2008D0456 — HU — 08.03.2011 — 003.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

Módosította:

No

▼B

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. március 5.)

a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 574/2007/EK europai parlamenti és tanácsi határozatnak a tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszerei, az igazgatási és pénzügyi irányításra vonatkozó szabályok, valamint az alap által társfinanszírozott projektek kiadásainak támogathatósága tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról

(az értesítés a C(2008) 789. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(2008/456/EK)

Az alapból származó kiadások támogathatóságára vonatkozó közös szabályokat kell elfogadni annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok – összhangban a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével – hatékonyan hajtsák végre az alapot. A végső kedvezményezettekre és a kijelölt hatóságokra háruló adminisztratív teher csökkentése céljából a közvetett költségeknek bizonyos feltételek mellett átalányban is támogathatóvá kellene válniuk.

A tagállamoknak többéves terveikhez csatolva be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az igazgatási és ellenőrzési rendszereik leírását is. Mivel e dokumentum azon kulcsfontosságú alapok közé tartozik, amelyekre támaszkodva a Bizottság a közösségi költségvetés közös irányításának keretében megállapítja, hogy a tagállamok a pénzügyi támogatást az alkalmazandó szabályoknak és a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló elveknek megfelelően használják-e, ezért az e dokumentumba kerülő információt alapos részletességgel kell meghatározni.

A projektek és rendszerek ellenőrzése az ellenőrző hatóság felelősségi körében zajlik. Annak érdekében, hogy ezek az ellenőrzések megfelelő mértékben és hatékonysággal valamennyi tagállamban azonos szabványok szerint történjenek, meg kell szabni azokat a feltételeket – ideértve a mintavételek alapját is –, amelyeknek az ellenőrzéseknek meg kell felelniük.

Meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamoknak végre kell hajtaniuk az alap szerinti intézkedéseket, különösen annak megállapítása érdekében, hogy a felelős hatóság milyen körülmények között hajthatja végre közvetlenül a projekteket. További rendelkezéseket kell megállapítani a felhatalmazott hatóságokra vonatkozóan is.

I. RÉSZ

BEVEZETÉS

I. FEJEZET

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy

(1) E határozat az alábbiak tekintetében állapítja meg az alap végrehajtásának szabályait:

c) a tagállamok részéről az alappal kapcsolatban a Bizottság számára közlendő információk;

(2) Az alábbi rendelkezések az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet ( 11 ) sérelme nélkül alkalmazandók.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

— „ellenőrző hatóság”: a tagállamok által az alap jogi aktus 27. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján kijelölt szerv,

II. RÉSZ

A NÉGY ALAP KÖZÖS RENDELKEZÉSEI

1. FEJEZET

Kijelölt hatóságok

3. cikk

Közös hatóságok

A tagállamok a négy alap közül kettő vagy több számára is kijelölhetik ugyanazt a felelős hatóságot, ellenőrző hatóságot vagy hitelesítő hatóságot.

4. cikk

Felhatalmazott hatóság

(1) A feladatok átruházása megfelel a hatékony és eredményes belső ellenőrzést előíró hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének, biztosítja továbbá a megkülönböztetés tilalmának és a közösségi finanszírozás átláthatóságának elveivel való összhangot. Az átruházott végrehajtási feladatok nem idézhetnek elő összeférhetetlenséget.

(2) A felelős hatóság által a felhatalmazott hatóságra átruházott feladatok alkalmazási körét, valamint az átruházott feladatok végrehajtásának részletes szabályait hivatalosan, írásban rögzíteni kell.

(2) A felhatalmazási okiratnak legalább az alábbiakról kell említést tennie:

c) a felhatalmazott hatóság jogai és kötelezettségei, valamint az általa vállalt felelősség;

(3) A Bizottsággal való kommunikáció kezelése – amelyről az alap jogi aktus 27. cikke (1) bekezdésének a) pontja tesz említést – nem ruházható át. A felhatalmazott hatóság a felelős hatóság útján kommunikál a Bizottsággal.

(4) Ha a felhatalmazott hatóság nem a tagállam jogának hatálya alá tartozó, közszolgálati feladatokkal rendelkező közigazgatási vagy magánjog hatálya alá tartozó szerv, a felelős hatóság nem ruházhat át végrehajtói hatáskört, amennyiben az nagyfokú, politikai döntéssel járó mérlegelést igényel.

(5) A felhatalmazott hatóságra történő hatáskör-átruházás nem érinti a felelős hatóság felelősségét, amely az átruházott feladatokért továbbra is felelősséggel tartozik.

(6) Amennyiben a felelős hatóság feladatokat ruházott át a felhatalmazott hatóságra, e határozatnak a felelős hatóságra vonatkozó valamennyi rendelkezése értelemszerűen a felhatalmazott hatóságra is vonatkozik.

5. cikk

Feladatok kiszervezése

A kijelölt hatóságok kiszervezhetnek néhány feladatot, azonban az alap jogi aktus 29., 31. és 32. cikkében meghatározott feladataikkal összhangban továbbra is felelősséggel tartoznak a kiszervezett feladatokért.

2. FEJEZET

Igazgatási és ellenőrzési rendszerek

6. cikk

Eljárási kézikönyv

Az alap jogi aktus 33. cikkének (2) bekezdésével összhangban, valamint tekintettel az arányosság elvére, a tagállamok az alábbiakra vonatkozó eljárásokat és gyakorlati szabályokat megállapító kézikönyvet állítanak össze:

c) indokolt esetben a felhatalmazott hatóságok felügyelete és egyéb kiszervezett feladatok figyelemmel kísérése;

7. cikk

Az alapnak a felelős hatóság általi végrehajtása

(1) Az alap végrehajtása érdekében a felelős hatóság odaítélő és/vagy végrehajtó szervként járhat el.

