versenyfeltételeket biztosítani a világkereskedelemben. (10) Bár az OECD-országoknak iránymutatást ad a megállapodás, a nem OECD-országok nem résztvevői a megállapodásnak, és ezért ezen utóbbi országok exportőrei versenyelőnyhöz juthatnak. Ezért ezeket az országokat ösztönzik arra, hogy az egyenlő versenyfeltételek világszinten való biztosítása érdekében alkalmazzák a megállapodást. (11) Tekintettel a hatályos szabályozás egyszerűsítésére és javítására irányuló uniós szabályozásjavító politikára, a Bizottság és a tagállamok a megállapodás jövőbeli felülvizsgálatai során adott esetben a vállalkozásokra és a nemzeti hatóságokra, köztük az exporthitel-ügynökségekre nehezedő adminisztratív terhek csökkentését helyezik a középpontba. (12) A megállapodás résztvevői úgy határoztak, hogy módosítják és racionalizálják a megállapodást. Az általuk meghatározott változtatások a felhasználóbarát jelleg erősítését, a vonatkozó nemzetközi kötelezettségek összhangjának javítását és a nagyobb átláthatóságot érintik, különösen a megállapodásban nem részesek számára. A megállapodás résztvevői továbbá úgy határoztak, hogy a megállapodás szövegébe belefoglalják a projektfinanszírozásra vonatkozó, a 2001/77/EK határozattal bevezetett szabályokat és a 2001/76/EK határozatot módosító, a hajók exporthiteleire vonatkozó 2002/634/EK tanácsi határozattal ( 4 ) bevezetett szabályokat. (13) Ezért a módosított 2001/76/EK határozat hatályát veszti, és helyébe e rendelet, valamint a megállapodás módosított és egységes szerkezetbe foglalt mellékelt szövege lép, és a 2001/77/EK határozat hatályát veszti. (14) Annak érdekében, hogy az Unió jogalkotásában zökkenőmentesen és azonnal alkalmazni lehessen a megállapodásnak a megállapodás résztvevői által meghatározott iránymutatásaihoz fűzött módosításokat, a Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadnia a II. melléklet módosítása céljából, amennyiben ez szükségessé válik. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően, a megállapodás részesei által az iránymutatások módosítása céljából meghatározottak tekintetében jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a vonatkozó dokumentumok egyidejű, időben és megfelelő módon történő továbbítását az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, mivel: ELFOGADTA EZT A RENDELETET:







1. cikk

A megállapodás alkalmazása

A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) iránymutatásait az Unióban alkalmazni kell. A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.

2. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság a 3. cikknek megfelelően a megállapodás résztvevői által az iránymutatásokhoz fűzött módosítások nyomán felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a II. melléklet módosítása céljából.

Amennyiben a II. mellékletnek a megállapodás résztvevői által az iránymutatásokhoz fűzött módosítások nyomán történő módosítása tekintetében sürgősségi okok úgy kívánják, a 4. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében.

3. cikk

A felhatalmazás gyakorolása

(1) A Bizottság felhatalmazást kap az e cikkben megállapított feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2) A 2. cikkben említett, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört a 2011. december 9-től számított meghatározatlan időtartamra a Bizottságra ruházzák.

(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján vagy a határozatban megjelölt napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4) A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása esetén erről egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5) A 2. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a jogi aktusról az Európai Parlamentnek vagy Tanácsnak szóló értesítést követő két hónapos időtartamon belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez a határidő két hónappal meghosszabbítható.

4. cikk

Sürgősségi eljárás

(1) Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben ismertetni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 3. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Kifogás esetén a kifogásolásról szóló európai parlamenti vagy tanácsi határozat közlését követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja az aktust.

5. cikk

Átláthatóság és jelentéstétel

Az Unióban alkalmazandó, az átláthatóságra és jelentéstételre vonatkozó intézkedéseket e rendelet I. melléklete tartalmazza.

6. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2001/76/EK és a 2001/77/EK határozat hatályát veszti.

7. cikk

Hatályba lépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.









I. MELLÉKLET

1. A nemzeti exporthitel-programok felügyeletét ellátó tagállami intézmények előjogainak sérelme nélkül az átláthatóság uniós szintű növelése érdekében minden tagállam éves tevékenységi jelentést nyújt be a Bizottságnak. A tagállamok a nemzeti jogszabályi keretükkel összhangban jelentést tesznek az eszközökről és forrásokról, a kifizetett kárigényekről és megtérülésekről, az új kötelezettségvállalásokról, a kitettségekről és a felszámított kockázati díjakról. Amennyiben függő kötelezettségek merülhetnek fel a hivatalosan támogatott exporthitel-tevékenységek nyomán, akkor ezeket a tevékenységeket az éves tevékenységi jelentés részeként jelenteni kell.

2. Az éves tevékenységi jelentésben a tagállamok részletezik, hogy exporthitel-ügynökségeik a hivatalosan támogatott exporthitel-tevékenységeik során mennyiben veszik figyelembe azokat a környezeti kockázatokat, melyek egyéb kapcsolódó kockázatokat is rejthetnek.

3. A Bizottság ezen információ alapján éves felülvizsgálatot végez az Európai Parlament számára, beleértve az exporthitel-ügynökségek uniós célkitűzéseknek és kötelezettségeknek való megfeleléséről szóló értékelést.

4. A Bizottság hatáskörének megfelelően éves jelentést készít az Európai Parlament számára a lefolytatott tárgyalásokról, amelyekre nézve a Bizottságnak tárgyalási felhatalmazása van a nemzetközi együttműködés különböző fórumain a hivatalosan támogatott exporthitelek területén globális szabványok létrehozására. Az e rendelet hatálya alá tartozó első jelentéstételi időszak a 2011. évre vonatkozik.

▼M2









II. MELLÉKLET

TARTALOMJEGYZÉK I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. CÉL 2. STÁTUS 3. RÉSZVÉTEL 4. A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK 5. ALKALMAZÁSI KÖR 6. ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁSOK 7. PROJEKTFINANSZÍROZÁS 8. FELMONDÁS 9. ELLENŐRZÉS II. FEJEZET AZ EXPORTHITELEK PÉNZÜGYI FELTÉTELEI 10. ELŐLEG, MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS ÉS HELYI KÖLTSÉGEK 11. AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS FUTAMIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA 12. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK 13. FUTAMIDŐ NEM ATOMENERGIÁVAL MŰKÖDŐ ERŐMŰ ESETÉBEN 14. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS 15. KAMATLÁBAK, KOCKÁZATI DÍJAK ÉS EGYÉB DÍJAK 16. AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE 17. A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK 18. EGYEZTETÉS 19. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK A HIVATALOS FINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS KERETÉBEN 20. A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA 21. A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGE 22. A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA 23. HITELKOCKÁZATI DÍJ 24. MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK 25. ORSZÁGKOCKÁZATI BESOROLÁS 26. A SZUVERÉN KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE 27. VEVŐKOCKÁZATI BESOROLÁS 28. A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSA 29. A HIVATALOS EXPORTHITEL-FEDEZET SZÁZALÉKARÁNYA ÉS MINŐSÉGE 30. ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ELJÁRÁSOK 31. VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK 32. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉRVÉNYESSÉGÉNEK FELÜLVIZSGÁLATA A HITELKOCKÁZAT SZEMPONTJÁBÓL III. FEJEZET A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLLYEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK 33. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK 34. A KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI 35. KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS 36. KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK 37. PROJEKTEK JOGOSULTSÁGA 38. MINIMÁLIS KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINT 39. KIVÉTELEK A KÖTÖTT SEGÉLYRE VALÓ ORSZÁG- VAGY PROJEKTJOGOSULTSÁG ALÓL 40. A KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA 41. A KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE 42. EGYEZTETÉS IV. FEJEZET ELJÁRÁSOK 1. SZAKASZ AZ EXPORTHITELEKRE ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS ELJÁRÁSOK 43. BEJELENTÉSEK 44. A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS 45. EGYEZTETÉSI ELJÁRÁSOK 46. KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK 2. SZAKASZ EXPORTHITELEZÉSI ELJÁRÁSOK 47. ELŐZETES BEJELENTÉS KONZULTÁCIÓVAL 48. ELŐZETES BEJELENTÉS 3. SZAKASZ A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ ELJÁRÁSOK 49. ELŐZETES BEJELENTÉS 50. AZONNALI BEJELENTÉS 4. SZAKASZ A KÖTÖTT SEGÉLYRE VONATKOZÓ KONZULTÁCIÓS ELJÁRÁSOK 51. A KONZULTÁCIÓ CÉLJA 52. A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE 53. A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE 5. SZAKASZ AZ EXPORTHITELEKKEL ÉS A KERESKEDELMI VONATOZÁSÚ SEGÉLYEKKEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓCSERE 54. KAPCSOLATTARTÁSI PONTOK 55. AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME 56. A VÁLASZADÁS TERJEDELME 57. SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK 58. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI 59. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ 60. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA 61. VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN 62. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA 63. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE 6. SZAKASZ A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSÉRE VONATKOZÓ GYAKORLATI RENDELKEZÉSEK 64. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE 65. A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA 66. A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA 7. SZAKASZ FELÜLVIZSGÁLATOK 67. A MEGÁLLAPODÁS RENDSZERES FELÜLVIZSGÁLATA 68. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK FELÜLVIZSGÁLATA 69. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK FELÜLVIZSGÁLATA I. MELLÉKLET ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HAJÓKHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL I. FEJEZET AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA 1. RÉSZVÉTEL 2. ALKALMAZÁSI KÖR II. FEJEZET AZ EXPORTHITELEKKEL ÉS A KÖTÖTT SEGÉLYEKKEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK 3. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK 4. KÉSZPÉNZFIZETÉS 5. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS 6. MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJ 7. PROJEKTFINANSZÍROZÁS 8. SEGÉLY III. FEJEZET ELJÁRÁSOK 9. BEJELENTÉS 10. FELÜLVIZSGÁLAT II. MELLÉKLET ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS AZ ATOMERŐMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL I. FEJEZET AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA 1. ALKALMAZÁSI KÖR II. FEJEZET AZ EXPORTHITELEKRE ÉS A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 2. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK 3. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS 4. A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA 5. TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK 6. NUKLEÁRIS ÜZEMANYAGRA ÉS A NUKLEÁRIS ÜZEMANYAGGAL KAPCSOLATOS SZOLGÁLTATÁSOKRA NYÚJTOTT HIVATALOS TÁMOGATÁS 7. SEGÉLY III. FEJEZET ELJÁRÁSOK 8. ELŐZETES BEJELENTÉS IV. FEJEZET FELÜLVIZSGÁLAT 9. JÖVŐBENI FELADATOK 10. FELÜLVIZSGÁLAT ÉS ELLENŐRZÉS III. MELLÉKLET ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A POLGÁRI LÉGI JÁRMŰVEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL 1. RÉSZ: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. CÉL 2. STÁTUS 3. RÉSZVÉTEL 4. ALKALMAZÁSI KÖR 5. A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK 6. SEGÉLYEZÉSI TÁMOGATÁS 7. A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK 2. RÉSZ: ÚJ LÉGI JÁRMŰ I. FEJEZET: ALKALMAZÁSI KÖR 8. ÚJ LÉGI JÁRMŰ II. FEJEZET PÉNZÜGYI FELTÉTELEK 9. TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK 10. ELŐLEG ÉS MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS 11. MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK 12. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK 13. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS 14. MINIMÁLIS KAMATLÁBAK 15. KAMATTÁMOGATÁS 16. DÍJAK 17. TÁRSFINANSZÍROZÁS 3. RÉSZ: HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰVEK, TARTALÉK HAJTÓMŰVEK, TARTALÉK ALKATRÉSZEK, KARBANTARTÁSI ÉS SZERVIZSZERZŐDÉSEK I. FEJEZET: ALKALMAZÁSI KÖR 18. HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰVEK ÉS EGYÉB ÁRUK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK II. FEJEZET PÉNZÜGYI FELTÉTELEK 19. HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰ ÉRTÉKESÍTÉSE 20. TARTALÉK HAJTÓMŰVEK ÉS TARTALÉK ALKATRÉSZEK 21. ÁTALAKÍTÁSRA/JELENTŐS ÁTALAKÍTÁSRA/FELÚJÍTÁSRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK 22. KARBANTARTÁSI ÉS SZERVIZSZERZŐDÉSEK 23. TELJESÍTMÉNYNÖVELŐ KÉSZLET 4. RÉSZ: ÁTLÁTHATÓSÁGOT BIZTOSÍTÓ ELJÁRÁSOK 1. SZAKASZ TÁJÉKOZTATÁSI KÖVETELMÉNYEK 24. A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS 2. SZAKASZ INFORMÁCIÓCSERE 25. INFORMÁCIÓKÉRÉS 26. SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK 27. KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK 3. SZAKASZ KÖZÖS ÁLLÁSPONT 28. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI 29. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ 30. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA 31. VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN 32. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA 33. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE 4. SZAKASZ EGYEZTETÉS 34. EGYEZTETÉS 5. RÉSZ: ELLENŐRZÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT 35. ELLENŐRZÉS 36. FELÜLVIZSGÁLAT 37. JÖVŐBENI FELADATOK 6. RÉSZ: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. HATÁLYBALÉPÉS 39. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 40. FELMONDÁS 1. SZAKASZ KOCKÁZATI BESOROLÁSI ELJÁRÁSOK I. A KOCKÁZATI BESOROLÁSOK JEGYZÉKÉNEK MEGHATÁROZÁSA II. A KOCKÁZATI BESOROLÁSOK JEGYZÉKÉNEK FRISSÍTÉSE III. NÉZETELTÉRÉSEK RENDEZÉSE IV. A BESOROLÁSOK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE V. A VEVŐ/HITELFELVEVŐ ÁLTAL BENYÚJTOTT KOCKÁZATI BESOROLÁSI KÉRELEM 2. SZAKASZ: ÚJ ÉS HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰVEK MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAI I. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK MEGÁLLAPÍTÁSA II. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJ CSÖKKENTÉSEI III. NEM ESZKÖZFEDEZETŰ ÜGYLETEK 3. SZAKASZ: A HASZNÁLT LÉGI JÁRMŰVEKTŐL ELTÉRŐ, EZEN ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS 3. részÉNEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ ÁRUK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAI I. ELŐZETES INFORMÁCIÓK II. KÉRDÉSEK 1. MINIMÁLIS VÁLTOZÓ KAMATLÁB 2. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁB 3. A CIRR KIALAKÍTÁSA 4. A CIRR ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE 5. MINIMÁLIS KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA 6. RÖGZÍTETT KAMATOZÁSÚ KÖLCSÖNÖK ELŐTÖRLESZTÉSE 7. A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA 8. REFERENCIA-FELÁR IV. MELLÉKLET ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A MEGÚJULÓ ENERGIÁK FELHASZNÁLÁSÁT ÉS AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS HATÁSAINAK ENYHÍTÉSÉT ÉS AZ AZOKHOZ VALÓ ALKALMAZKODÁST CÉLZÓ, VALAMINT VÍZÜGYI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL I. FEJEZET: AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA 1. ALKALMAZÁSI KÖR AZ I. FÜGGELÉKKEL ÖSSZHANGBAN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT MEGÚJULÓENERGIA-ÁGAZATOKAT CÉLZÓ PROJEKTEK TEKINTETÉBEN 2. ALKALMAZÁSI KÖR AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS HATÁSAINAK ENYHÍTÉSÉRE IRÁNYULÓ, A II. FÜGGELÉKKEL ÖSSZHANGBAN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT ÁGAZATOKAT CÉLZÓ PROJEKTEK TEKINTETÉBEN 3. ALKALMAZÁSI KÖR AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁSHOZ VALÓ ALKALMAZKODÁST CÉLZÓ, A III. FÜGGELÉKKEL ÖSSZHANGBAN TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PROJEKTEK TEKINTETÉBEN 4. ALKALMAZÁSI KÖR A VÍZÜGYI PROJEKTEK TEKINTETÉBEN II. FEJEZET: AZ EXPORTHITELEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 5. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK 6. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS 7. MINIMÁLIS KAMATLÁBAK 8. TÁMOGATÁSRA JOGOSULT PÉNZNEMEK 9. HELYI KÖLTSÉGEK III. FEJEZET: ELJÁRÁSOK 10. ELŐZETES BEJELENTÉS IV. FEJEZET: NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT 11. JÖVŐBENI FELADATOK 12. NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT V. MELLÉKLET: ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS A VASÚTI INFRASTRUKTÚRÁHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL I. FEJEZET: AZ ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA 1. ALKALMAZÁSI KÖR II. FEJEZET: AZ EXPORTHITELEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 2. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK 3. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS 4. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK III. FEJEZET: ELJÁRÁSOK 5. ELŐZETES BEJELENTÉS 6. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE IV. FEJEZET: NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT 7. NYOMON KÖVETÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT VI. MELLÉKLET: A PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEKRE ALKALMAZANDÓ FELTÉTELEK I. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. ALKALMAZÁSI KÖR II. FEJEZET: PÉNZÜGYI FELTÉTELEK 2. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK 3. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS 4. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK III. FEJEZET: ELJÁRÁSOK 5. PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEK ELŐZETES BEJELENTÉSE I. ALAPVETŐ KRITÉRIUMOK II. TOVÁBBI KRITÉRIUMOK A MAGAS JÖVEDELMŰ OECD ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT PROJEKTFINANSZÍROZÁSI ÜGYLETEKHEZ VII. MELLÉKLET: A BEJELENTÉS SORÁN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK I. VALAMENNYI BEJELENTÉS ESETÉBEN MEGADANDÓ INFORMÁCIÓK II. A KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEKKEL KAPCSOLATBAN TETT BEJELENTÉSEKRE VONATKOZÓAN SZÜKSÉG ESETÉN MEGADANDÓ TOVÁBBI INFORMÁCIÓK VIII. MELLÉKLET: A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK KISZÁMÍTÁSA IX. MELLÉKLET: A NULLADIK KATEGÓRIÁBA SOROLT ORSZÁGOKBAN VÉGREHAJTOTT ÜGYLETEKRE VONATKOZÓ PIACI REFERENCIAÉRTÉKEK X. MELLÉKLET: A HARMADIK FÉL ÁLTALI VISSZAFIZETÉSI GARANCIA ALKALMAZÁSÁRA ÉS A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK MINŐSÍTÉSÉRE IRÁNYADÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK XI. MELLÉKLET: A VEVŐKOCKÁZATI KATEGÓRIÁK MINŐSÉGI LEÍRÁSA XII. melléklet: AZ ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ÉS A VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK ALKALMAZÁSÁT SZABÁLYOZÓ KRITÉRIUMOK ÉS FELTÉTELEK XIII. MELLÉKLET: A FEJLESZTÉSI MINŐSÉG ELLENŐRZŐ LISTÁJA XIV. MELLÉKLET: FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. CÉL

