ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Alkalmazásának leírása egy példa kapcsán. 2.1. A 4B. ábrán a szaggatott vonalak a következő jármű K c és K v tényezőinek meghatározására vonatkoznak, ennél:



Terhelt Terheletlen P 24 t 4,2 t PR 15 t 3 t PRmax 15 t 15 t hR 1,8 m 1,4 m ER 6,0 m 6,0 m A következő pontokban zárójelben feltüntetett számok csak arra a járműre vonatkoznak, amelyet a 4B. ábra alkalmazásának illusztrálása céljából alkalmaznak. 2.2. A lefékezési viszonyok kiszámítása (a) terhelt (= 1,6) (b) terheletlen (= 1,4) (c) terheletlen (= 0,2) 2.3. A Kc tényező meghatározása a terhelt állapothoz (a) Ki kell indulni a megfelelő hR-ből (hR = 1,8 m). (b) Vízszintesen kell mozogni jobbra a megfelelő P/PR vonalhoz (P/PR = 1,6). (c) Függőlegesen kell mozogni felfelé a megfelelő ER vonalhoz (ER = 6,0 m). (d) Vízszintesen kell balra mozogni a Kc beosztáshoz. Kc a keresett tényező (Kc = 1,04 m). 2.4. A Kv tényező meghatározása a terheletlen állapothoz 2.4.1. A K2 tényező meghatározása (a) Ki kell indulni a megfelelő hR-ből (hR = 1,4 m). (b) Vízszintesen balra kell mozogni a megfelelő PR/PRmax – vonalhoz a függőleges tengelyhez legközelebb levő görbe csoportban (PR/PRmax = 0,2). (c) Függőlegesen lefelé kell mozogni a vízszintes tengelyhez, és le kell olvasni K2 értékét (K2 = 0,13). 2.4.2. A K1 tényező meghatározása (a) Ki kell indulni a megfelelő hR-ből (hR = 1,4 m). (b) Vízszintesen jobbra kell mozogni a megfelelő P/PR vonalhoz (P/PR = 1,4). (c) Függőlegesen felfelé kell mozogni a megfelelő ER vonalhoz (ER = 6,0 m). (d) Vízszintesen balra kell mozogni a megfelelő PR/PRmax vonalhoz a görbecsoportban, amely a legtávolabbra van a függőleges tengelytől (PR/PRmax = 0,2). (e) Függőlegesen lefelé kell mozogni a vízszintes tengelyhez, és le kell olvasni K1 értékét (K1 = 1,79). 2.4.3 A Kv tényező meghatározása A terheletlen állapotra vonatkozó Kv tényezőt a következőképp állapítják meg:
4.1.

A járműnek – a szükséges vizsgálati felszerelés kivételével – terheletlen állapotúnak kell lennie. 4.1.1. ►M4 A motor a hajtókerekeket rendes körülmények között a jármű legnagyobb sebessége háromnegyed részének megfelelő állandó sebességen forgatja, amennyiben nincs olyan műszaki ok, amely miatt a gyártó más sebességet határozna meg. A jármű motorját megfelelő forgatónyomatékkal kell terhelni. Ha szükséges, az erőátviteli tengelyek szétkapcsolhatók (például olyan jármű esetében, amely kettőnél több tengellyel rendelkezik), feltéve hogy azok nem hajtanak meg rádiózavart kibocsátó alkatrészt. ◄ 4.1.2. A tompított fényszórót be kell kapcsolni. 4.1.3. A baloldali vagy a jobboldali irányjelzőt be kell kapcsolni. 4.1.4. Minden más rendszert, amely a járművezetői irányítást befolyásolja éppúgy, mint a jármű rendes működésekor, be kell kapcsolni. 4.1.5. A járműnek tilos a vizsgálati térrel elektromosan összekapcsolt állapotban lennie és a jármű és a vizsgálóberendezés között sem szabad kapcsolatnak lennie, a 4.1.1. vagy 4.2. pontban megkövetelteken kívül. A gumiabroncsoknak a vizsgáló tér padlózatával való érintkezése nem képez elektromos összeköttetést.
– Amennyiben a tagállamok úgy ítélik meg, hogy műszaki okokból nem lehetséges helyettesítő termékek használata, továbbra is engedélyezhetik a PCB-k és PCT-k és azok készítményeinek használatát, ha az utóbbiakat a karbantartás szokásos körülményei között kizárólag arra használják fel, hogy az ennek az irányelvnek a hatálybalépése előtt beszerzett, megfelelően működő, meglévő készülékekben feltöltsék a PCB-ket tartalmazó folyadékot.