(2) A felelős hatóság az éves nyílt ajánlatkérések alapján rendszerint odaítélő hatóságként jár el azokban az esetekben, amikor az ő feladata a projektek végrehajtása.

(2) Ezen ajánlatkérésekre sem a felelős hatóság, sem a felhatalmazott hatóság nem pályázhat.

(2) Megfelelően indokolt esetben – a korábbi ajánlatkéréseket követően vagy vészhelyzet miatt kiválasztott többéves projekteknek az alap jogi aktus 16. cikkének (6) bekezdése szerinti továbbfolytatását is ideértve – a támogatások ajánlatkérés nélkül is odaítélhetők.

(3) A felelős hatóság végrehajtó szervként jár el azokban az esetekben, amikor azért dönt a projektek közvetlen végrehajtása mellett, mert a projektek jellemzői nem teszik lehetővé a más módon történő végrehajtást, így például jogi monopolhelyzetben vagy biztonsági okokból kifolyólag. Ezekben az esetekben a végső kedvezményezettre vonatkozó szabályok értelemszerűen alkalmazandók a felelős hatóságra is.

8. cikk

Azon feltételek, amelyek mellett a felelős hatóság végrehajtó szervként jár el

(1) Az érintett éves program keretében meg kell határozni, és közölni kell a Bizottsággal azokat az indokokat, amelyek alapján a felelős hatóság a projektek végrehajtása során végrehajtó szervként járt el.

(2) A felelős hatóság a projektek végrehajtása során biztosítja az értékarányosság elvének érvényesülését és az összeférhetetlenség megelőzését.

(3) A felelős hatóság a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott projekteket a technikai alkalmassága, nagy fokú szakosodása vagy igazgatási hatásköre miatt illetékes bármely nemzeti hatósággal közösen és/vagy közvetlenül hajthatja végre. Az érintett éves programban a végrehajtásban részt vevő főbb nemzeti hatóságokat is meg kell határozni.

(4) Egy projektnek az alap keretein belüli társfinanszírozására vonatkozó közigazgatási határozat tartalmazza azokat az információkat, amelyek a társfinanszírozott termékek és szolgáltatások nyomon követéséhez, valamint a felmerült kiadások ellenőrzéséhez szükségesek. A támogatási megállapodásokra vonatkozóan a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott valamennyi lényeges rendelkezésnek szerepelnie kell egy ezzel egyenértékű jogi eszközben is.

(5) Az éves program végrehajtásáról szóló zárójelentés tájékoztatást tartalmaz a feladatok megfelelő elkülönítésének, továbbá az Európai Közösségek pénzügyi érdekei hatékony ellenőrzésének és megfelelő védelmének biztosítása érdekében alkalmazott eljárásokra és gyakorlatokra vonatkozóan, valamint magyarázatot nyújt az összeférhetetlenség elkerülésének módjával kapcsolatban.

(6) Ha az alapból társfinanszírozott projektek esetében várhatóan rendszeresen a felelős hatóság lesz a végrehajtó szerv:

a) az ellenőrző hatóság nem lehet a felelős hatósággal azonos szerv, kivéve amennyiben biztosítják ellenőrzésének függetlenségét, valamint ha jelentést tesz más szervnek is azon kívül, amelynek keretén belül a felelős hatóság működik;

b) a felelős hatóságnak az alap jogi aktus 29. cikkében meghatározott feladatait nem érintheti, ha a felelős hatóság a projekteket közvetlenül is végrehajtja.

(7) Amennyiben várhatóan a felhatalmazott hatóság lesz az alapból társfinanszírozott projektek végrehajtó szerve, e felhatalmazott hatóság nem lehet az egyetlen végső kedvezményezettje azon előirányzatoknak, amelyek kezelését átruházták rá.

9. cikk

Kiválasztási- és odaítélési eljárás, amennyiben a felelős hatóság odaítélő szervként jár el

(1) A 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott ajánlatkéréseket oly módon kell közzétenni, hogy a lehetséges kedvezményezettek körében a lehető legnagyobb nyilvánosságot biztosítsák. ►M3 Az ajánlatkérések tartalmának bármely lényeges módosítását ugyanolyan feltételek mellett szintén közzé kell tenni. ◄

(1) Az ajánlatkérésekben a következőket határozzák meg:

c) a közösségi, valamint – adott esetben – a nemzeti finanszírozásra vonatkozó rendelkezések;

(2) A projektek kiválasztásának és a támogatások odaítélésének céljából a felelős hatóság biztosítja, hogy a lehetséges kedvezményezettek tájékoztatást kapjanak a projektek végrehajtásával kapcsolatos alábbi különös feltételekről:

c) a megőrzendő és közlendő pénzügyi és egyéb információk.

(2) A felelős hatóság az odaítélésről szóló döntés meghozatala előtt meggyőződik arról, hogy a végső kedvezményezett és/vagy a projektpartnerek rendelkeznek-e az e feltételek teljesítéséhez szükséges kapacitásokkal.

(3) A felelős hatóság biztosítja, hogy az odaítélt projekttámogatások az ajánlatkérésekben meghatározott kritériumokat alkalmazó alaki, technikai és költségvetési elemzés és minőségi értékelés tárgyát képezték. Az egyéb projektek elutasításának indokait rögzíteni kell.