a) A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) fő célja, hogy megfelelő keretet biztosítson a hivatalosan támogatott exporthitelek szabályos használatához.

b) A megállapodás, az 5. cikkének a) pontjában meghatározottaknak megfelelően, egyenlő feltételeket kíván kialakítani a hivatalos támogatásokra vonatkozóan, azzal a céllal, hogy a hivatalos támogatások pénzügyi feltételei között fennálló verseny helyett az exportált áruk és szolgáltatások minőségén és árán alapuló versenyt ösztönözze.

2. STÁTUS

Az OECD keretein belül kialakított megállapodás 1978 áprilisában határozatlan időre lépett hatályba. A megállapodás nem az OECD jogi aktusa ( 5 ), hanem a résztvevők között létrejött önkéntes megállapodás, bár adminisztratív támogatást kap az OECD titkárságától (a továbbiakban: a titkárság).

3. RÉSZVÉTEL

A megállapodás résztvevői jelenleg: Ausztrália, Kanada, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok. A megállapodás jelenlegi részes felei más OECD-tagokat, illetve OECD-tagsággal nem rendelkező országokat is felhívhatnak arra, hogy a megállapodás részes feleivé váljanak.

4. A MEGÁLLAPODÁSBAN NEM RÉSZES FELEK RÉSZÉRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK

a) A felek vállalják, hogy az 5. cikk a) pontjában meghatározott hivatalos támogatással összefüggő bejelentésekkel kapcsolatos információkat megosztják a megállapodásban nem részes felekkel.

b) A megállapodásban részes fél versenyhelyzet esetén, viszonossági alapon, a megállapodásban nem részes fél információkérésére a hivatalos támogatásai pénzügyi feltételeire vonatkozóan ugyanúgy válaszol, mint ahogy a megállapodásban részes fél kérésére válaszolna.

5. ALKALMAZÁSI KÖR

A megállapodás valamely kormány által vagy nevében áruk és/vagy szolgáltatások (beleértve a pénzügyi lízinget is) exportjához nyújtott összes hivatalos támogatásra vonatkozik, amelyek futamideje legalább két év.

a) A hivatalos támogatás többféle formában nyújtható: 1. Exporthitel-garancia vagy exporthitel-biztosítás (tiszta fedezet). 2. Hivatalos finanszírozási támogatás: közvetlen hitel/finanszírozás és refinanszírozás vagy kamattámogatás. 3. A fentiek bármilyen kombinációja.

b) A megállapodást alkalmazni kell a kötött segélyre; a IV. fejezetben ismertetett eljárások a kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segélyre is kiterjednek.

c) A megállapodás nem vonatkozik a katonai berendezések és a mezőgazdasági árucikkek exportjára.

d) Nem adható hivatalos támogatás, ha egyértelműen bizonyítható, hogy a szerződést elsősorban a kedvezőbb futamidő elérése céljából olyan országban lévő vevővel kötötték meg, amely nem az áruk végleges rendeltetési helye.

6. ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁSOK

a) Az alábbi ágazati megállapodások a megállapodás részét képezik: — Hajók (I. melléklet) — Atomerőművek (II. melléklet) — Polgári légi járművek (III. melléklet) — Megújuló energiák, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás, valamint vízügyi projektek (IV. melléklet) — Vasúti infrastruktúra (V. melléklet)

b) Az ágazati megállapodásban részes felek annak rendelkezéseit alkalmazhatják az adott ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és/vagy szolgáltatások exportjához nyújtott hivatalos támogatásra. Amennyiben egy ágazati megállapodás nem tartalmaz a megállapodásnak megfelelő rendelkezést, az ágazati megállapodásban részes félnek a megállapodás rendelkezését kell alkalmaznia.

7. PROJEKTFINANSZÍROZÁS

a) A felek alkalmazhatják a VI. mellékletben meghatározott feltételeket az áruk és/vagy szolgáltatások exportjára azon ügyletek esetében, amelyek megfelelnek a VI. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeknek.

b) Az a) pont az atomerőművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás, a megújuló energiákhoz, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a vízügyi projektekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás, továbbá a vasúti infrastruktúrához nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára vonatkozik.

c) A fenti a) pont nem alkalmazható a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás és a hajókhoz nyújtott exporthitelekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó áruk és szolgáltatások exportjára.

8. FELMONDÁS

Bármelyik fél felmondhatja a megállapodásban való részvételét a titkárság írásban – közvetlen kommunikációs eszközök, például az OECD online információs rendszer (a továbbiakban: OLIS) igénybevételével – történő értesítésével. A felmondás 180 naptári nappal azt követően lép hatályba, hogy a titkárság kézhez vette az arról szóló értesítést.

9. ELLENŐRZÉS

A megállapodás végrehajtását a titkárság ellenőrzi.

II. FEJEZET

AZ EXPORTHITELEK PÉNZÜGYI FELTÉTELEI

Az exporthitelek pénzügyi feltételei az e fejezetben foglalt összes rendelkezést magukban foglalják, amely rendelkezések egymással összefüggésben értelmezendők.

A megállapodás korlátozásokat is meghatároz a hivatalosan támogatható feltételekkel kapcsolatban. A felek tudomásul veszik, hogy bizonyos kereskedelmi és ipari ágazatokban hagyományosan a megállapodásban foglalt feltételeknél korlátozóbb jellegű pénzügyi feltételeket alkalmaznak. A felek a továbbiakban is tiszteletben tartják e szokásos pénzügyi feltételeket, különös tekintettel arra az elvre, amely szerint a futamidők nem haladják meg az áruk hasznos élettartamát.