– A fenti 1–5. pontban említett és 1986. június 30-án üzemben lévő berendezések, készülékek és folyadékok használata továbbra is engedélyezett, amíg ártalmatlanításra nem kerülnek, illetve el nem érik hasznos élettartamuk végét.

— Készítmények, beleértve a hulladékolajat is, amelyek PCB vagy PCT tartalma nagyobb ►M8 0,005 ◄ tömegszázaléknál

— egy vagy több résztvevőnek szánt játékoknál vagy ilyen célra szánt tárgyaknál, amelyeknek dekorációs funkciója is van.

c) a 75/442/EGK (4) és a 78/319/EGK (5) irányelv hatálya alá eső hulladékok.

6.2. Krizotil, CAS 12001–29–5
1.1.1.

A traktort a súlyhoz képest oly módon kell elhelyezni, hogy a borulás hatása elleni védőszerkezetet akkor találja el, amikor a súly ütközési felülete és a tartóláncok vagy drótkötelek a függőleges síkkal 20 fokos szöget zárnak be, kivéve ha az érintkezési pontban az alakváltozás során a borulás hatása elleni védőszerkezet nagyobb szögben állna a függőlegeshez képest. Ebben az esetben a súly ütközési felületét kiegészítő eszközökkel úgy kell beállítani, hogy párhuzamos legyen a borulás hatása elleni védőszerkezettel az ütközési pontban fellépő legnagyobb alakváltozás pillanatában, és a tartóláncok vagy drótkötelek továbbra is 20 fokos szöget zárjanak be a függőlegeshez képest. Meg kell tenni a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a súly ne forduljon el az érintkezési pont körül. A súly felfüggesztési magasságát úgy kell beállítani, hogy tömegközéppontjának pályája áthaladjon az érintkezési ponton. A védőszerkezeten olyan pontot kell választani ütközési pontként, amely a traktor esetleges hátrafelé borulásakor először érintené a talajt; rendes körülmények között a felső szélét. A súly súlypontja a védőszerkezet felső szélességének egy hatodával legyen beljebb attól a függőleges síktól, amely párhuzamos a traktor középsíkjával és a védőszerkezet felső részének külső oldalát érinti. Amennyiben a védőszerkezet hátsó részének íve nagyobb távolságban kezdődik a szóban forgó függőleges síkhoz képest, mint a fentiek szerint számított 1/6 rész, akkor az ütésnek az ívelt rész kezdőpontjában kell hatnia, vagyis abban a pontban, ahol az ív tangenciálisan csatlakozik a traktor középsíkjára merőleges egyeneshez (lásd IV. melléklet 9. ábráját). Amennyiben egy kinyúló rész a súly szempontjából kedvezőtlen helyen van, akkor egy megfelelő vastagságú és szélességű, kb. 300 mm hosszú acéllapot kell hozzáerősíteni e részhez úgy, hogy az acéllap ne befolyásolja a védőszerkezet szilárdságát.
2.4.2.2.