(4) A tagállamok meghatározzák, hogy mely szerv rendelkezik a projektek odaítélésére vonatkozó hatáskörrel, továbbá minden esetben – különösen akkor, ha a pályázók nemzeti szervek – biztosítják az összeférhetetlenség elkerülését.

(5) Az odaítélésről szóló döntésben fel kell tüntetni legalább a végső kedvezményezett és/vagy a projektpartnerek nevét, a projekt lényeges részleteit, valamint működési célkitűzéseit, az alapból társfinanszírozott legmagasabb összeget, valamint az összes támogatható költség legnagyobb társfinanszírozási arányát.

(6) Minden egyes kérelmezőnek írásbeli tájékoztatást kell küldeni a kiválasztási eljárás eredményeiről, a kiválasztási döntések magyarázatával együtt. Amennyiben a nemzeti jogszabályok előírják, említést kell tenni a vonatkozó felülvizsgálati eljárásról.

10. cikk

A végső kedvezményezettekkel kötött támogatási megállapodások amennyiben a felelős hatóság odaítélő szervként jár el

(1) A felelős hatóság többek között az alábbiakra vonatkozó részletes projektirányítási eljárásokat határoz meg:

(2) A támogatási megállapodásnak többek között az alábbiakat kell meghatároznia:

c) a támogatott projekt részletes leírása és ütemezése;

e) a projekt megállapodás szerinti előzetes költségvetési és finanszírozási terve, ideértve a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályok tekintetében a 11. mellékletben meghatározott közvetett költségek meghatározott százalékát is;

(3) Megfelelő esetben a végső kedvezményezettek gondoskodnak arról, hogy valamennyi projektpartnerre az övékkel azonos kötelezettségek vonatkozzanak. A partnerek a végső kedvezményezett közvetítésével vállalnak felelősséget, és ez utóbbi felel végső soron a szerződési feltételeknek saját maga és valamennyi projektpartner általi betartásáért.

(3) A végső kedvezményezettek megőrzik az érintett projekttel kapcsolatban a partnereknél felmerült bevételeket és kiadásokat igazoló számviteli dokumentumok hiteles másolatait.

(4) A támogatási megállapodások kifejezett rendelkezést tartalmaznak arra vonatkozóan, hogy a dokumentumokra és helyszíni vizsgálatokra támaszkodva a Bizottság és a Számvevőszék gyakorolja az ellenőrzési hatáskört valamennyi végső kedvezményezett, projektpartner és alvállalkozó felett.

▼M3

11. cikk

Végrehajtási szerződések

A projektek végrehajtására vonatkozó szerződések odaítélése során az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen szerv, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás az alkalmazandó uniós és nemzeti közbeszerzési joggal és elvekkel összhangban jár el.

Az első bekezdésben említettektől eltérő szervek az átláthatóság, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód elvének való megfelelés biztosítása érdekében megfelelő nyilvánosság mellett ítélik oda a projektek végrehajtására irányuló szerződéseket. A 100 000 EUR értéket el nem érő szerződések odaítélhetők, amennyiben az érintett szerv legalább három ajánlatot kér. A nemzeti szabályok sérelme nélkül az 5 000 EUR értéket el nem érő szerződésekre semmilyen eljárási kötelezettség nem vonatkozik.

▼B

12. cikk

A közösségi hozzájárulás utolsó részletének meghatározása

A végső kedvezményezett részére történő utolsó kifizetés kiszámítása szempontjából az egyes projektekhez nyújtott összes közösségi hozzájárulás az alábbi három összeg közül a legalacsonyabb:

c) a 11. melléklet I.3.3. pontjában meghatározott non-profit elv alkalmazásából származó összeg.

13. cikk

Technikai segítségnyújtás

(1) Az alap jogi aktus 17. cikkében meghatározott, a Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 100 %-ig finanszírozható az alapból.

(2) Az alap jogi aktus 18. cikkében meghatározott, a tagállamok kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 100 %-ig finanszírozható az alapból.

(3) A Bizottság vagy a tagállamok kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás – az 1. fejezet III. részében meghatározott támogathatósági szabályoktól függően – beszerzési szerződések, szakértői díjak és/vagy igazgatási kiadások formájában történhet.

14. cikk

Technikai segítségnyújtásra fordított kiadások közös hatóság esetében

(1) Amennyiben két vagy több alapnak egy vagy több kijelölt hatósága közös, a technikai segítségnyújtási kiadásoknak az egyes érintett éves programokban szereplő előirányzatai részben vagy teljesen összevonhatók.

(2) A technikai segítségnyújtás kiadásait lehetőleg egyszerű és arányos elosztási formula alapján kell felosztani az érintett alapok között. A formula alkalmazása nem járhat az egyes érintett éves programok technikai segítségnyújtási kiadásai maximális összegének növekedésével.

15. cikk

A felelős hatóság által végzett ellenőrzések

(1) Azok az ellenőrzések, amelyeket a felelős hatóság az alap jogi aktus 29. cikke (1) bekezdésének g) pontja értelmében végez vagy végeztet el, adott esetben a projektek igazgatási, pénzügyi, technikai és fizikai szempontjaira terjednek ki.