10. ELŐLEG, MAXIMÁLIS HIVATALOS TÁMOGATÁS ÉS HELYI KÖLTSÉGEK

a) A felek a hivatalos támogatás tárgyát képező áruk és szolgáltatások vásárlói számára előírják, hogy az export szerződés szerinti értékének minimum 15 %-át fizessék ki legkésőbb a hitel törlesztésének a XIV. mellékletben meghatározott kezdő időpontjáig. Az előleg kiszámításakor az export szerződés szerinti értéke arányosan csökkenthető, ha az ügylet harmadik országból származó, hivatalosan nem támogatott árukat és szolgáltatásokat is magában foglal. A kockázati díj 100 %-ának finanszírozása/biztosítása megengedett. A kockázati díj belefoglalható vagy nem foglalható bele az export szerződés szerinti értékébe. A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően fizetett biztosítéki összegek ebben az esetben nem tekintendők előlegnek.

b) Az előlegfizetéshez nyújtott hivatalos támogatás kizárólag biztosítás vagy garancia formájában történhet a szokásos folyósítás előtti kockázatokkal szemben.

c) A felek a b) és d) pontban foglaltak kivételével nem nyújthatnak az export szerződés szerinti értékének – ideértve a harmadik országból történő szállítást, de nem számítva a helyi költségeket – 85 %-át meghaladó hivatalos támogatást.

d) A felek hivatalos támogatást nyújthatnak a helyi költségekre, feltéve, hogy: 1. a helyi költségekre nyújtott hivatalos támogatás nem haladja meg az export szerződés szerinti értékének 30 %-át; 2. a hivatalos támogatást a kapcsolódó exportra vonatkozó feltételeknél nem kedvezőbb/nem kevésbé korlátozó feltételek mellett nyújtják; 3. amennyiben a helyi költségekhez nyújtott hivatalos támogatás meghaladja az export szerződés szerinti értékének 15 %-át, az ilyen hivatalos támogatást a 48. cikk értelmében a támogatott helyi költségek jellegének megjelölésével előzetesen be kell jelenteni.

11. AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS FUTAMIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA

a) Az I. kategóriába a magas jövedelmű ( 6 ) OECD-országok tartoznak. Minden más ország a II. kategóriába tartozik.

b) Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók: 1. a megállapodás céljából történő besorolás meghatározása a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki besorolása céljából kiszámított egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapján történik; 2. ha a Világbank nem rendelkezik elegendő információval az egy főre jutó GNI-adatok közzétételéhez, a Világbank kap felkérést annak felbecslésére, hogy a kérdéses országban az egy főre jutó GNI az aktuális küszöbérték felett vagy alatt van-e. Az ország besorolására a becslés alapján kerül sor, amennyiben a felek nem hoznak ettől eltérő döntést. 3. ha az adott országot a 11. cikk a) pontjával összhangban átsorolják, az átsorolás két héttel azt követően lép hatályba, hogy a Világbank fent említett adataiból levont következtetéseket a titkárság az összes féllel közölte. 4. abban az esetben, ha a Világbank felülvizsgálja adatait, ezeket a felülvizsgált adatokat a megállapodás szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Mindazonáltal az ország besorolása közös állásponttal megváltoztatható, és a felek kedvezően bírálhatják el a számadatokban előforduló, az ugyanabban a naptári évben utólag figyelembe vett hibák és kihagyott adatok miatti változást, amelyben a titkárság első ízben közölte az említett adatokat.

c) Egy ország csak akkor kerülhet egy másik kategóriába, miután két egymást követő évben ugyanabba a világbanki kategóriába sorolták.

12. MAXIMÁLIS FUTAMIDŐK

A 13. cikk sérelme nélkül a maximális futamidő a rendeltetési ország 11. cikkben szereplő kritériumok szerinti besorolása szerint változik.

a) Az I. kategóriába tartozó országok esetében a maximális futamidő öt év, azzal a lehetőséggel, hogy a felek nyolc és fél évben is megállapodhatnak, ha betartják a 48. cikkben meghatározott előzetes bejelentési eljárásokat.

b) A II. kategóriába sorolt országoknál a maximális futamidő tíz év.

c) Több rendeltetési országot magában foglaló szerződés esetében – a megfelelő törlesztési időkkel kapcsolatos megállapodás elérése érdekében – a feleknek az 58–63. cikkekben foglalt eljárásokkal összhangban közös álláspontra kell törekedniük.

13. FUTAMIDŐ NEM ATOMENERGIÁVAL MŰKÖDŐ ERŐMŰ ESETÉBEN

a) Nem atomenergiával működő erőművek esetében a maximális futamidő 12 év. Ha a megállapodás valamely részes fele a 12. cikkben előírtnál hosszabb futamidőt kíván támogatni, a 48. cikkben foglalt eljárással összhangban ezt előzetesen kell bejelentenie.

b) Nem atomenergiával működő erőműnek tekintendők azok a komplett erőművek vagy erőműrészek, amelyeket nem atomenergiával működtetnek; ide tartoznak mindazok a részegységek, berendezések, anyagok és szolgáltatások (a személyzet kiképzésével együtt), amelyekre közvetlenül van szükség az említett nem atomenergiával működő erőművek építéséhez és üzembe helyezéséhez. Ez nem terjed ki azokra a tételekre, amelyekért általában a vevő a felelős, például a területfejlesztéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, a villamos vezetékekkel és az erőmű területének határain kívül fekvő transzformátor-állomásokkal és vízellátással kapcsolatos költségekre, valamint a hivatalos engedélyezési eljárásokkal (például helyszíni engedélyekkel, építési engedélyekkel, nukleáris üzemanyag-betöltési engedélyekkel) összefüggő költségekre a vevő országában, kivéve: 1. abban az esetben, ha a transzformátor-állomás vevője azonos az erőmű vevőjével, az eredeti transzformátor-állomásra vonatkozó maximális futamidő megegyezik a nem atomenergiával működő erőműre vonatkozó futamidővel (azaz 12 évvel); továbbá 2. a minimum 100 kV feszültségküszöbbel működő alállomások, transzformátorok és távvezetékek esetében a maximális futamidő megegyezik a nem atomenergiával működő erőműre vonatkozó futamidővel.

14. TŐKETÖRLESZTÉS ÉS KAMATFIZETÉS

a) Az exporthitelek tőkeösszegét egyenlő részletekben kell törleszteni.

b) A tőkerész és a kamat legalább hat hónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első tőkerész- és kamattörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni.

c) Lízingügyletek támogatására nyújtott exporthitelek esetén a tőkeösszegre és a kamatra kombináltan alkalmazott egyenlő törlesztés alkalmazható az a) pontban meghatározott egyenlő összegű tőketörlesztés helyett.

d) Kivételesen és különösen indokolt esetben exporthitel nyújtható a fenti a)–c) pontban foglaltaktól eltérő feltételekkel is. Ilyen támogatás nyújtása akkor indokolt, ha egyenlőtlenség áll fenn a kötelezett rendelkezésére álló pénzeszközök esedékessége és a kölcsöntőke félévente történő visszafizetését tartalmazó modell szerinti adósságszolgálati konstrukció között; emellett a támogatásnak meg kell felelnie a következő követelményeknek: 1. egy hat hónapos határidőn belül sem egyetlen visszafizetett tőkerészlet, sem több visszafizetett tőkerészlet együttesen nem haladhatja meg a hitel tőkeösszegének 25 %-át. 2. a tőketörlesztést legalább 12 havi gyakorisággal kell teljesíteni. Az első tőketörlesztést legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül teljesíteni kell, és a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül legalább a hitel tőkeösszegének 2 %-át vissza kell fizetni. 3. a kamat legalább tizenkét havi gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni. 4. a futamidő maximális súlyozott átlagidőtartama nem haladhatja meg: — kormányzati vevőkkel kötött ügyletek esetén (vagy állami visszafizetési garanciával) a négy és fél évet az I. kategóriába besorolt országokkal, és az öt és egynegyed évet a II. kategóriába besorolt országokkal kötött ügyletek tekintetében, — nem kormányzati vevőkkel kötött ügyletek esetén (és állami visszafizetési garancia nélkül) az öt évet az I. kategóriába besorolt országok, és a hat évet a II. kategóriába besorolt országok tekintetében, — az előző két francia bekezdésben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül a nem atomenergiával működő erőművek részére a 13. cikk szerint nyújtott támogatást tartalmazó ügyletek esetén a hat és egynegyed évet; 5. a fél köteles a 48. cikkel összhangban előzetesen bejelenteni annak indoklását, hogy a támogatást nem a fenti a)–c) pont szerint nyújtja.

e) A hiteltörlesztés kezdő időpontját követően esedékes kamatot nem tőkésítik.

15. KAMATLÁBAK, KOCKÁZATI DÍJAK ÉS EGYÉB DÍJAK

a) A kamat nem tartalmazza: 1. a szállítói hitelek vagy pénzügyi hitelek biztosításáért vagy garantálásáért felszámított kockázati díjat vagy az egyéb díj formájában kifizetett összegeket; 2. az exporthitellel kapcsolatos, a törlesztési idő alatt fizetendő éves vagy féléves bankköltségeken kívüli banki díjak vagy jutalékok formájában kifizetett összegeket; továbbá 3. az importőr ország által kivetett forrásadókat.

b) Ha a hivatalos támogatást közvetlen hitelekkel/finanszírozással vagy refinanszírozással nyújtják, akkor a kockázati díj vagy hozzáadható a kamatláb névértékéhez, vagy külön díjként fizethető; mindkét összetevőt elkülönítetten kell meghatározni a felek számára.

16. AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

Az egyedi exporthitelre vagy a hitelkeretre vonatkozó pénzügyi feltételek – a 21. cikkben meghatározott CIRR-kamatlábakra (Commercial Interest Reference Rates – kereskedelmi referenciakamatlábak) vonatkozó érvényességi idő kivételével – hat hónapot meghaladó időszakra nem rögzíthető a végleges kötelezettségvállalás előtt.

17. A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMALIZÁLÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK

A megállapodás nem akadályozza meg az exporthitelezéssel foglalkozó hatóságokat vagy a finanszírozó intézeteket abban, hogy a megállapodásban előírtnál kevésbé korlátozó pénzügyi feltételekben állapodjanak meg, ha ezt az intézkedést a szerződés odaítélése után teszik meg (miután az exporthitel-megállapodás és az azt kiegészítő okmányok már hatályba léptek), és ez az intézkedés kizárólag arra a célra szolgál, hogy elkerüljék vagy a minimumra csökkentsék a nemfizetést vagy kárfizetést esetleg előidéző eseményekből eredő veszteségeket.

18. EGYEZTETÉS

A fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével, valamint a megállapodás céljával összhangban a 45. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően egyeztetheti a megállapodásban részes vagy nem részes fél által kínált pénzügyi feltételeket. Az e cikkel összhangban nyújtott feltételek úgy tekintendők, hogy azok megfelelnek az I. és a II. fejezet, valamint adott esetben az I., a II., a III., a IV., az V. és a VI. melléklet rendelkezéseinek.

19. MINIMÁLIS RÖGZÍTETT KAMATLÁBAK A HIVATALOS FINANSZÍROZÁSI TÁMOGATÁS KERETÉBEN

a) A rögzített kamatozású hitelekhez hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek a megfelelő CIRR-kamatlábakat alkalmazzák minimális kamatlábként. A CIRR-kamatlábak meghatározása az alábbi elvek szerint történik: 1. a CIRR-kamatlábaknak tükrözniük kell az érintett pénznem hazai piacán érvényes végleges kereskedelmi hitelkamatlábakat; 2. a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú hazai hitelfelvevők számára megállapított kamatlábnak; 3. a CIRR-kamatlábak alapját a rögzített kamatozású finanszírozás refinanszírozási költségei kell, hogy képezzék; 4. a CIRR-kamatlábak nem torzíthatják a hazai versenyfeltételeket; továbbá 5. a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú külföldi hitelfelvevők számára rendelkezésre álló kamatlábnak.

b) A hivatalos finanszírozási támogatás nyújtása nem jelenti a nemfizetési kockázatra a 23. cikk rendelkezései szerint felszámítandó megfelelő hitelkockázati díj ellentételezését, vagy részleges vagy teljes kiegyenlítését.

20. A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA

a) A CIRR-kamatlábat létrehozni kívánó egyes feleknek először az alábbi két alapkamatláb-rendszer közül kell kiválasztaniuk az egyiket saját nemzeti valutájukhoz: 1. hároméves államkötvények hozama legfeljebb ötéves futamidőre; ötéves államkötvények hozama ötnél több, de legfeljebb nyolc és fél évre; valamint hétéves államkötvények hozama nyolc és fél évnél hosszabb időre; vagy 2. ötéves államkötvények hozama valamennyi futamidőre. Az alapkamatláb-rendszertől való eltéréseket a feleknek egyeztetniük kell.

b) A felek egyéb megállapodása hiányában a CIRR-kamatlábakat az egyes felek által alkalmazott alapkamatláb felett 100 bázisponton rögzített felárral kell meghatározni.

c) A többi félnek egy bizonyos devizára meghatározott CIRR-kamatlábat kell alkalmaznia, amennyiben úgy döntenek, hogy ebben a devizában történik a finanszírozás.

d) Hat hónappal korábban történő előzetes bejelentést követően, a felek egyetértésével a felek megváltoztathatják alapkamat-rendszerüket.

e) A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes valamely fél pénznemére állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel folytatott konzultáció során az egyik részes vagy nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak ebben a pénznemben történő kialakítására a közös álláspontra vonatkozó eljárásoknak az 58–63. cikkel összhangban történő igénybevételével.