A csatnak, még akkor is, ha nincs terhelés alatt, zárt állapotban kell maradnia, akármilyen is a helyzete. A csatot ne lehessen 1 daN erőnél kisebb erővel kioldani. A csatot úgy kell tervezni, hogy könnyen lehessen használni és megfogni.A csatot akkor is ki lehessen oldani, ha a 2.7.9.2. pontban meghatározott terhelés alatt áll. A csatot egy gomb vagy egy ahhoz hasonló eszköz megnyomásával lehessen kioldani. Annak a felületnek, amelyre ezt a nyomást gyakorolni kell, a következő méretűnek kell lennie a gomb kioldási helyzetében, amikor a vetülete a gomb mozgásának kezdeti irányára merőleges síkba esik: — zárt eszközök esetében 4,5 cm2-nél nem kisebb felületű és 15 mm-nél nem kisebb szélességű felület, — nem zárt eszközök esetében 2,5 cm2-nél nem kisebb felületű és 10 mm-nél nem kisebb szélességű felület. Ennek a felületnek piros színűnek kell lennie. A csat többi része nem lehet ilyen színű.
— Írországban:

public companies limited by shares or by guarantee, private companies limited by shares or by guarantee,
Botswana

Ministry of Agriculture, Department of Animal Health and Production
1981D0121 — HU — 24.10.2008 — 011.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:







(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.









▼B

A TANÁCS 81/121/EGK HATÁROZATA

(1981. március 3.)

a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, póttagjai és szakértői részére napidíj biztosításáról, valamint utazási költségeik megtérítéséről







AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló, 1965. április 8-án Brüsszelben aláírt szerződésre, és különösen annak 6. cikkére, mivel eljárásokat kell megállapítani a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, póttagjai és szakértői részére napidíj biztosításáról és utazási költségeik megtérítéséről a Gazdasági és Szociális Bizottság 1980. július 22-én módosított ( 1 ), 1974. június 13-i eljárási szabályzatának ( 2 ) értelmében, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:







1. cikk

Az alábbi rendelkezésekkel összhangban a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, a póttagok és a szakértők jogosultak napidíjra az ülésekkel vagy utazásokkal töltött napok alapján, valamint utazási költségeik megtérítésére.

▼M10

2. cikk

1. A napi térítés utazási naponként

— 145 EUR mind a tagok, mind a póttagok esetében.

2. A napi térítés tanácskozási naponként

— 233 EUR mind a tagok, mind a póttagok esetében.

3. Abban az esetben, ha a jogosult hitelt érdemlően bizonyítja, hogy munkavégzése helyén egy éjszakát eltöltött és ennek költségét kifizette, további 34 EUR napi térítésben részesül.

▼B

3. cikk

(1) Az utazással töltött napok megtérítéséhez alapul vett időtartamot visszautazás esetében átalányalapon a következő számítás szerint kell megállapítani:

— 100 kilométer feletti, de legfeljebb 200 kilométeres távolság esetén háromnegyed nap,

— 200 kilométer feletti, de legfeljebb 500 kilométeres távolság esetén egy nap,

— 500 kilométer feletti, de legfeljebb 1 000 kilométeres távolság esetén másfél nap,

— 1 000 kilométert meghaladó távolság esetén két nap.

The daily allowance per travel day shall amount to:

— Bfrs 4 450 for members

— Bfrs 3 000 for alternates and experts.

◄

4. cikk

(1) Az utazási költségek megtérítése a Gazdasági és Szociális Bizottság 1981. március 1-jén hatályban lévő pénzügyi szabályaival összhangban történik, amely úgy értendő, hogy a póttagok ugyanolyan bánásmódban részesülnek, mint a tagok és szakértők.

(2) A tagok, póttagok és szakértők légi utazási költségeinek megtérítésénél azonban a turista osztály viteldíját veszik alapul, kivéve a szolgálati úton lévő elnököt és az alelnököt, akik jogosultak az első osztályú viteldíj megtérítésére.

5. cikk

Ez a határozat 1981. március 1-jén lép hatályba.
1981D0121 — HU — 12.07.2005 — 010.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:







(*) Ez a jogi aktus sosem jelent meg magyar nyelven.