(1) Az ellenőrzések biztosítják, hogy a feltüntetett kiadások valósak és a projekt céljából indokoltak, hogy a támogatott projekteket a támogatási megállapodással összhangban kivitelezték, hogy a közösségi hozzájárulás – különösen az alap jogi aktus 16. cikkében meghatározott pénzügyi struktúra tekintetében – megfelel a szabályoknak, hogy a végső kedvezményezett visszatérítési kérelmei megfelelőek, továbbá hogy a projektek és a kiadások megfelelnek a közösségi és nemzeti szabályoknak, valamint nem lettek több közösségi vagy nemzeti rendszer keretében vagy több programozási időszakban kétszeresen finanszírozva.

(1) Az ellenőrzések kiterjednek továbbá:

c) az egyedi projektek olyan helyszíni ellenőrzéseire, amelyeket legalább a projektek típusait és méreteit megfelelően reprezentáló mintán és bármely korábban azonosított kockázati tényező figyelembevételével végeznek el annak érdekében, hogy a felelős hatóság által megállapított kockázatra tekintettel megfelelően biztosítsák az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályosságát.

(1) Nem kell elvégezni az a) és b) pontban megjelölt ellenőrzéseket, amennyiben a végső kedvezményezett köteles az a) és b) pontban említett valamennyi szempontra kiterjedő, független könyvvizsgálótól származó könyvvizsgálói igazolást benyújtani.

(2) Minden egyes ellenőrzésre vonatkozóan meg kell őrizni az elvégzett tevékenységet, a vizsgálat időpontját és eredményeit, valamint a feltárt hibákkal kapcsolatban hozott intézkedéseket tartalmazó dokumentumokat. A felelős hatóság biztosítja, hogy a projekt lezárását követő ötéves időszakon belül az elvégzett ellenőrzésekkel kapcsolatos valamennyi igazoló dokumentum a Bizottság és a Számvevőszék rendelkezésére álljon. Ez az időszak megszakad peres eljárások vagy a Bizottság kellően indokolt kérelme esetén.

(3) Amennyiben a felelős hatóság az éves programnak a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott végrehajtó szerveként jár el, az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket a feladatok megfelelő elkülönítésének elvével összhangban kell végrehajtani.

16. cikk

Ellenőrzési nyomvonal

(1) Az alap jogi aktus 29. cikke (1) bekezdésének k) pontja alkalmazásában az ellenőrzési nyomvonal akkor tekinthető megfelelőnek, ha teljesíti a következő feltételeket:

c) lehetővé teszi az éves program céljára meghatározott kiválasztási kritériumok alkalmazásának ellenőrzését;

(2) A felelős hatóság gondoskodik arról, hogy nyilvántartást vezessenek az alap keretében történt egyedi kifizetésekre vonatkozó valamennyi dokumentum tárolási helyéről.

17. cikk

Rendszerellenőrzés és projektellenőrzés

(1) Az alap jogi aktus 32. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett ellenőrzéseket a tagállamok által létrehozott igazgatási és ellenőrzési rendszereken, valamint az ellenőrző hatóság által jóváhagyott módszerrel kiválasztott projektmintákon kell elvégezni.

(1) A mintavételi módszer a következő:

(1) A mintában a végrehajtó szervként eljáró felelős hatóság által végrehajtott projekteknek is legalább arányosan szerepelniük kell.

(1) A minta kiválasztására alkalmazott módszert dokumentálni kell.

(2) 2013-at megelőzően az igazgatási és ellenőrzési rendszerek alábbi eljárásainak mindegyikét legalább egyszer ellenőrizni kell: programozás, feladatok átruházása, a projektek kiválasztása és odaítélése, figyelemmel kísérése, kifizetés, kiadások hitelesítése, jelentéstétel a Bizottság felé, a lehetséges szabálytalanságok felderítése és kezelése, valamint a programok értékelése.

(3) A projektek ellenőrzését a helyszínen, a végső kedvezményezettnél és/vagy a projektpartnereknél található dokumentáció és nyilvántartások alapján kell elvégezni. Az ellenőrzések során megvizsgálják, hogy:

c) a kiadási tételek megfelelnek-e a 11. cikkben megállapított, a nemzeti kiválasztási eljárás során meghatározott támogathatósági követelményeknek, a támogatási megállapodás feltételeinek és a ténylegesen elvégzett tevékenységeknek; valamint – adott esetben – az egyéb közösségi és nemzeti szabályoknak;

(4) Az alap jogi aktus 32. cikke (1) bekezdésének b) pontja céljából kizárólag a (3) bekezdésnek megfelelő ellenőrzés alkalmazási körén belüli kiadásokat lehet ellenőrzött kiadásként feltüntetni. Amennyiben az ellenőrzést a projekt lezárását megelőzően hajtották végre, a lefedettségi arány kiszámításánál kizárólag a valójában ellenőrzött kiadásokat kell figyelembe venni.

(5) Ha az észlelt problémák a rendszerből adódónak tűnnek, és így a többi projektre nézve is kockázatot jelenthetnek, az ellenőrző hatóság gondoskodik további vizsgálatok, ideértve szükség esetén további ellenőrzések elvégzéséről annak érdekében, hogy a problémák mértéke megállapítható legyen. A szükséges megelőző és kiigazító intézkedéseket az illetékes hatóságok hozzák meg.