21. A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGE

Az egy adott ügyletre alkalmazandó kamatláb legfeljebb 120 napos határidőre rögzíthető. A CIRR-kamatlábhoz 20 bázispont felárat kell hozzáadni, ha a hivatalos finanszírozási támogatás feltételeit a szerződés napja előtt rögzítik.

22. A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA

a) Ha a hivatalos finanszírozási támogatást változó kamatozású kölcsönökhöz nyújtják, a bankok és más finanszírozó intézetek nem kínálhatnak lehetőséget arra, hogy a kölcsön időtartama alatt a CIRR-kamatláb (az eredeti szerződés időpontjában) vagy a rövid lejáratú piaci kamatláb közül az alacsonyabb legyen választható.

b) A kölcsönnek vagy bármekkora hányadának önkéntes előtörlesztése esetén a kölcsönfelvevőnek meg kell térítenie a hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó állami intézménynek az előtörlesztés következtében felmerülő összes költségét és veszteségét, beleértve az állami intézménynek az előtörlesztés által megszakított fix készpénzbevételének pótlásával kapcsolatban felmerült költségét.

23. HITELKOCKÁZATI DÍJ

A felek a kamatköltségeken kívül kockázati díjakat számíthatnak fel az exporthitelek vissza nem fizetésével járó kockázat fedezésére. A felek által felszámított kockázati díjak kockázati alapúak, konvergálnak, és alkalmasnak kell lenniük a hosszú távú működési költségek és veszteségek fedezésére.

24. MINIMÁLIS HITELKOCKÁZATI DÍJAK

A felek nem vethetnek ki az alkalmazandó minimális kockázati díjnál (Minimum Premium Rate – a továbbiakban: MPR) alacsonyabb mértékű díjat.

a) Az MPR meghatározása az alábbi tényezők alapján történik: — az alkalmazandó országkockázati besorolás, — a kockázatviselési idő (azaz a kockázatviselési idő [Horizon of Risk – a továbbiakban: a HOR]), — a kötelezettre meghatározott vevőkockázati besorolás, — a politikai és kereskedelmi kockázat fedezeti százalékaránya és a hivatalos exporthitel-termék minősége, — az alkalmazott országkockázat-csökkentési módszer, és — az alkalmazott vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök.

b) Az MPR-eket a hitel tőkeértékének százalékarányában úgy kell kifejezni, mintha a kockázati díjat az első hitellehívás időpontjában teljes egészében beszedték volna. Az MPR-ek számítási módszerének, többek között az alkalmazott matematikai képletnek a magyarázata a VIII. mellékletben található.

c) A 0. kategóriába sorolt országokba, a magas jövedelmű OECD-országokba és a magas jövedelmű euróövezeti országokba ( 7 ) tartozó kötelezetteket érintő ügyletek esetében nem állapítottak meg MPR-t. A felek által az ilyen országokban lebonyolított ügyletekre alkalmazott kockázati díjakat eseti alapon kell meghatározni. Annak érdekében, hogy az ilyen országokba tartozó kötelezetteket érintő ügyletekre alkalmazott kockázati díjak ne legyenek alacsonyabbak a magánpiaci áraknál, a felek a következő eljárást alkalmazzák: — A felek a piaci információk rendelkezésre állásának és az annak alapjául szolgáló ügylet jellemzőinek a figyelembevételével a IX. mellékletben említett egy vagy több piaci referenciaérték alapján, az adott ügyletre legmegfelelőbbnek tűnő referenciaérték(ek) kiválasztásával határozzák meg a kockázati díjat. — Az előző ponttól eltérve, ha a piaci információ alkalmazhatósága likviditási vagy egyéb okokból korlátozott, vagy ha az ügylet kis értékű (10 millió különleges lehívási jog [Special Drawing Rights – a továbbiakban: SDR] alatti), a felek nem vethetnek ki az 1. országkockázati kategóriába sorolt megfelelő vevőkockázati kategóriának megfelelő minimális kockázati díjnál alacsonyabb mértékű díjat. — A 48. cikkel összhangban a felek kötelesek ideiglenes jelleggel ( 8 ) előzetesen bejelenteni minden olyan ügyletet, amelyben 0. kategóriába sorolt országokba, magas jövedelmű OECD-országokba vagy magas jövedelmű euróövezeti országokba tartozó kötelezett/garanciavállaló esetében a hitelérték meghaladja a 10 millió SDR-t.

d) A 7. kategóriába tartozó „legnagyobb kockázatú” országok esetében elvileg az adott kategóriára megállapított MPR-eket meghaladó kockázatidíj-tételeket kell alkalmazni; e kockázatidíj-tételeket a hivatalos támogatást nyújtó fél határozza meg.

e) Az MPR egy adott ügyletnél történő kiszámításakor a kötelezett országának besorolásával megegyező országkockázati besorolást kell alkalmazni, és a kötelezett besorolásával megegyező vevőkockázati besorolást kell alkalmazni ( 9 ), kivéve, ha: — a hitel teljes időtartamára szóló, a teljes adósságtörlesztési kötelezettség teljesítésére vonatkozó visszavonhatatlan, feltétel nélküli, bemutatóra szóló, jogilag érvényes és érvényesíthető garancia formájában nyújtott biztosítékot olyan harmadik fél nyújtja, amely a garantált adósság nagyságához viszonyítva hitelképes. Amennyiben a garanciát harmadik fél nyújtja, a felek alkalmazhatják a garanciavállaló országa szerinti országkockázati besorolást és a garanciavállaló vevőkockázati kategóriáját ( 10 ), vagy — a 28. cikkben meghatározott multilaterális vagy regionális intézmény vesz részt az ügyletben hitelfelvevőként vagy garanciavállalóként, amely esetben az alkalmazott országkockázati besorolás és vevőkockázati kategória megegyezhet az adott multilaterális vagy regionális intézmény kockázati besorolásával.

f) A fenti e) pont első és második francia bekezdésében ismertetett helyzetek szerinti, harmadik fél által nyújtott garancia alkalmazásával kapcsolatos követelmények és feltételek a X. mellékletben találhatók.

g) Az MPR kiszámításánál alkalmazott egyezményes kockázatviselési idő a folyósítási időszak fele, kiegészítve a teljes futamidővel, szokásos exporthitel-törlesztési konstrukciót feltételezve, vagyis azt, hogy a tőketörlesztés egyenlő, féléves részletekben történik a felhalmozott kamatokkal együtt a hiteltörlesztés kezdő időpontját hat hónappal követően. A nem szabványos törlesztési konstrukció szerinti exporthitelek esetében az egyenértékű futamidő (egyenlő, féléves részletekben kifejezve) a következő képlet alkalmazásával számítható ki: futamidő = (a futamidő súlyozott átlagidőtartama – 0,25)/0,5.

h) Amennyiben a fél a kötelezett országától eltérő országban található, garanciavállalóként fellépő harmadik féllel kapcsolatos MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk alapján előzetesen bejelenteni. Amennyiben a megállapodás részes fele garanciavállalóként fellépő multilaterális vagy regionális intézménnyel kapcsolatos MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 48. cikknek megfelelően előzetesen bejelenteni.

25. ORSZÁGKOCKÁZATI BESOROLÁS

A magas jövedelmű OECD-országok és a magas jövedelmű euróövezeti országok kivételével az országok besorolása aszerint történik, hogy mekkora a valószínűsége annak, hogy teljesítik külső adósságszolgálatukat (vagyis az ország hitelkockázata alapján).

a) Az ország hitelkockázatának öt eleme a következő: — a kötelezett/garanciavállaló kormánya vagy az ország azon intézménye által elrendelt általános adósságtörlesztési moratórium, amelyen keresztül a törlesztés történik, — a bejelentést tevő fél országán kívül felmerülő politikai események és/vagy gazdasági nehézségek, vagy olyan, a bejelentést tevő fél országán kívül hozott törvényhozási/államigazgatási intézkedések, amelyek megakadályozzák, illetve késleltetik a hitellel kapcsolatban kifizetett pénzösszegek átutalását, — a kötelezett/garanciavállaló országában elfogadott olyan jogszabályok, amelyek a helyi pénznemben kifizetett törlesztéseket az adósság érvényes kiegyenlítési módjának nyilvánítják, annak ellenére, hogy az árfolyam-ingadozások következtében a törlesztések összege a hitelnyújtás pénznemére átszámítva a pénz átutalásakor már nem fedezi az adósság összegét, — harmadik ország kormánya által hozott bármely egyéb intézkedés vagy döntés, amely megakadályozza a hitel törlesztését, és — a bejelentést tevő fél országán kívül bekövetkező vis major események, azaz háború (a polgárháborút is beleértve), kisajátítás, forradalom, zendülés, polgári zavargás, szélvihar, árvíz, földrengés, vulkánkitörés, szökőár és nukleáris baleset.

b) Az országok nyolc országkockázati kategóriába sorolhatók (0–7). Az 1–7. kategóriákra vonatkozóan MPR-ek kerültek megállapításra, a 0. kategóriára vonatkozóan azonban nem, mivel az ezen kategóriába tartozó országok esetében az országkockázati szintet elhanyagolhatónak tekintik. A 0. kategóriába sorolt országok esetében az ügyletekkel összefüggő hitelkockázat elsősorban a kötelezett/garanciavállaló kockázatához kapcsolódik.

c) Az országok besorolása ( 11 ) az országkockázati besorolási módszerrel történik, amely az alábbiakból tevődik össze: — Országkockázat-értékelési modell (a továbbiakban: a modell), amely az ország hitelkockázatának mennyiségi értékelését tartalmazza minden egyes országnál a következő kockázati jelzőszámok három-három csoportja alapján: a felek fizetési tapasztalatai, a pénzügyi helyzet és a gazdasági helyzet. A modell módszere különböző lépésekből áll, ideértve a kockázati jelzőszámok három csoportjának értékelését, valamint a kockázatmutató csoportok kombinációját és rugalmas súlyozását. — A modell eredményeinek minőségi értékelése országonként, a modell által teljes egészében vagy részben figyelembe nem vett politikai kockázat és/vagy egyéb kockázati tényezők figyelembevétele céljából. Adott esetben ez a mennyiségi modell által nyújtott értékelés kiigazításához vezethet annak érdekében, hogy tükrözze az ország hitelkockázatának végleges értékelését.

d) Az országkockázati besorolást folyamatosan ellenőrizni kell, legalább évente felül kell vizsgálni, és az országkockázati besorolási módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni. Ha egy országot alacsonyabb vagy magasabb országkockázati kategóriába sorolnak át, a felek – az átsorolás titkárság által történő közlését követően legkésőbb öt munkanapon belül – az új országkockázati kategóriával kapcsolatos MPR-ek értékén vagy értéke felett kockázati díjat számítanak fel.

e) Az országkockázati besorolásokat a titkárság teszi közzé.

26. A SZUVERÉN KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE

a) A 25. cikk d) pontjának megfelelően az országkockázati besorolási módszer alapján besorolt valamennyi ország esetében értékelni kell a szuverén kockázatot azoknak az államoknak az azonosítása érdekében: — amelyek nem a legalacsonyabb kockázatú kötelezettek az országban, és — amelyeknek a hitelkockázata jelentősen magasabb, mint az országkockázat.

b) A fenti a) pontban felsorolt feltételeknek megfelelő államokat a felek által kidolgozott és elfogadott szuverénkockázat-értékelési módszerrel kell azonosítani.

c) A fenti a) pontban felsorolt feltételeknek megfelelő államok jegyzékét folyamatosan ellenőrizni kell, és legalább évente felül kell vizsgálni, és a szuverénkockázat-értékelési módszerből eredő változásokat a titkárság köteles haladéktalanul közzétenni.

d) A fenti b) pont szerint azonosított államok jegyzékét a titkárság köteles közzétenni.