▼B

A TANÁCS 81/121/EGK HATÁROZATA

(1981. március 3.)

a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, póttagjai és szakértői részére napidíj biztosításáról, valamint utazási költségeik megtérítéséről







AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló, 1965. április 8-án Brüsszelben aláírt szerződésre, és különösen annak 6. cikkére, mivel eljárásokat kell megállapítani a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, póttagjai és szakértői részére napidíj biztosításáról és utazási költségeik megtérítéséről a Gazdasági és Szociális Bizottság 1980. július 22-én módosított ( 1 ), 1974. június 13-i eljárási szabályzatának ( 2 ) értelmében, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:







1. cikk

Az alábbi rendelkezésekkel összhangban a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, a póttagok és a szakértők jogosultak napidíjra az ülésekkel vagy utazásokkal töltött napok alapján, valamint utazási költségeik megtérítésére.

▼M9

2. cikk

(1) Napidíj utazásonként:

— a tagoknak és póttagoknak 130 EUR.

(2) Napidíj minden ülésezéssel töltött nap után:

— a tagoknak és póttagoknak 208 EUR.

(3) Amennyiben az igényjogosult kielégítő bizonyítékot szolgáltat arra nézve, hogy a munka helyszínén éjszakai tartózkodással kapcsolatos kiadása merült fel, 30 EUR kiegészítő napidíjban részesül.

▼B

3. cikk

(1) Az utazással töltött napok megtérítéséhez alapul vett időtartamot visszautazás esetében átalányalapon a következő számítás szerint kell megállapítani:

— 100 kilométer feletti, de legfeljebb 200 kilométeres távolság esetén háromnegyed nap,

— 200 kilométer feletti, de legfeljebb 500 kilométeres távolság esetén egy nap,

— 500 kilométer feletti, de legfeljebb 1 000 kilométeres távolság esetén másfél nap,

— 1 000 kilométert meghaladó távolság esetén két nap.

The daily allowance per travel day shall amount to:

— Bfrs 4 450 for members

— Bfrs 3 000 for alternates and experts.

◄

4. cikk

(1) Az utazási költségek megtérítése a Gazdasági és Szociális Bizottság 1981. március 1-jén hatályban lévő pénzügyi szabályaival összhangban történik, amely úgy értendő, hogy a póttagok ugyanolyan bánásmódban részesülnek, mint a tagok és szakértők.

(2) A tagok, póttagok és szakértők légi utazási költségeinek megtérítésénél azonban a turista osztály viteldíját veszik alapul, kivéve a szolgálati úton lévő elnököt és az alelnököt, akik jogosultak az első osztályú viteldíj megtérítésére.

5. cikk

Ez a határozat 1981. március 1-jén lép hatályba.
1983L0201 — HU — 15.11.1983 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

No

▼B

A BIZOTTSÁG IRÁNYELVE

(1983. április 12.)

az egyéb élelmiszert és csak csekély mennyiségű húst vagy húsipari terméket tartalmazó termékek tekintetében a 77/99/EGK tanácsi irányelv rendelkezései alóli kivételek megállapításáról

(83/201/EGK)

mivel a más élelmiszereket és csak csekély mennyiségű húst vagy húsipari terméket tartalmazó termékeket előállító és a 77/99/EGK irányelv rendelkezéseinek teljes mértékben megfelelő létesítmények számára lehetővé kell tenni, hogy igénybe vegyék az irányelv 8. cikk (1) bekezdés c) pontjában említett kivételeket;

mivel a más élelmiszereket és csak csekély mennyiségű húst vagy húsipari terméket tartalmazó termékeket vagy kizárólag ilyen termékeket előállító, vagy olyan létesítményekben gyártják, amelyek a fent említett termék mellett húsipari termékeket és/vagy más, húst vagy húsipari terméket nem tartalmazó élelmiszereket is készítenek; mivel az ilyen termékek elkészíthetők ugyanannak a létesítménynek elkülönített részlegeiben;

1. cikk

Ez az irányelv meghatározza, hogy a 77/99/EGK irányelv mely rendelkezései nem vonatkoznak – annak 8. cikke alapján – egyes olyan termékekre, amelyek más élelmiszereket és csak csekély mennyiségű húst vagy húsipari terméket tartalmaznak.