(6) Az ellenőrző hatóság a következtetéseket a Bizottságnak bejelentett kiadások ellenőrzésének eredményei alapján vonja le, majd az éves vizsgálati jelentésben közli következtetéseit a Bizottsággal. Az olyan éves programok esetében, amelyeknél az előre látható hibaarány eléri a közösségi támogatás 2 %-ának megfelelő lényegességi küszöbértéket, az ellenőrző hatóság elemzi e hiba jelentőségét, és megteszi a szükséges intézkedéseket, többek között megfelelő javasatokat tesz, amelyeket legalább az éves vizsgálati jelentésben közöl.

18. cikk

A hitelesítő hatóság által végzett ellenőrzések

(1) Azokban az esetekben, amikor az ellenőrző hatóság minősített vagy kedvezőtlen véleményt ad az igazgatási és ellenőrzési rendszer működéséről, a hitelesítő hatóság ellenőrzi, hogy ezt az információt elküldték-e a Bizottságnak. Biztosítja továbbá, hogy a felelős hatóság megfelelő cselekvési tervet hajt végre abból a célból, hogy visszaállítsa az igazgatási és ellenőrzési rendszer hatékony működését, továbbá hogy értékelje a hibás működésnek a kiadásigazoló nyilatkozatra gyakorolt hatását.

(2) Ha az éves program végrehajtására vonatkozó zárójelentés kibocsátása céljából az ellenőrző hatóság nem érvényesíti a kifizetési kérelmet vagy a visszatérítési nyilatkozatot, a hitelesítő hatóság biztosítja a megfelelő kifizetési kérelem vagy visszatérítési nyilatkozat haladéktalan kiállítását.

3. FEJEZET

Az alap felhasználásával kapcsolatban közlendő információk

19. cikk

Az arányosság elve

(1) Az alap jogi aktus 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően, az érintett tagállam a részére nyújtott közösségi támogatás összegével arányos mértékben továbbítja a Bizottságnak az alap felhasználásával kapcsolatban az e fejezetben említett dokumentumokban rendelkezésre álló információkat, amelyek – adott esetben – összefoglaló formájában is megadhatók.

(2) Azonban a Bizottság kérésére a tagállam mégis részletesebb információkat közöl. A Bizottság akkor kérheti ezeket az információkat, ha szükségesnek látszanak az alap jogi aktus, valamint a költségvetési rendelet szerinti kötelezettségeinek hatékony teljesítéséhez.

20. cikk

Az igazgatási és ellenőrzési rendszerek leírása

(1) Az alap jogi aktus 33. cikkének (4) bekezdésében és 34. cikkének (2) bekezdésében említett igazgatási és ellenőrzési rendszerek leírását az 1. mellékletben található mintának megfelelően kell benyújtani.

(2) A felelős hatóság érvényesíti a felhatalmazott hatóságok bármelyike által végrehajtott rendszerek leírását. Minden egyes kijelölt hatóság megerősíti a vele kapcsolatban álló igazgatási és ellenőrzési rendszerek leírásának pontosságát. Ezenfelül az ellenőrző hatóság szintén megerősíti a leírás teljességét.

(3) A leírás vizsgálata során a Bizottság pontosításokat kérhet, valamint intézkedéseket javasolhat annak érdekében, hogy az előbbi megfeleljen az alap jogi aktusban meghatározott rendelkezéseknek. Szükség esetén a Bizottság tisztviselői vagy felhatalmazott bizottsági képviselők helyszíni látogatásokat tehetnek.

(4) Ha a négy közül két vagy több alap végrehajtó hatósága azonos, illetve amennyiben két vagy több alapra azonos rendszerek vonatkoznak, – adott esetben a sajátos jellemzők kiemelésével – a közös igazgatási és ellenőrzési rendszer leírása is benyújtható.

21. cikk

Az igazgatási és ellenőrzési rendszerek leírásának felülvizsgálata

▼M3

(1) A felelős hatóság hivatalos levélben értesíti a Bizottságot az igazgatási és ellenőrzési rendszer valamennyi lényeges változtatásáról, és a lehető leghamarabb megküldi a Bizottságnak az igazgatási és ellenőrzési rendszer átdolgozott leírását, legkésőbb az ilyen változtatás hatálybalépésekor.

▼B

(2) Azok a változtatások lényegesek, amelyek hatással lehetnek a feladatok elkülönítésére, a kiválasztási, odaítélési, és kifizetési mechanizmusok hatékonyságára, valamint a Bizottsággal történő kommunikációra. A lényeges változtatások közé tartozik különösen a kijelölt hatóságok egyikének, a számviteli rendszernek, valamint a kifizetési és a hitelesítési eljárásnak a megváltoztatása.

(3) Az igazgatási és ellenőrzési rendszerek felülvizsgálata a 20. cikkben meghatározottal azonos eljárás szerint történik.

22. cikk

Programozási dokumentumok

(1) A tagállamok a 2. mellékletben szereplő mintának megfelelően benyújtják a Bizottságnak az alap jogi aktus 21. cikkében említett többéves programot.

(2) A tagállamok a 3. mellékletben szereplő mintának megfelelően benyújtják a Bizottságnak az alap jogi aktus 23. cikkében említett éves programokat.

(3) A többéves programhoz csatolt pénzügyi tervben a stratégiai iránymutatásokban meghatározott módon, prioritásonkénti bontásban szerepeltetik a költségvetésben előirányzott összegeket.

(3) Az éves programokhoz csatolt pénzügyi tervekben az alap jogi aktus (3) cikkének (1) bekezdésében meghatározott tevékenységi kategóriák szerinti bontásban – a prioritásokra történő hivatkozással ellátva – szerepeltetik a költségvetésben előirányzott összegeket.