27. VEVŐKOCKÁZATI BESOROLÁS

Az 1–7. országkockázati kategóriába sorolt országok kötelezettjeit és adott esetben garanciavállalóit a kötelezett/garanciavállaló ( 12 ) országával kapcsolatosan megállapított vevőkockázati kategóriák valamelyikébe kell besorolni. A VIII. melléklet tartalmazza azoknak a vevőkockázati kategóriáknak a mátrixát, amelybe a kötelezetteket és a garanciavállalókat be kell sorolni. A vevőkockázati kategóriák jellemzőinek leírását a XI. melléklet tartalmazza.

a) A vevőkockázati besorolásoknak a megállapodás részes fele által meghatározottak szerint a kötelezett/garanciavállaló elsőbbségi fedezetlen hitelminősítésén kell alapulniuk.

b) A fenti a) ponttól eltérve a VI. melléklet feltételei szerint támogatott ügyletek és a legfeljebb 5 millió SDR hitelösszegű ügyletek besorolása az ügylet alapján, azaz a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazását követően történhet; az ilyen ügyletek azonban besorolásuktól függetlenül nem jogosultak a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazása tekintetében történő diszkontra.

c) Kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók vevőkockázati besorolása SOV/CC0.

d) Nem kormányzati kötelezettek, illetve garanciavállalók kivételes esetben az „Államnál jobb” (SOV+) vevőkockázati kategóriába ( 13 ) sorolhatók, ha: — a kötelezett/garanciavállaló egy akkreditált hitelminősítő intézettől ( 14 ) a külföldi devizában denominált adósság hitelkockázata alapján jobb minősítést kapott, mint azon állam, amelyben az adott kötelezett/garanciavállaló található, vagy — a kötelezett/garanciavállaló egy olyan országban található, amely esetében a szuverén kockázatot az országkockázatnál jelentősen magasabban állapították meg.

e) A 48. cikknek megfelelően a felek a következő ügyleteket jelentik be előzetesen: — nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyletek, amennyiben a felszámított kockázati díj alacsonyabb, mint a CC1 vevőkockázati kategória szerinti, azaz CC0 vagy SOV+, — nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött 5 millió SDR-t meghaladó hitelösszegű ügylet, amely esetében a megállapodás részes fele akkreditált hitelminősítő intézet által minősített, nem kormányzati kötelezett/garanciavállaló vevőkockázati besorolását értékeli, és az értékelt vevőkockázati besorolás jobb, mint az akkreditált hitelminősítő intézet általi besorolás ( 15 ).

f) Ha az egymással versengő felek egy adott ügylettel kapcsolatosan kialakuló versenyhelyzetben a kötelezettet/garanciavállalót eltérő vevőkockázati kategóriákba sorolták, kötelesek törekedni arra, hogy közös vevőkockázati besorolásban állapodjanak meg. Amennyiben a közös besorolás terén nem jutnak megállapodásra, azok a felek, amelyek a kötelezettre/garanciavállalóra magasabb vevőkockázati besorolást állapítottak meg, alkalmazhatják az alacsonyabb vevőkockázati besorolást.

28. A MULTILATERÁLIS ÉS REGIONÁLIS INTÉZMÉNYEK BESOROLÁSA

A multilaterális és regionális intézményeket a nyolc országkockázati kategória egyikébe (0–7) ( 16 ) kell besorolni, és szükség szerint felülvizsgálni; az alkalmazható besorolási kategóriákat a titkárság teszi közzé.

29. A HIVATALOS EXPORTHITEL-FEDEZET SZÁZALÉKARÁNYA ÉS MINŐSÉGE

Az MPR-ek differenciálása a VIII. mellékletben meghatározott módon, az exporthitel-termékek eltérő minőségének és a felek által nyújtott fedezet százalékarányának figyelembevételével történik. A differenciálás az exportőr szemszögéből (azaz az exportőr/pénzintézet rendelkezésére bocsátott termékek eltérő minőségéből származó versenyhatás semlegesítése érdekében) történik.

a) Az exporthitel-termék minősége attól függ, hogy az adott termék biztosítás, garancia vagy közvetlen hitel/finanszírozás-e, biztosítási termékek esetében pedig attól, hogy a követelésre adott fizetési haladék ideje alatt (vagyis a kötelezett által teljesítendő futamidő és azon időpont közötti időszak alatt, amikor a biztosító köteles az exportőrt/pénzintézetet kártalanítani) a kamatfedezetet felár nélkül nyújtják-e.

b) A felek által kínált összes meglévő exporthitel-terméket az alábbi három termékkategória egyikébe kell besorolni: — szabvány alatti termék, azaz a kárfizetési türelmi idő alatti kamat fedezete nélküli biztosítás, és a kárfizetési türelmi idő alatti kamatot fedező biztosítás megfelelő kockázati felárral, — szabványos termék, vagyis a kárfizetési türelmi idő alatti kamatot fedező biztosítás, megfelelő kockázati felár nélkül és a közvetlen hitel/finanszírozás, és — szabványon felüli termék, vagyis garanciák.

30. ORSZÁGKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉSI ELJÁRÁSOK

a) A felek a XII. mellékletben meghatározott alkalmazási feltételekkel a következő országkockázat-csökkentési módszereket alkalmazhatják: — külföldi, feltételhez kötött (escrow) számlával kombinált külföldi jövőbeni forgalmi konstrukció, — finanszírozás helyi pénznemben.

b) Ha a megállapodás részes fele országkockázat-csökkentési módszer alkalmazását tükröző MPR-t alkalmaz, köteles ezt a 47. cikk alapján előzetesen bejelenteni.

31. VEVŐKOCKÁZATI HITELMINŐSÉG-JAVÍTÁSI ELJÁRÁSOK

a) A felek a következő vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközöket alkalmazhatják, amelyek 0-nál nagyobb hitelminőség-javítási tényező alkalmazását teszik lehetővé: — szerződésből származó jövedelem vagy követelés engedményezése — eszközfedezetű biztosíték — tárgyieszköz-fedezetű biztosíték — feltételhez kötött (escrow) számla

b) A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök fogalommeghatározását és a hitelminőség-javítási tényező maximális értékeit a XII. melléklet tartalmazza.

c) A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök önállóan és kombinálva a következő korlátozásokkal alkalmazhatók: — A vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök használatával elérhető maximális hitelminőség-javítási tényező 0,35. — Az „eszközalapú biztosíték” és az „tárgyieszköz-fedezetű biztosíték” egy ügyletben együttesen nem alkalmazható. — Abban az esetben, ha az alkalmazandó országkockázati besorolást „külföldi, feltételhez kötött számlával kombinált külföldi jövőbeni konstrukcióval” javították, vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök nem alkalmazhatók.

d) A felek a 48. cikk a) pontjának megfelelően előzetesen bejelentik azokat az 5 millió SDR-t meghaladó, nem kormányzati kötelezettel/garanciavállalóval kötött ügyleteket, amelyek esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezik.

32. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉRVÉNYESSÉGÉNEK FELÜLVIZSGÁLATA A HITELKOCKÁZAT SZEMPONTJÁBÓL

a) Az MPR-ek megfelelőségének értékeléséhez és szükség esetén a felfelé vagy lefelé történő kiigazításokhoz díj-visszacsatolási eszközöket (Premium Feedback Tool – a továbbiakban: PFT) kell párhuzamosan alkalmazni az MPR rendszeres ellenőrzése és korrekciója céljából.

b) A PTF-ek értékelik az MPR-ek megfelelését egyrészt a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalata, másrészt a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információk szempontjából.

c) A megállapodás kockázati díjakkal kapcsolatos szabályok szempontjából történő átfogó felülvizsgálatát legkésőbb 2015. december 31-ig el kell végezni.

III. FEJEZET

A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLLYEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK

33. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

a) A felek megállapodtak abban, hogy kiegészítő irányelveket alkalmaznak az exporthitelekre és a kötött segélyekre. Az exporthitelre vonatkozó irányelveknek a szabad piaci verseny működési elvein kell alapulniuk. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell, hogy azon országok, ágazatok vagy projektek is megkapják a szükséges külső forrásokat, amelyek csak kis mértékben jutnak hozzá vagy semmilyen mértékben nem jutnak hozzá a piaci finanszírozáshoz. A kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell az értékarányos megtérülést, a minimumra kell csökkenteniük a kereskedelmi torzulást, és hozzá kell járulniuk e forrásoknak a fejlődés szempontjából történő hatékony felhasználásához.

b) A megállapodás kötött segélyre vonatkozó rendelkezései nem terjednek ki a multilaterális vagy regionális intézmények segélyprogramjaira.

c) Ezen elvek nem ítélik eleve el a Fejlesztéstámogatási Bizottságnak (a továbbiakban: DAC) a kötött segély és a szabad felhasználású segély minőségéről alkotott nézeteit.

d) A felek további információkat kérhetnek a segélyek bármely formájának kötött státusával kapcsolatban. Ha bizonytalanság merül fel azzal kapcsolatban, hogy egy bizonyos finanszírozási gyakorlat a kötött segélyekre vonatkozó, a XIV. mellékletben található meghatározás alá tartozik-e, az adományozó országnak bizonyítékot kell szolgáltatnia az azzal kapcsolatos állítások alátámasztására, hogy a segély a XIV. mellékletben található meghatározásnak megfelelően ténylegesen „szabad felhasználású segély”.

34. A KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI

A kötött segély az alábbi formákban nyújtható:

a) a hivatalos fejlesztéstámogatás (Official Development Assistance – a továbbiakban: ODA) keretébe tartozó kölcsönök, amelyek meghatározása „A DAC irányelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a feltételekhez kötött és a részben szabad felhasználású hivatalos fejlesztéstámogatás tekintetében (1987)” c. kiadványban található,

b) hivatalos fejlesztéstámogatási adományok, amelyek meghatározása „A DAC vezérelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a feltételekhez kötött és a részben feltétel nélküli hivatalos fejlesztéstámogatás tekintetében (1987)” c. kiadványban található, és

c) egyéb hivatalos pénzmozgások (Other Official Flows), amelyek magukban foglalják az adományokat és a kölcsönöket, de nem tartalmazzák az e megállapodással összhangban lévő, hivatalosan támogatott exporthiteleket; vagy

d) bármilyen, jogilag vagy ténylegesen az adományozó, a kölcsönnyújtó vagy a hitelfelvevő ellenőrzése alatt álló társítás, pl. vegyítés, amely az előző finanszírozási összetevőkből legalább két összetevőt és/vagy az alábbi finanszírozási összetevőket foglalja magában: 1. olyan exporthitel, amelyet közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamatláb-támogatás, garancia vagy biztosítás révén hivatalosan támogatnak, és amelyre ez a megállapodás vonatkozik, és 2. egyéb pénzeszközök piaci vagy ahhoz közeli feltételekkel, illetve a vevőtől származó előleg.

35. KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS

a) A kapcsolt finanszírozás különböző formákban történhet, ideértve a vegyes hiteleket, a vegyes finanszírozást, a közös finanszírozást, a párhuzamos finanszírozást vagy az egységes integrált ügyleteket. Ezek mindegyike az alábbi fő tulajdonságokkal jellemezhető: — olyan kedvezményes összetevő, amely törvényesen vagy ténylegesen egy nem kedvezményes összetevőhöz kapcsolódik, — a finanszírozási csomag egy része vagy egésze, amely tulajdonképpen kötött segély, és — kedvezményes pénzeszközök, amelyek csak akkor állnak rendelkezésre, ha a kapcsolódó nem kedvezményes összetevőt a kedvezményezett elfogadja.

b) A társítást vagy a tényleges kapcsolódást olyan tényezők határozzák meg, mint: — az informális megállapodások megléte a kedvezményezett és az adományozó hatóságok között, — az adományozónak az a szándéka, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatás révén elősegítse a finanszírozási csomag elfogadhatóságát, — a teljes finanszírozási csomag tényleges hozzákötése az adományozó országban történő beszerzéshez, — a hivatalos fejlesztéstámogatás kötöttségi státusa és az egyes finanszírozási ügyletekre való pályázás vagy az azokra vonatkozó szerződéskötés eszközei, vagy — bármilyen más, a DAC vagy a felek által megállapított gyakorlat, amelyben tényleges kapcsolat áll fenn két vagy több finanszírozási összetevő között.

c) Az alábbi eljárások nem akadályozzák meg azt, hogy egy társítást vagy tényleges kapcsolatot ekként határozzanak meg: — szerződés felosztása egy szerződés alkotóelemeinek külön történő bejelentése révén, — több szakaszban finanszírozott szerződések felosztása, — szerződés egymással összefüggő alkotóelemei bejelentésének elmulasztása, és/vagy — a bejelentés elmulasztása amiatt, hogy a finanszírozási csomag egy része szabad felhasználású.

36. KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK

a) Nem részesíthetők kötött segélyben azok az országok, amelyeknél a Világbank adatai szerinti az egy főre jutó GNI meghaladja a közepes jövedelmű országok (alsó sáv) felső határát. A Világbank ezt a küszöbértéket évente újraszámítja ( 17 ). Egy ország csak akkor kerülhet át egy másik kategóriába, ha a világbanki besorolása két egymást követő évben változatlan volt.

b) Az országok besorolásánál az alábbi gyakorlati követelmények és eljárások alkalmazandók: 1. A megállapodás céljából történő besorolás meghatározása a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki besorolása céljából kiszámított egy főre jutó GNI alapján történik; az osztályozást a titkárság teszi közzé. 2. Ha a Világbank nem rendelkezik elegendő információval az egy főre jutó GNI-adatok közzétételéhez, a Világbank kap felkérést annak felbecslésére, hogy a kérdéses országban az egy főre jutó GNI az aktuális küszöbérték felett vagy alatt van-e. Az ország besorolására a becslés alapján kerül sor, amennyiben a felek nem hoznak ettől eltérő döntést. 3. Ha egy ország kötött segélyre való jogosultsága a fenti a) ponttal összhangban megváltozik, az átsorolás két héttel azt követően lép érvénybe, hogy a Világbank fent említett adataiból levont következtetéseket a titkárság az összes féllel közölte. Az új besorolás hatálybalépése előtt tilos az újonnan jogosulttá váló ország számára kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni; azt követően pedig tilos az újonnan előbbre sorolt ország számára feltételekhez kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni, azzal a kivétellel, hogy a már megítélt hitelkeret által fedezett egyes műveletek az adott hitelkeret lejáratáig (amely nem eshet későbbi időpontra, mint a hatálybalépést követő egy év) még bejelenthetőek. 4. Abban az esetben, ha a Világbank felülvizsgálja adatait, ezeket a felülvizsgált adatokat a megállapodás szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. Mindazonáltal az ország besorolása közös megállapodással – az 58–63. cikkekben található megfelelő eljárásokkal összhangban – megváltoztatható, és a felek kedvezően bírálhatják el a számadatokban előforduló, az ugyanabban a naptári évben utólag figyelembe vett hibák és kihagyott adatok miatti változást, amelyben a titkárság első ízben közölte az említett adatokat.

37. PROJEKTEK JOGOSULTSÁGA

a) Kötött segély nem nyújtható azokhoz az állami vagy magánprojektekhez, amelyek normál körülmények között kereskedelmi szempontból életképesek lennének a piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel történő finanszírozás esetén.

b) A segélyre való jogosultság kulcstesztjei a következők: — pénzügyileg életképtelen-e a projekt, vagyis a piaci elvek alapján meghatározott megfelelő árképzés esetén tényleg hiányzik-e a projekt azon képessége, hogy működési költségeinek fedezéséhez és a felhasznált tőke törlesztéséhez elegendő pénzforgalmat hozzon létre, azaz az első kulcsteszt, vagy — a megállapodás többi részes felével folytatott kommunikáció alapján indokolt-e olyan következtetés levonása, hogy a projekt piaci feltételekkel vagy a megállapodás feltételeivel valószínűleg nem finanszírozható, azaz a második kulcsteszt. Az 50 millió SDR értéknél nagyobb értékű projektek vonatkozásában – a segély szükségességének elbírálásakor – nagy súlyt kell fektetni arra, hogy várhatóan rendelkezésre áll-e a piaci feltételek vagy a megállapodás feltételei alapján történő finanszírozás.

c) A fenti b) alpontban szereplő kulcstesztek annak leírására szolgálnak, hogyan kell értékelni egy projektet annak meghatározása céljából, hogy a projektet ilyen segéllyel, illetve a piaci feltételek vagy a megállapodás feltételei szerinti exporthitelekkel kell-e finanszírozni. Az 51–53. cikkben ismertetett konzultációs folyamatban az idő múlásával várhatóan olyan tapasztalatok halmozódnak fel, amelyek mind az exporthitel-intézmények, mind a segélyintézmények vonatkozásában pontosabban határozzák meg az előzetes útmutatót a kétféle projekt kategória közötti határvonal tekintetében.

38. MINIMÁLIS KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINT

A felek nem nyújthatnak olyan kötött segélyt, amelynek kedvezményezettségi szintje 35 %-nál alacsonyabb vagy – ha a kedvezményezett legkevésbé fejlett ország – 50 %, az alábbiakban ismertetett esetek kivételével, amelyeknél szintén nem kell alkalmazni a 49. cikk a) pontjában és az 50. cikk a) pontjában ismertetett bejelentési eljárásokat:

a) technikai segítségnyújtás: olyan kötött segély, ahol a hivatalos fejlesztési segély összetevője kizárólag műszaki együttműködésből áll, és amely az ügylet teljes értékének 3 %-ánál vagy 1 millió SDR-nél kevesebb, attól függően, hogy melyik érték alacsonyabb; és

b) kis projektek: 1 millió SDR-nél kisebb beruházási projektek, amelyeket teljes egészében fejlesztéstámogatási adománnyal finanszíroznak.

39. KIVÉTELEK A KÖTÖTT SEGÉLYRE VALÓ ORSZÁG- VAGY PROJEKTJOGOSULTSÁG ALÓL

a) A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak azon kötött segélyre, amelynél a kedvezményezettségi szint legalább 80 %, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével.

b) A 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak a 2 millió SDR-nél alacsonyabb értékű, kötött segélyre, a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segély kivételével.

c) A 36. és a 37. cikk rendelkezései nem vonatkoznak az ENSZ által meghatározott, a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott kötött segélyre.

d) A feleknek, az adott körülmények fényében, pozitív hozzáállást kell tanúsítaniuk a feltételekhez kötött segélyek eljárásainak felgyorsítása érdekében: — súlyos, határokon átnyúló szennyezést okozó nukleáris vagy jelentős ipari baleset esetén, amikor bármelyik érintett fél kötött segélyt kíván nyújtani a hatások kiküszöbölése vagy mérséklése érdekében, vagy — ha komoly kockázata van egy ilyen baleset bekövetkezésének, amikor bármely potenciálisan érintett fél segélyt kíván nyújtani a baleset megelőzése érdekében.

e) A 36. és 37. cikktől eltérve a felek – kivételesen – az alábbi eszközök egyikével is nyújthatnak támogatást: — a XIV. mellékletben meghatározott, az 58–63. cikkben ismertetett közös álláspontra vonatkozó eljárás, vagy — a felek jelentős része által nyújtott segélyek motivációjának indokolása az 51. és a 52. cikkben foglaltak szerint, vagy — az 53. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban az OECD főtitkárához intézett levél, ami a felek várakozása szerint kivételesen és ritkán fordul majd elő.

40. A KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYEZETTSÉGI SZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA

A kötött segély kedvezményezettségi szintjét a DAC által a segélyelem kiszámításakor alkalmazott módszerrel azonos módszerrel számítjuk ki, kivéve, ha:

a) egy kölcsön kedvezményezettségi szintjének egy adott pénznemben történő kiszámításához alkalmazott leszámítolási kamatláb, vagyis a differenciált diszkontráta (Differentiated Discount Rate – DDR) minden évben január 15-én megváltozik, kiszámítása pedig a következőképpen történik: — a CIRR-kamatláb átlaga + felár. — A felár (M) a futamidőtől (R) függ az alábbiak szerint: —



R M 15 év alatt 0,75 15 évtől 19 évig 1,00 20 évtől 29 évig 1,15 30 év felett 1,25 — Az összes pénznem esetében a CIRR-kamatláb átlagának kiszámítása az előző év augusztus 15. és az aktuális év február 14. közötti hat hónapos időszak alatt érvényes havi CIRR-kamatláb-értékek átlagával történik. A számított kamatlábat – a felárral együtt – a legközelebbi tízes bázispontra kerekítjük. Ha az adott pénznem esetében egynél több CIRR-kamatláb áll rendelkezésre, a 20. cikk a) pontjában meghatározott leghosszabb lejáratra vonatkozó CIRR-kamatláb alkalmazandó ehhez a számításhoz.

b) A kedvezményezettségi szint kiszámításának bázisidőpontja a hiteltörlesztés XIV. mellékletben meghatározott kezdő időpontja.

c) Egy kapcsolt finanszírozási csomag teljes kedvezményezettségi szintjének kiszámítása szempontjából az alábbi hitelek, pénzeszközök és kifizetések kedvezményezettségi szintjét nullának tekintjük: — a megállapodással összhangban lévő exporthitelek, — egyéb pénzeszközök a piaci kamatlábbal azonos vagy ahhoz közeli értéken számítva, — egyéb hivatalos pénzeszközök, amelyek kedvezményezettségi szintje alacsonyabb a 38. cikkben megengedett minimális értéknél, az egyeztetés kivételével, és — a vevő által fizetett előleg. A hiteltörlesztés kezdő időpontjában vagy az azelőtt kifizetett, de előlegnek nem minősülő összegeket figyelembe kell venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor.

d) A leszámítolási kamatláb egyeztetés esetén: a segély egyeztetésekor az egyforma egyeztetés olyan azonos kedvezményezettségi szinttel történő egyeztetést jelent, amelyet az egyeztetés időpontjában érvényben lévő leszámítolási kamatlábbal számítanak ki újra.

e) A helyi költségeket és a harmadik országbeli beszerzéseket csak akkor kell figyelembe venni a kedvezményezettségi szint kiszámításakor, ha azokat az adományozó ország finanszírozza.

f) Egy csomag teljes kedvezményezettségi szintjének meghatározása úgy történik, hogy a csomag egyes összetevőinek névértékét meg kell szorozni az egyes összetevők adott kedvezményezettségi szintjével, az eredményeket össze kell adni, és ezt az összeget el kell osztani a összetevők összesített névértékével.

g) Egy adott segélykölcsön leszámítolási kamatlába a bejelentés időpontjában érvényben lévő kamatláb. Azonnali bejelentés esetében azonban a leszámítolási kamatláb megegyezik a segélykölcsön feltételei rögzítésének időpontjában érvényben lévő kamatlábbal. A leszámítolási kamatlábnak a kölcsön futamideje alatt történő változása nem változtatja meg a kedvezményezettségi szintet.

h) Ha a szerződés megkötése előtt változik a pénznem, a bejelentést is módosítani kell. A kedvezményezettségi szint kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a módosítás időpontjában alkalmazható kamatlábbal. Nincs szükség módosításra, ha az alternatív pénznem és a kedvezményezettségi szint kiszámításához szükséges összes információ szerepel az eredeti bejelentésben.

i) A fenti g) ponttól eltérve a segélyezési hitelkeret alapján kezdeményezett egyedi ügyletek kedvezményezettségi szintjének a kiszámításánál alkalmazott leszámítolási kamatláb megegyezik a hitelkeretnél eredetileg bejelentett kamatlábbal.

41. A KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

a) A felek nem rögzítik két évnél hosszabb időre a kötött segély feltételeit, függetlenül attól, hogy az egyedi ügyletek finanszírozásához vagy segélyezési jegyzőkönyvhöz, segélyezési hitelkerethez vagy hasonló megállapodáshoz kapcsolódik-e. Segélyezési jegyzőkönyv, segélyezési hitelkeret vagy hasonló megállapodás esetében az érvényességi időszak a 50. cikkel összhangban bejelentendő aláírás napján kezdődik; a hitelkeret növelését új ügyletként kell bejelenteni, arra utaló megjegyzéssel, hogy keretnövelésről van szó, és hogy megújítására a hitelkeret-növelés bejelentésének időpontjában engedélyezett feltételekkel került sor. Egyedi ügyletek esetén, beleértve a segélynyújtási jegyzőkönyvet, a segélyelemet tartalmazó hitelkeretet vagy más hasonló megállapodás alapján bejelentett ügyleteket is, az érvényességi idő a kötelezettségvállalásnak – az adott esettől függően – a 49. vagy az 50. cikk szerinti bejelentése napján kezdődik.

b) Amennyiben valamely ország első alkalommal vált jogosulatlanná a 17 éves világbanki kölcsönökre, a meglévő és az új, bejelentett, kötött segélyezési jegyzőkönyvek és hitelkeretek érvényességi idejét a 36. cikk b) pontjában foglalt eljárásokkal összhangban végzett potenciális átsorolás időpontjától számított egy évre kell korlátozni.

c) Az ilyen jegyzőkönyvek és hitelkeretek csak a megállapodás 36. és 37. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelő feltételek mellett újíthatók meg az alábbiakat követően: — az országok átsorolása, és — a megállapodás rendelkezéseinek megváltoztatása.

Ilyen körülmények között a meglévő feltételek a 40. cikkben meghatározott leszámítolási kamatláb változása ellenére fenntarthatóak.

42. EGYEZTETÉS

A fél nemzetközi kötelezettségeinek figyelembevételével, valamint a megállapodás céljával összhangban a 45. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően egyeztetheti a megállapodásban részes vagy nem részes fél által kínált pénzügyi feltételeket.

IV. FEJEZET

ELJÁRÁSOK

1. SZAKASZ

Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó közös eljárások

43. BEJELENTÉSEK

A megállapodásban szereplő eljárásokkal meghatározott bejelentéseket az VII. melléklettel összhangban és az abban foglalt információk feltüntetésével kell elkészíteni, és másolatban meg kell küldeni a titkárság részére.