2. cikk

A más élelmiszereket és csak kis százalékarányú húst vagy húskészítményt tartalmazó terméknek azon termékek minősülnek, amelyek a gyártó felhasználási utasításának megfelelő elkészítést követően a felhasználásra kész termékre vonatkoztatva 10 tömegszázalékot meg nem haladó mennyiségben tartalmaznak hozzáadott húst vagy húskészítményt.

3. cikk

A más élelmiszereket és csak csekély mennyiségű húst vagy húsipari terméket tartalmazó termékeket gyártó létesítmények engedélyezése vonatkozásában:

b) Amennyiben az a nyers húsra és húsipari termékekre nem gyakorol káros hatást, ugyanazt a helyiséget lehet használni a 77/99/EGK irányelv A melléklete I. fejezete (2) bekezdésének a), b), c), d), e), g) és h) pontjaiban említett külön helyiségekben végzendő műveletekre.

3. Ha a létesítmény olyan más élelmiszeripari termékeket is gyárt, amelyek nem tartalmaznak húst vagy húsipari terméket, a 77/99/EGK irányelv A melléklete I. fejezete (1) bekezdésének c), e), i), l), n) és o) pontjaiban említett helyiségek, illetve az ezen irányelv 1. cikkében említett termékek esetében előírt, az f), g), h) és k) pontokban említett berendezések lehetnek közösek a húst vagy húsipari terméket nem tartalmazó más élelmiszertermékek gyártására használt helyiségekkel és berendezésekkel. Azonban a 77/99/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdése 6. pontjában említett illetékes hatóság számára e helyiségekhez és berendezésekhez is hozzáférést kell biztosítani.
1983R2289 — HU — 01.05.2004 — 005.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

Módosította:

▼B

A BIZOTTSÁG 2289/83/EGK RENDELETE

(1983. július 29.)

a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló 918/83/EGK tanácsi rendelet 70–78. cikkének végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról

1. cikk

Ez a rendelet megállapítja a 918/83/EGK rendelet – a továbbiakban „alaprendelet” – 70–78. cikkének végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket.

I. FEJEZET

AZ INTÉZMÉNYEK VAGY SZERVEZETEK ÁLTALI BEHOZATALRA ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEK

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

A.

Az árucikkek címzettjeként szereplő intézmények vagy szervezetek kötelezettségei

2. cikk

▼M3

(1) Az alaprendelet 71. cikkében, valamint 72. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett árucikkek vámmentes behozatala az áruk címzettjeként szereplő intézmény vagy szervezet számára az alábbi kötelezettségeket vonja maga után:

▼B

(2) Az árucikkek címzettjeként szereplő intézmény vagy szervezet vezetője vagy meghatalmazott képviselője az illetékes hatóságoknak nyilatkozatot tesz, amelyben kijelenti, hogy tudatában van az (1) bekezdésben felsorolt különféle kötelezettségeknek, valamint vállalja, hogy eleget tesz azoknak.

Az illetékes hatóságok előírhatják, hogy az előző albekezdésben említett nyilatkozatot az áruk címzettjeként szereplő intézmény vagy szervezet minden egyes behozatalra, több behozatalra vagy az összes behozatalra vonatkozóan nyújtsa be.

B.

Az árucikkek kölcsönadására, bérbeadására vagy átruházására vonatkozó rendelkezések

3. cikk

(1) Amennyiben az alaprendelet 77. cikke (2) bekezdése második albekezdése első mondatának rendelkezéseit alkalmazzák, annak az intézménynek vagy szervezetnek, amelynek a fogyatékos személyek általi használatra szánt árucikkeket kölcsönadják, bérbe adják vagy átruházzák, az árucikk átvételének időpontjától kezdve a 2. cikkben megállapítottakkal megegyező kötelezettségeknek kell eleget tennie.