23. cikk

Az éves programok pénzügyi bontásának felülvizsgálata

▼M1

(1) A Bizottság által az alap jogi aktus 23. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott éves program felülvizsgálata érdekében az érintett tagállam legkésőbb a támogathatósági időszak vége előtt három hónappal benyújtja a Bizottságnak a felülvizsgált éves program tervezetét. A Bizottság megvizsgálja, és az alap jogi aktus 23. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárás szerint a lehető leghamarabb jóváhagyja a felülvizsgált programot.

▼B

(2) A pénzügyi bontásban az éves program (1) bekezdés szerinti felülvizsgálatának mellőzésével eszközölt változtatások nem haladhatják meg az alapból származó teljes hozzájárulás 10 %-át, valamint kizárólag kivételes körülmények között engedélyezhetők, amennyiben a felelős hatóságon kívül álló okok azt indokolják. Az éves program végrehajtásáról szóló előrehaladási jelentésben és/vagy zárójelentésben megfelelő magyarázatot kell adni ezekre a változtatásokra.

24. cikk

►M2 Az éves programok végrehajtásáról szóló előrehaladási- és zárójelentések és a kifizetési kérelmek ◄

(1) A tagállamok a 4. mellékletben szereplő mintának megfelelően benyújtják a Bizottságnak az alap jogi aktus 41. cikkének (4) bekezdésében említett, az éves program végrehajtásáról szóló előrehaladási jelentéseket, valamint a kifizetési kérelmeket.

(2) A tagállamok az 5. mellékletben szereplő mintának megfelelően benyújtják a Bizottságnak az alap jogi aktus 42. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, az éves program végrehajtásáról szóló zárójelentéseket, valamint a kifizetési kérelmeket.

▼M3

(3) Az előrehaladási jelentésekhez és zárójelentésekhez csatolt pénzügyi tervekben a stratégiai iránymutatásokban meghatározott módon, prioritásonkénti, illetve különös prioritásonkénti bontásban egyaránt szerepeltetik a költségvetésben előirányzott összegeket.

▼M2

(4) Az alap jogi aktus 41. cikkének (3) és (4) bekezdésére hivatkozással a valamely tagállam részére teljesített előfinanszírozási kifizetések kumulált összege nem haladhatja meg az éves programot jóváhagyó finanszírozási határozatban az adott tagállam számára elkülönített teljes összeg 90 %-át.

Amennyiben egy tagállam nemzeti szinten az éves programot jóváhagyó finanszírozási határozatban számára elkülönített teljes összegnél kisebb összeget kötött le, az előfinanszírozási kifizetések kumulált összege nem haladhatja meg a nemzeti szinten lekötött összeg 90 %-át.

▼B

25. cikk

Az ellenőrző hatóság által összeállított dokumentumok

(1) Az alap jogi aktus 32. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett ellenőrzési stratégiát a 6. mellékletében megadott mintával összhangban kell megállapítani. ►M3 Az alap jogi aktus 32. cikke (1) bekezdésének c) pontja tekintetében benyújtott, és a Bizottság által elfogadott, az ellenőrzési stratégiát érintő valamennyi változtatást a lehető leghamarabb meg kell küldeni a Bizottságnak. Az átdolgozott ellenőrzési stratégiát a VI. mellékletben megadott mintával összhangban kell megállapítani, jelölve az átdolgozott részeket. ◄

▼M3

(2) Az ellenőrző hatóság 2010-től minden év február 15-ig éves ellenőrzési tervet nyújt be, kivéve, ha a Bizottság által legutóbbiként elfogadott mindkét éves program 1 millió EUR alatti éves közösségi hozzájárulásnak felel meg. Az ellenőrzési tervet a VI. mellékletben megadott mintával összhangban kell megállapítani. A tagállamok nem kötelesek újra benyújtani az ellenőrzési stratégiát, amikor benyújtják az éves ellenőrzési terveket. Az alap jogi aktus 32. cikke (2) bekezdésének rendelkezése szerinti közös ellenőrzési stratégia esetében éves közös ellenőrzési terv nyújtható be.

▼B

(3) A vizsgálati jelentés, valamint az alap jogi aktus 32. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában említett vélemény az ellenőrzési stratégiával összhangban elvégzett rendszerellenőrzésen és projektellenőrzésen alapulnak, és a 7.A. és 7.B. mellékletben szereplő minta alapján kell azokat elkészíteni.

(4) Az alap jogi aktus 32. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett nyilatkozat érvényessége az ellenőrző hatóság által végzett valamennyi ellenőrzési tevékenységen, illetve szükség esetén további ellenőrzéseken alapul. Az érvényességi nyilatkozatokat a 7.C. mellékletben szereplő minta alapján kell elkészíteni.

(5) Amennyiben a vizsgálat hatásköre korlátozott, illetve az észlelt szabálytalan kiadások mértéke miatt nem lehet az alap jogi aktus 32. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett éves vélemény, illetve az ugyanazon cikk c) pontja szerinti nyilatkozat céljából nem minősített véleményt kiadni, úgy az ellenőrző hatóság erről indokolást ad, és felbecsüli a probléma mértékét és pénzügyi hatásait.

▼M3

26. cikk

A hitelesítő hatóság által összeállított dokumentumok

(1) Az alap jogi aktus 41. cikkének (4) bekezdésében említett második előfinanszírozási kifizetés iránti kérelemmel kapcsolatos igazolást a hitelesítő hatóság a VIII. mellékletben szereplő formátumban állítja ki, és azt a felelős hatóság továbbítja a Bizottságnak.