44. A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS

a) Amint valamely fél átveszi a 47–50. cikkben foglalt eljárásokkal összhangban bejelentett hivatalos támogatást, tájékoztatja erről az összes többi felet, megfelelően feltüntetve a bejelentés hivatkozási számát a vonatkozó bejelentő nyomtatványon.

b) Az 55–57. cikkel összhangban végzett információcsere során a fél tájékoztatja a többi felet a konkrét ügylet támogatásához általa előirányzott hitelfeltételekről, és hasonló információkat kérhet a többi féltől.

45. EGYEZTETÉSI ELJÁRÁSOK

a) A megállapodás részes fele vagy nem részes fele által felajánlott pénzügyi feltételek 18. és 42. cikk szerinti egyeztetése előtt a fél minden ésszerű erőfeszítést megtesz – az 57. cikkben ismertetett személyes konzultációk szükség szerinti igénybevételét is beleértve – annak igazolására, hogy e feltételek hivatalos támogatásban részesülnek, és megfelelnek az alábbi feltételeknek: 1. A fél az összes többi felet értesíti az általa támogatni kívánt feltételekről az egyeztetett feltételekhez szükséges hasonló bejelentési eljárásokat követően. A megállapodás nem részes felével történő egyeztetés esetén az egyeztető fél ugyanazokat a bejelentési eljárásokat követi, amelyekre akkor lenne szükség, ha az egyeztetett feltételeket egy fél ajánlotta volna fel. 2. A fenti 1) alpont sérelme nélkül, ha az alkalmazandó bejelentési eljárás azt írná elő az egyeztető fél számára, hogy az ajánlatok benyújtásának végső határidején túl a kötelezettségvállalását visszavonja, az egyeztető részes fél köteles egyeztetési szándékát mielőbb bejelenteni. 3. Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

b) A 47. és a 48. cikkel összhangban közölt pénzügyi feltételekkel azonos pénzügyi feltételeket felajánlani szándékozó fél ezt akkor teheti meg, ha a bejelentésben meghatározott várakozási idő letelt. A szóban forgó fél e szándékát mielőbb köteles bejelenteni.

46. KÜLÖNLEGES KONZULTÁCIÓK

a) Az a fél, aki megalapozottan véli azt, hogy a másik fél (a kezdeményező fél) által ajánlott pénzügyi feltételek előnyösebbek a megállapodásban előirányzott feltételeknél, köteles erről a titkárságot tájékoztatni; a titkárság haladéktalanul rendelkezésre bocsátja ezt az információt.

b) A kezdeményező fél a titkárság tájékoztatásának kiadását követő két munkanapon belül köteles az ajánlatában szereplő pénzügyi feltételeket tisztázni.

c) A kezdeményező fél által történt tisztázást követően bármelyik fél kérheti, hogy a titkárság öt munkanapon belül szervezzen különleges konzultációs értekezletet a felek számára a kérdés megvitatása céljából.

d) A felek különleges konzultációs értekezlete eredményének megszületéséig a hivatalos támogatásból fakadó előnyös pénzügyi feltételek nem lépnek érvénybe.

2. SZAKASZ

Exporthitelezési eljárások

47. ELŐZETES BEJELENTÉS KONZULTÁCIÓVAL

a) A megállapodás részes fele a VII. melléklettel összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha: — az MPR kiszámításához használt országkockázati besorolás és vevőkockázati kategória a kötelezett országán kívüli (azaz a 24. cikk e) pontjának első francia bekezdése szerint meghatározott), garanciavállalóként fellépő harmadik fél országkockázati besorolása és vevőkockázati kategóriája, — az alkalmazandó MPR-t a 30. cikkben felsorolt országkockázat-csökkentési módszerek alkalmazásával csökkentették, vagy — a IV. melléklet 10. cikke a) pontjának 2) alpontjával vagy d) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, — az V. melléklet 5. cikkének a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani.

b) Ha ezen időszak alatt bármely másik fél tárgyalást kér, a kezdeményező félnek további tíz naptári napig kell várakoznia.

c) A tárgyalást követően a megállapodás részes fele az összes többi felet tájékoztatja végleges döntéséről, hogy a 69. cikkel összhangban elősegítse a szerzett tapasztalatok áttekintését. A felek nyilvántartást vezetnek a fenti a) ponttal összhangban bejelentett kockázati díjakkal kapcsolatos tapasztalataikról.

48. ELŐZETES BEJELENTÉS

a) A megállapodás részes fele a VII. melléklettel összhangban bármilyen kötelezettségvállalás kiadása előtt legalább tíz naptári nappal az összes többi felet értesíti, ha: 1. a 10. cikk d) pontjának 3) alpontjával összhangban kíván támogatást nyújtani; 2. valamely I. kategóriába tartozó országnak öt évnél hosszabb futamidőre szándékozik támogatást nyújtani; 3. a 13. cikk a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani; 4. a 14. cikk d) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani; 5. a 24. cikk c) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani, amennyiben a hitelérték 10 millió SDR-nél magasabb ( 18 ); 6. a 24. cikk e) pontjának második francia bekezdésével összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében az MPR kiszámításához használt országkockázati besorolást és vevőkockázati kategóriát minősített multilaterális vagy regionális intézmény mint kötelezett vagy garanciavállaló részvételével határozták meg; 7. a 27. cikk e) pontjának második francia bekezdésével összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében az MPR kiszámításához használt vevőkockázati kategória a következő: — nem kormányzati kötelezett/garanciavállalóval kötött ügylet esetén alacsonyabb mint CC1 (azaz CC0 vagy SOV+), — 5 millió SDR-t meghaladó hitelértékkel rendelkező, nem kormányzati kötelezett/garanciavállalóval kötött ügylet esetén jobb, mint az akkreditált hitelminősítő intézet besorolása; 8. a 31. cikk a) pontjával összhangban kíván kockázati díjat alkalmazni, amely esetében a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök használata 0-t meghaladó hitelminőség-javítási tényező alkalmazását eredményezi; 9. a II. melléklet 8. cikkének a) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani; 10. a IV. melléklet 10. cikke a) pontjának 1) alpontjával összhangban kíván támogatást nyújtani; 11. az V. melléklet 5. cikkének b) pontjával összhangban kíván támogatást nyújtani.

b) Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja az ilyen ügylet támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

3. SZAKASZ

A kereskedelmi vonatkozású segélyekkel összefüggő eljárások

49. ELŐZETES BEJELENTÉS

a) A fél akkor köteles a VII. melléklettel összhangban előzetes bejelentést tenni, ha az alábbiakhoz szándékozik hivatalos támogatást nyújtani: — legalább 2 millió SDR értékű, 80 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segély, — 2 millió SDR-nél kisebb értékű, 50 %-nál kisebb (a DAC által meghatározott) segélyezési elemet tartalmazó, kereskedelmi vonatkozású, szabad felhasználású segély, — legalább 2 millió SDR értékű, 80 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, kötött segély, vagy — 2 millió SDR-nél kisebb értékű, 50 %-nál kisebb kedvezményezettségi szintű, kereskedelmi vonatkozású, kötött segély, a 38. cikk a) és b) pontjában meghatározott esetek kivételével. — a 39. cikk d) pontjával összhangban nyújtott kötött segély.

b) Az előzetes bejelentést az ajánlat benyújtásának határideje vagy a kötelezettségvállalás időpontja előtt legkésőbb 30 munkanappal kell megtenni, attól függően, hogy melyik időpont a korábbi.

c) Ha a kezdeményező fél mérsékeli vagy visszavonja a közölt feltételek támogatására irányuló szándékát, köteles erről az összes többi felet haladéktalanul tájékoztatni.

d) Az e pontban foglalt rendelkezés arra a kötött segélyre is érvényes, amely a 35. cikkben ismertetett kapcsolt finanszírozási csomag részét képezi.

50. AZONNALI BEJELENTÉS

a) A megállapodás részes fele – a VII. melléklettel összhangban – köteles azonnal, vagyis a kötelezettségvállalástól számított két munkanapon belül értesíteni az összes többi felet, ha olyan kötött segélyhez nyújt hivatalos támogatást, amelynek értéke: — legalább 2 millió SDR, kedvezményezettségi szintje pedig legalább 80 %, vagy — 2 millió SDR-nél kisebb, kedvezményezettségi szintje pedig legalább 50 %, a 38. cikk a) és b) pontjában meghatározott esetek kivételével.

b) A megállapodás részes fele a segélyezésről szóló jegyzőkönyv, a hitelkeret vagy hasonló megállapodás aláírásakor is köteles az összes többi felet azonnal értesíteni.

c) Nem kell előzetes bejelentést tenni, ha a megállapodás részes fele olyan pénzügyi feltételeket kíván egyeztetni, amelyek az azonnali bejelentés hatálya alá tartoznak.

4. SZAKASZ

A kötött segélyre vonatkozó konzultációs eljárások

51. A KONZULTÁCIÓ CÉLJA

a) A kötött segélyre irányuló lehetséges kereskedelmi motiváció tisztázását igénylő fél kérheti a teljes (a XIII. mellékletben részletezett) segélyminőség-értékelés átadását.

b) Ezenkívül a megállapodás részes fele – az 52. cikkel összhangban – más felekkel való konzultációkat kérhet. A konzultációk magukban foglalják az 57. cikkben említett személyes konzultációkat is az alábbiak megvitatása céljából: — a segélyajánlat megfelel-e a 36. és a 37. cikk követelményeinek, és — szükség esetén: a segélyajánlat indokolt-e akkor is, ha a 36. és a 37. cikkben foglalt követelmények nem teljesülnek.

52. A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE

a) A konzultációk során a megállapodás részes fele többek között az alábbi információkat kérheti: — a részletes megvalósíthatósági tanulmány értékelése/projektértékelés, — van-e nem kedvezményes vagy segélyfinanszírozást igénybe vevő versengő ajánlat, — a projekt által termelt vagy megtakarított külföldi devizával kapcsolatos várakozások, — van-e együttműködés multilaterális szervezetekkel, például a Világbankkal, — nemzetközi versenytárgyalás megléte, különösen, ha az adományozó ország szállítója nyújtotta be a legalacsonyabbra értékelt ajánlatot, — környezetvédelmi kérdések, — a magánszektor részvétele, és — a kedvezményes vagy segélyezési hitelekről szóló bejelentések határideje (például hat hónappal a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt).

b) Legkésőbb a versenytárgyalás zárónapja vagy a kötelezettségvállalás napja előtt legalább tíz munkanappal – attól függően, hogy melyik következik be előbb – be kell fejezni a konzultációt, és a titkárság köteles az 51. cikkben szereplő mindkét kérdésre vonatkozó megállapításokat valamennyi féllel közölni. Ha a konzultációt folytató felek között nem jön létre megállapodás, a titkárság öt munkanapon belül más feleket is felkér álláspontjuk kifejtésére. A titkárság közli ezen álláspontokat a bejelentést tevő féllel, akinek fontolóra kell vennie a továbblépés kérdését, amennyiben úgy tűnik, hogy a segélyezési ajánlatnak nincs komoly támogatottsága.

53. A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE

a) A komoly támogatottság hiánya ellenére a projektet továbbvinni kívánó adományozó a konzultáció befejezését, vagyis az elnök döntésének elfogadását követő legfeljebb 60 naptári napon belül előzetesen bejelenti szándékát a többi félnek. Az adományozó levelet ír az OECD főtitkárának, amelyben ismerteti a konzultációk eredményeit, és magyarázatot ad arra a fontos, nem kereskedelmi vonatkozású nemzeti érdekre, amely erre a lépésre készteti. A felek várakozása szerint ilyen eljárásra csak ritka, kivételes esetekben kerül sor.

b) Az adományozó azonnal tájékoztatja a feleket arról, hogy levelet küldött az OECD főtitkárának, amelynek másolatát mellékeli a bejelentéshez. Sem az adományozó, sem a megállapodás más részes fele nem tehet kötött segélyt érintő kötelezettségvállalást az említett bejelentésnek a felek részére történő bejelentést követő tíz munkanapig. Azon projekteknél, amelyek esetében a konzultációs folyamat során megállapították, hogy konkurens kereskedelmi ajánlatokat is benyújtottak, a fent említett tíz munkanapos határidő 15 napra meghosszabbodik.

c) A Titkárság felügyeli a konzultációk folyamatát és eredményeit.

5. SZAKASZ

AZ exporthitelekkel és a kereskedelmi vonatozású segélyekkel kapcsolatos információcsere

54. KAPCSOLATTARTÁSI PONTOK

Az egyes országok kijelölt kapcsolattartó személyei közötti kommunikációt közvetlen kommunikációs eszközökkel, például az OLIS-on keresztül kell megvalósítani, a közleményeket pedig bizalmasan kell kezelni.

55. AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME

a) Bármelyik fél megkérdezhet egy másik felet arról, mi az álláspontja egy harmadik országgal, egy harmadik országban lévő intézménnyel vagy egy konkrét üzleti módszerrel kapcsolatban.

b) A hivatalos támogatás iránti kérelmet átvevő fél kérdést intézhet egy másik félhez, megjelölve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket az érdeklődő fél hajlandó lenne támogatni.

c) Ha a kérdést több félhez intézik, akkor az információkérésnek címjegyzéket kell tartalmaznia.

d) Az információkérések másolatait a titkárság részére kell elküldeni.

56. A VÁLASZADÁS TERJEDELME

a) Az a fél, akihez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni és a lehető legtöbb információt átadni. A válaszban a lehető legnagyobb valószínűséggel jelezni kell, hogy milyen döntést készül hozni a megkeresett fél. Szükség esetén mielőbb teljes körű választ is kell adni a kérdésre. A másolatokat az információkérés többi címzettje és a titkárság részére is meg kell küldeni.

b) Ha egy információkérésre adott válasz a későbbiekben bármilyen okból érvénytelenné válik, például azért, mert: — kérelmet nyújtottak be, változtattak meg vagy vontak vissza, vagy — más feltételeket vettek figyelembe, késedelem nélkül meg kell adni a választ, és annak másolatát el kell juttatni az információkérés összes többi címzettje és a titkárság részére.

57. SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK

a) A személyes konzultációk iránti kéréshez a félnek tíz munkanapon belül kell hozzájárulnia.

b) A személyes konzultációk iránti kérést a megállapodásban részes és nem részes felek rendelkezésére kell bocsátani. A tíz munkanapos határidő letelte után a konzultációkat mielőbb meg kell tartani.

c) A felek elnöke hangolja össze a titkársággal a szükségessé váló követő intézkedéseket, például a közös álláspontot. A titkárság azonnal rendelkezésre bocsátja a konzultáció eredményét.

58. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI

a) A közös álláspontra irányuló javaslatokat csak a titkárság részére kell címezni. A közös álláspontra irányuló javaslatot a titkárság küldi el az összes félnek, kötött segély esetében pedig a DAC összes kapcsolattartó személyének. A közös álláspontot kezdeményező személye nem szerepel az OLIS hirdetőtábláján lévő „közös álláspont nyilvántartás”-ban. A titkárság azonban – kérésre – szóban közölheti egy féllel vagy a DAC tagjával a kezdeményező személyét. A titkárság az ilyen jellegű kérésekről nyilvántartást vezet.

b) A közös álláspontra irányuló javaslatot dátummal kell ellátni, és az alábbi formában kell elkészíteni: — hivatkozási szám, amely után a „közös álláspont” kifejezés következik, — az importőr ország és a vevő neve, — a projekt neve és lehető legpontosabb leírása a projekt egyértelmű azonosítása céljából, — a kezdeményező ország által előirányzott feltételek, — a közös álláspontra irányuló javaslat, — az ismert konkurens ajánlattevők nemzetisége és neve; — a kereskedelmi és a pénzügyi ajánlat benyújtásának határideje, és – amennyiben ismert – a tender száma, és — egyéb fontos információk, ideértve a közös álláspontra irányuló javaslat indokait, a projekttanulmányok meglétét és/vagy a különleges körülményeket.

c) A 36. cikk b) pontjának 4) alpontjával összhangban benyújtott, közös álláspontra irányuló javaslatot a titkársághoz kell címezni, másolatát pedig a többi félnek meg kell küldeni. A közös álláspontra irányuló javaslatot tevő fél köteles kimerítő magyarázattal szolgálni arra, miért gondolja, hogy egy ország besorolásának különböznie kell a 36. cikk b) pontjában meghatározott eljárástól.

d) Az egyeztetett közös álláspontokat a titkárság teszi közzé.

59. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ

a) A válaszokat 20 naptári napon belül kell megadni, a feleket azonban arra ösztönözzük, hogy a lehető leggyorsabban adjanak választ a közös álláspontra irányuló javaslatokra.

b) A válasz lehet további információkérés, a közös álláspont elfogadása, elutasítása, a közös álláspont módosítására irányuló javaslat vagy alternatív közös álláspontra irányuló javaslat.

c) A közös álláspontra irányuló javaslat elfogadottnak tekintendő azon fél részéről, aki bejelenti, hogy nincs álláspontja, mert nem keresték meg őt exportőrök vagy a kedvezményezett országban működő hatóságok a projektre irányuló segéllyel kapcsolatban.

60. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA

a) A 20 naptári napos határidő letelte után a titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspontra irányuló javaslat állásáról. Ha a közös álláspontot nem fogadta el valamennyi fél, viszont egyik fél sem utasította azt el, a javaslat további nyolc naptári napnyi időszakra nyitva marad.

b) E további időszak letelte után az a fél, aki nem utasította el egyértelműen a közös álláspontra irányuló javaslatot, úgy tekintendő, hogy elfogadta azt. Mindazonáltal a közös álláspont elfogadását bármelyik fél – többek között a kezdeményező fél is – egy vagy több fél által történő határozott elfogadástól teheti függővé.

c) Ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, akkor hallgatólagosan elfogadja a közös álláspont összes többi elemét. Magától értetődően előfordulhat, hogy a részleges elfogadás eredményeképpen a többi fél megváltoztatja a javasolt közös álláspontra vonatkozó véleményét. Valamennyi félnek jogában áll, hogy a közös álláspont alá nem tartozó feltételeket ajánljon, vagy ezeket egyeztesse.

d) Az el nem fogadott közös álláspont az 58. és az 59. cikkben foglalt eljárások igénybevételével ismételten megvizsgálható. Ebben az esetben a feleket nem kötelezi eredeti döntésük.

61. VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN

Ha a kezdeményező fél és a módosítást vagy alternatívát javasoló fél további nyolc naptári nap határidőn belül nem képes megegyezni a közös álláspontról, e határidő közös hozzájárulással meghosszabbítható. A titkárság minden ilyen meghosszabbításról tájékoztatja a részes feleket.

62. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A titkárság tájékoztatja a feleket a közös álláspont hatálybalépéséről vagy elutasításáról; a közös álláspont az értesítéstől számított három naptári napon belül lép hatályba. A titkárság folyamatosan frissített nyilvántartást tesz közzé az OLIS-ban a jóváhagyott vagy még eldöntetlen közös álláspontokról.

63. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE

a) A jóváhagyott közös álláspont – hatálybalépésének időpontjától számítva – két évig érvényes, kivéve, ha a titkárságot arról tájékoztatják, hogy a közös álláspont már nem áll senkinek az érdekében, és ezt az összes fél elfogadja. A közös álláspont további két évig marad érvényben, ha valamelyik fél az eredeti lejárati időpont előtt 14 naptári nappal a közös álláspont meghosszabbítását kéri. Az ezt követő hosszabbítások ugyanezen eljárással hagyhatók jóvá. A 36. cikk b) pontjának 4) alpontjával összhangban jóváhagyott közös álláspont addig érvényes, amíg rendelkezésre nem állnak a következő évi világbanki adatok.

b) A titkárság figyelemmel kíséri a közös álláspontok helyzetét, és erről folyamatosan tájékoztatja a feleket az OLIS-on keresztül „Az érvényes közös álláspontok helyzete” elnevezésű jegyzék frissítésével. Ennek megfelelően a titkárság többek között köteles: — a listát a felek által történő elfogadás esetén új közös álláspontokkal kiegészíteni, — frissíteni a lejárat időpontját, ha valamelyik fél hosszabbítást kér, — a listáról a lejárt közös álláspontokat törölni, és — a következő negyedévben lejáró közös álláspontok jegyzékét negyedévente kiadni.

6. SZAKASZ

A minimális kamatlábak közlésére vonatkozó gyakorlati rendelkezések (CIRR-kamatlábak)

64. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE

a) A 20. cikk rendelkezései szerint meghatározott pénznemek esetében a minimális kamatlábakat (a továbbiakban: CIRR-kamatlábak) közvetlen kommunikációs eszközök segítségével legalább havonta megküldik a titkárságnak az összes fél részére történő továbbítás céljából.

b) Az ezen információkkal kapcsolatos értesítésnek legkésőbb az egyes hónapok vége előtt öt nappal kell megérkeznie. A titkárság ezután haladéktalanul tájékoztatja az összes felet az alkalmazandó kamatlábakról, és azokat nyilvánosságra is hozza.

65. A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A CIRR-kamatlábakban bekövetkező bármilyen változás mindig az adott hónap végét követő tizenötödik napon lép érvénybe.

66. A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA

Ha a piaci fejlemények a CIRR-kamatláb változásának bejelentését hónap közben teszik szükségessé, a módosított kamatlábat a módosítás bejelentésének a titkárság által történő átvétele után tíz nappal kell alkalmazni.

7. SZAKASZ

Felülvizsgálatok

67. A MEGÁLLAPODÁS RENDSZERES FELÜLVIZSGÁLATA

a) A felek rendszeresen felülvizsgálják a megállapodás működését. A vizsgálat során a felek többek között megvizsgálják a bejelentési eljárásokat, a differenciált leszámítolási kamatláb (DDR) rendszer alkalmazását és működését, a kötött segéllyel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, az egyeztetés kérdéseit, az előzetes kötelezettségvállalásokat és a megállapodásban való szélesebb részvétel lehetőségeit.

b) A felülvizsgálat a felek tapasztalatain, valamint a feleknek a megállapodás működésének és eredményességének javítására vonatkozó javaslatain alapul. A felek figyelembe veszik a megállapodás célkitűzéseit, valamint az aktuális gazdasági és pénzügyi helyzetet. A felek által a vizsgálathoz előterjeszteni kívánt információkat és javaslatokat legkésőbb a vizsgálat napja előtt 45 naptári nappal kell a titkársághoz eljuttatni.

68. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK FELÜLVIZSGÁLATA

a) A felek időszakonként felülvizsgálják a CIRR-kamatláb meghatározására szolgáló rendszert annak biztosítása érdekében, hogy a közölt kamatlábak az aktuális piaci viszonyokat tükrözzék, és teljesítsék az érvényben lévő kamatlábak megállapításának alapjául szolgáló célokat. A vizsgálatok a kamatlábakhoz hozzáadandó felárra is kiterjednek.

b) Rendkívüli felülvizsgálatra vonatkozóan bármelyik fél megalapozott kérést nyújthat be a felek elnöke részére abban az esetben, ha az adott fél úgy véli, hogy a CIRR-kamatláb egy vagy több pénznem esetében már nem tükrözi az aktuális piaci viszonyokat.

69. A MINIMÁLIS KOCKÁZATI DÍJAK ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÉRDÉSEK FELÜLVIZSGÁLATA

A felek rendszeresen figyelemmel kísérik és megvizsgálják a kockázati díjakkal kapcsolatos szabályokat és eljárásokat. Ebbe beleértendők a következők:

a) az országkockázat- és a szuverénkockázat-értékelési módszerek érvényességük vizsgálata céljából, a tapasztalatok figyelembevételével;

b) az MPR-ek szintje annak érdekében, hogy a kockázat pontos fokmérői maradjanak, figyelembe véve mind a hivatalos exporthiteleket nyújtó intézmények tényleges tapasztalatait, mind pedig a hitelkockázat árazására vonatkozó magánpiaci információkat;

c) az MPR-ek differenciálása, amely az exporthitel-termékek eltérő minőségét és a nyújtott fedezet százalékarányát veszi figyelembe; és

d) az országkockázat-csökkentés és a vevőkockázati hitelminőség-javítási eszközök alkalmazásával, valamint az MPR-ekre gyakorolt konkrét hatásuk folyamatos érvényességével és helyességével kapcsolatos tapasztalatok.









I. MELLÉKLET

ÁGAZATI MEGÁLLAPODÁS HAJÓKHOZ NYÚJTOTT EXPORTHITELEKRŐL

I. FEJEZET

Az ágazati megállapodás hatálya

1. RÉSZVÉTEL

Az ágazati megállapodás részes felei: Ausztrália, az Európai Unió, Japán, Korea, Új-Zéland és Norvégia.

2. ALKALMAZÁSI KÖR

A megállapodást kiegészítő ágazati megállapodás konkrét útmutatást nyújt az alábbiakra vonatkozó exportszerződésekhez kapcsolódó, hivatalosan támogatott exporthitelekhez:

a) Áru- vagy személyszállításra, illetve speciális szolgáltatások teljesítésére használt, legalább 100 bt tömegű új tengerjáró hajók (például halászhajók, halfeldolgozó hajók, jégtörő hajók és kotróhajók, amelyek hajtási és irányítási [kormányzási] módjukat tekintve állandó jelleggel rendelkeznek a nyílt tengeren történő önnavigáció össze