▼M3

(2) Amennyiben az az intézmény vagy szervezet, amely részére az árukat kölcsönadták, bérbe adták, vagy átruházták, más tagállamban található, mint amelyik az árukat kölcsönadta, bérbe adta, vagy átruházta, az ilyen áruk feladásakor a feladási tagállam illetékes vámhatóságai a 2823/87/EGK rendeletben megállapított szabályokkal összhangban egy T5 ellenőrző példányt állítanak ki annak biztosítására, hogy az árukat továbbra is olyan célra használják, amely igazolja azok vámmentes behozatalát.

▼A3

▼M1

—

„Article for the handicapped: continuation of relief subject to compliance with the second subparagraph of Article 77 (2) of Regulation (EEC) No 918/83”
5.3.

Vezetett átmeneti szuszceptibilitás az áramellátáson

A 24 V-os modellek esetében: az ISO 7637-2 betartása: 1a. impulzus: Vs = - 100 V, Ri = 10 ohm 2. impulzus: Vs = + 100 V, Ri = 10 ohm 3a. impulzus: Vs = - 100 V, Ri = 50 ohm 3b. impulzus: Vs = + 100 V, Ri = 50 ohm 4. impulzus: Vs = - 16 V Va = - V, t6 = 100 ms 5. impulzus: Vs = + 120 V, Ri = 2,2 ohm, td = 250 ms A 12 V-os modell esetében: az ISO 7637-1 betartása: 1. impulzus: Vs = - 100 V, Ri = 10 ohm 2. impulzus: Vs = + 100 V, Ri = 10 ohm 3a. impulzus: Vs = - 100 V, Ri = 50 ohm 3b. impulzus: Vs = + 100 V, Ri = 50 ohm 4. impulzus: Vs = - 6 V Va = - V, t6 = 15 ms 5. impulzus: Vs = + 65 V, Ri = 3 ohm, td = 100 ms Az 5. impulzust csak azon járműegységeken kell tesztelni, amelyeket olyan járművekbe szerelnek be, amelyeken nem valósítottak meg közös külső túlterhelés-védelmet.
3.

AZ EGK-ALKATRÉSZ-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM 3.1. A borulás hatása elleni védőszerkezet és a traktorra erősítés szilárdságára vonatkozóan az EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási kérelmet a traktor vagy a védőszerkezet gyártója vagy meghatalmazott képviselője nyújtja be. 3.2. Az EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási kérelemhez három példányban mellékelni kell az alábbi dokumentumokat és adatokat: — általános elrendezési rajz a rajzon megadott léptéknek megfelelően, vagy a védőszerkezet fő méreteinek megadásával. E rajznak főként a rögzítés részleteit kell bemutatnia, — a felerősítés részleteit oldalról és hátulról bemutató fényképek, — a védőszerkezet rövid leírása, beleértve a szerkezetet, a traktorra erősítés részleteit, és - szükség esetén - a burkolattal kapcsolatos részleteket, a hozzáférés és a kimenekülés módját, a belső párnázással kapcsolatos részleteket és a folyamatos borulás megakadályozására szolgáló sajátosságokat, valamint a fűtés és a szellőztetés részleteit, — a szerkezeti részekhez felhasznált anyagok, beleértve a csatlakoztató és a rögzítőcsavarokat is (lásd V. mellékletet). 3.3. Az EGK-alkatrész-típus-jóváhagyási vizsgálat végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatnak át kell adni egy olyan traktort, amely annak a traktortípusnak a mintája, amelyre a jóváhagyandó védőszerkezetet tervezték. A traktorra fel kell szerelni a borulás hatása elleni védőszerkezetet. 3.4. Az EGK-alkatrész-típusjóváhagyás birtokosa kérheti a jóváhagyás kiterjesztését más traktortípusokra is. Az eredeti EGK-típusjóváhagyást megadó illetékes hatóság megadja a jóváhagyás kiterjesztését is, amennyiben a jóváhagyott védőszerkezet és azok a traktortípus(ok), amely(ek)re a kiterjesztést kérik, megfelelnek az alábbi feltételeknek: — a II. melléklet 1.4. pontja szerinti teher nélküli traktor tömege nem haladja meg 5 %-nál nagyobb mértékben a vizsgálatnál használt referenciatömeget, — a tengelytáv vagy a hátsó kerekek tengelyére számított tehetetlenségi nyomaték nem nagyobb, mint a referencia-nyomtáv vagy tehetetlenségi nyomaték, — a felerősítés módja és a felerősítési pontok azonosak a traktoron, — az olyan alkatrészek, mint a sárvédők és a motorháztető, amelyek a védőszerkezet megtámasztására szolgálhatnak, azonos szilárdságúak és – a védőszerkezethez képest – azonos helyen vannak; — az ülésnek, valamint a kormánykeréknek a védőszerkezethez viszonyított kritikus méreteit és elrendezését, valamint azoknak a pontoknak a védőszerkezethez viszonyított elrendezését, amelyek merevnek minősülnek és amelyeket figyelembe kell venni a szabadtér védelme igazolásának céljából, úgy kell kialakítani, hogy az egyes vizsgálatok során a szerkezet védje a szabadteret, miután ez utóbbinak alakja a különböző vizsgálatok eredményeképpen megváltozott.
1988L0388 — HU — 20.11.2003 — 002.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