(2) Az alap jogi aktus 42. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett utolsó kifizetés iránti kérelemmel kapcsolatos igazolást a hitelesítő hatóság a IX. mellékletben szereplő formátumban állítja ki, és azt a felelős hatóság továbbítja a Bizottságnak.

▼B

4. FEJEZET

A szabálytalanságok jelentése

27. cikk

Kezdeti jelentés – eltérések

(1) A tagállamok a 4. és 5. mellékletben szereplő mintákkal összhangban jelentenek a Bizottságnak minden olyan szabálytalanságot, amely az éves programok végrehajtásáról szóló előrehaladási- vagy zárójelentések első közigazgatási vagy bírósági ténymegállapításainak tárgyát képezte.

(1) A jelentésben a következőket kell feltüntetni:

c) az első olyan információ beérkezésének időpontja és forrása, amely szabálytalanság elkövetésének gyanújához vezetett;

(1) A fentiektől eltérően – a csalás gyanúját kivéve – nem kell jelenteni azokat az eseteket:

c) amelyeket a végső kedvezményezett önként hozott a felelős hatóság tudomására, még mielőtt a felelős hatóság maga fedezte volna fel, akár a közforrásból való hozzájárulás kifizetése előtt, akár azt követően;

(2) A Bizottság kérésére a tagállamok minden esetben további részleteket adnak meg az alábbiakkal kapcsolatban:

c) a szabálytalanságról szóló hivatalos jelentést kidolgozó nemzeti hatóságok vagy szervek, valamint a közigazgatási vagy igazságügyi nyomon követésért felelős hatóságok;

(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti információk egy része, különösképpen a szabálytalanság elkövetése során alkalmazott gyakorlatokra, valamint a felderítésének módjára vonatkozó információk nem állnak rendelkezésre, akkor a tagállamok a szabálytalanságokról szóló következő jelentések továbbításakor lehetőség szerint megadják a hiányzó információkat a Bizottság számára.

28. cikk

A vissza nem fizetett összegek nyomon követéséről szóló jelentés

(1) A tagállamok a 27. cikk szerinti bármely korábbi jelentésre hivatkozással tájékoztatják a Bizottságot az előzőleg bejelentett szabálytalanságokkal kapcsolatosan megindított eljárásokról, valamint az ezekből eredő jelentős változásokról. Ezeket az információkat az éves programok végrehajtásáról szóló előrehaladási- és zárójelentésben a 4. és 5. mellékletben szereplő minták alapján kell megadni.

(1) A jelentésben meg kell jelölni a visszafizetett vagy várhatóan visszafizetésre kerülő összegeket.

(2) A Bizottság kérésére a tagállamok minden esetben további részleteket adnak meg az alábbiakkal kapcsolatban:

c) a visszafizetési eljárás elmaradásának okai;

(2) A tagállamok jelentik a Bizottságnak az ilyen eljárások megszüntetésére vonatkozó valamennyi közigazgatási és bírósági döntést, illetve azok főbb pontjait, és különösen azt, hogy a tényállások csalás gyanúját keltik-e.

29. cikk

Kapcsolattartás a tagállamokkal

(1) A Bizottság megfelelő kapcsolatot tart fenn az érintett tagállamokkal abból a célból, hogy megkapja a 27. cikk szerinti szabálytalanságokkal, és a visszafizetésnek a 28. cikkben említett eljárások szerinti lehetőségeivel kapcsolatban nyújtott kiegészítő tájékoztatást.

(2) Az (1) bekezdésben említett kapcsolattartástól függetlenül, a Bizottság tájékoztatást ad a tagállamoknak azokban az esetekben, amikor a szabálytalanság jellege arra enged következtetni, hogy ugyanolyan vagy hasonló gyakorlatok feltételezhetően a többi tagállamban is előfordulhatnak.

30. cikk

Az információ felhasználása

(1) A Bizottság kockázati elemzések végzése céljából a tagállamok által e határozat szerint közölt bármely általános vagy operatív jellegű információt felhasználhat, és a szerzett információk alapján jelentéseket készíthet, valamint korai előrejelző rendszereket fejleszthet ki a veszélyek hatékonyabb felismerésére.

(2) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az érintett tagállamokat az (1) bekezdés alapján közölt információk felhasználásáról.

5. FEJEZET

Tájékoztatás és nyilvánosság

31. cikk

A lehetséges végső kedvezményezettek tájékoztatása

(1) A felelős hatóság biztosítja, hogy a többéves és éves programokkal kapcsolatos kulcsfontosságú következtetéseket az érintett pénzügyi hozzájárulások részleteivel együtt széles körben terjesszék, valamint hogy azok minden érdekelt fél rendelkezésére álljanak.

(1) A felelős hatóság azonban dönthet úgy, hogy a közbiztonság érdekében bizalmasan kezeli a többéves vagy éves programokban meghatározott belső igazgatási rendelkezéseket, valamint az alap végrehajtására vonatkozó bármely egyéb információt.

(2) A felelős hatóság legalább az alábbi információkat közli a lehetséges végső kedvezményezettekkel:

c) a finanszírozandó projektek kiválasztási kritériumai;

(2) Ezenkívül a felelős hatóság tájékoztatja a lehetséges végső kedvezményezetteket a 33. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti közzétételről.