No

▼B

A TANÁCS IRÁNYELVE

(1988. június 22.)

az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

(88/388/EGK)

mivel az élelmiszerekben használt aromaanyagokra vonatkozó jogszabályoknak elsősorban az emberi egészséggel kapcsolatos követelményeket kell szem előtt tartaniuk, ugyanakkor az egészségvédelem által meghatározott határokon belül a gazdasági és a technikai szükségleteket is figyelembe kell venniük;

1. cikk

(1) Ezen irányelvet az élelmiszerekben vagy azok felületén illat vagy íz kialakítására szolgáló „aromákra”, valamint az ezek előállítására használt alapanyagokra kell alkalmazni.

(2) Ezen irányelv alkalmazásában:

i. megfelelő fizikai eljárással (ideértve a desztillációt vagy az oldószeres kivonást is) vagy enzimes, illetve mikrobiológiai folyamatok által nyers állapotú vagy emberi fogyasztásra alkalmassá tevő hagyományos élelmiszer-előállítási eljárással történt feldolgozáson (ideértve a szárítást, a pörkölést és a fermentálást is) átment növényi vagy állati anyagokból;

c) „aromakészítmény” a b) pont i. alpontjában meghatározott anyagoktól eltérő olyan koncentrált vagy nem koncentrált, ízesítő tulajdonságokkal rendelkező termék, amelyet megfelelő fizikai folyamatok által (ideértve a desztillációt vagy az oldószeres kivonást is) vagy enzimes, illetve mikrobiológiai kezeléssel nyers állapotú vagy emberi fogyasztásra alkalmassá tevő hagyományos élelmiszer-előállítási eljárással történő feldolgozáson (ideértve a szárítást, a pörkölést és a fermentálást is) átment növényi vagy állati anyagokból nyertek;
1988L0661 — HU — 03.09.2008 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

No

Módosította:

C 241

▼B

A TANÁCS IRÁNYELVE

(1988. december 19.)

a tenyészsertésekre alkalmazandó állattenyésztés-technológiai előírásokról

(88/661/EGK)

I.

FEJEZET

Fogalommeghatározások

1. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a) „fajtatiszta tenyészsertés”: bármely sertés, amelynek szüleit és nagyszüleit ugyanazon fajta törzskönyvébe jegyezték be vagy vették abban nyilvántartásba, és amely saját maga is be van jegyezve vagy nyilván van tartva, és alkalmas ilyen törzskönyvbe történő bejegyzésre;
„i) az Egyesült Királyságban:

— egy »Statement of registration as a Midwife« a »United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting« nyilvántartásának a 10. részében”