32. cikk

A végső kedvezményezettek tájékoztatása

A felelős hatóság tájékoztatja a végső kedvezményezetteket, hogy a finanszírozás elfogadása egyben annak elfogadását is jelenti, hogy az érintett végső kedvezményezett felkerül a végső kedvezményezettek 33. cikk (2) bekezdése b) pontja szerint közzétett listájára.

33. cikk

A felelős hatóságnak a nyilvánosság tájékoztatásával és a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos feladatai

(1) A felelős hatóság gondoskodik arról, hogy a tájékoztatásra és nyilvánosságra vonatkozó intézkedéseket a lehető legszélesebb médialefedettségre törekedve, megfelelő területi szinten különféle kommunikációs formák és módszerek segítségével hajtsák végre.

(2) A felelős hatóság legalább a következő tájékoztatásra és nyilvánosságra vonatkozó intézkedéseket szervezi meg:

34. cikk

A végső kedvezményezetteknek a nyilvánosság tájékoztatásával és a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos feladatai

(1) A végső kedvezményezett feladata, hogy a (2), (3) és (4) bekezdésben előírt intézkedések útján tájékoztassa a nyilvánosságot az alaptól kapott támogatásról.

(2) A végső kedvezményezett köteles nagy méretű, állandó jellegű, feltűnő táblát felállítani legkésőbb az alábbi feltételeknek megfelelő bármely projekt elvégzését követő három hónapon belül:

(2) A táblán fel kell tüntetni a projekt jellegét és elnevezését. Ezenfelül a 35. cikkben előírt információ a tábla legalább 25 %-át foglalja el.

(3) Ha a projekt az alap által társfinanszírozott éves program keretében finanszírozásban részesül, a végső kedvezményezett biztosítja, hogy a projektben résztvevők értesüljenek erről a finanszírozásról.

(4) Az ilyen projektekkel kapcsolatos bármilyen dokumentumban, legyen az jelenléti ív vagy egyéb tanúsítvány, szerepelnie kell arra utaló megállapításnak, hogy a projektet az alap társfinanszírozta.

35. cikk

A műveletre vonatkozó tájékoztatás és nyilvánosság technikai jellemzői

A végső kedvezményezettek, a lehetséges végső kedvezményezettek és a lakosság felé irányuló valamennyi tájékoztató és nyilvánosságot biztosító intézkedés tartalmazza a következőket:

Kis reklámcélú árucikkek, vagy a négy alap közül kettőhöz vagy többhöz kapcsolódó reklámcélú árucikkek esetében az 1. és 3. pont nem alkalmazandó.

6. FEJEZET

Személyes adatok

36. cikk

A személyes adatok védelme

(1) A tagállamok és a Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz az alap jogi aktus 29. cikke (1) bekezdésének h) pontjában említett információ, a Bizottság helyszíni ellenőrzései során összegyűjtött információk, valamint a 4. fejezetben említett információk illetéktelen közzététele vagy az azokhoz történő jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

(2) A 4. fejezetben említett információk másoknak nem küldhetők el a tagállamok vagy a közösségi intézményeken azon alkalmazottain kívül, akiknek e hozzáférésre munkaköri feladatuk ellátásához szükségük van, kivéve ha az ilyen információt benyújtó tagállam ehhez kifejezetten hozzájárult.

7. FEJEZET

Elektronikus dokumentumcsere

▼M3

37. cikk

Elektronikus dokumentumcsere

A 3. fejezetben említett dokumentumok megfelelően aláírt papíralapú változatán túl elektronikus úton is meg kell küldeni az információkat.

▼B

38. cikk

A dokumentumcserére szolgáló számítógépes rendszer

(1) Ha a Bizottság a közte és az egyes tagállamok között folytatandó, az alap végrehajtására irányuló biztonságos adatcsere érdekében számítógépes rendszert fejleszt ki, erről tájékoztatnia kell a tagállamokat, valamint kérésükre be kell őket vonnia az ilyen számítógépes rendszerek kifejlesztésébe.

(2) A Bizottság és a kijelölt hatóságok, továbbá azok a szervek, amelyekre feladatokat ruháztak át, rögzítik a 3. fejezet szerinti dokumentumokat az (1) bekezdésben említett számítógépes rendszerben.

(3) Ezenfelül felkérhetik a tagállamokat, hogy önként közöljék a 27. és 28. cikk szerinti információkat a Bizottság által kezelt, a Strukturális Alapok feltárt szabálytalanságainak összegyűjtésére szolgáló, már meglévő külön rendszer alkalmazásával.

(4) A közös számítástechnikai rendszer és a nemzeti, regionális és helyi számítástechnikai rendszerek közötti kapcsolódási felület költségei, valamint a nemzeti, regionális és helyi rendszereknek a közös rendszer szerinti technikai követelményekhez való hozzáigazításának költségei az alap jogi aktus 18. cikke alapján támogathatók.

III. RÉSZ

A KÜLSŐ HATÁROK ALAPRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

Támogathatósági szabályok

39. cikk

Támogathatósági szabályok

(1) A 11. cikkben ismertetett szabályokat kell alkalmazni annak megállapítására, hogy támogathatók-e az alap jogi aktus 37. cikkének (4) bekezdésében említett éves programok keretében finanszírozott intézkedések kiadásai.

(2) Ezek a szabályok a végső kedvezményezettekre alkalmazandók, illetve a projektpartnerekre is értelemszerűen alkalmazni kell őket.

(3) A tagállamok az e határozatban meghatározottaknál szigorúbb nemzeti támogathatósági szabályokat is alkalmazhatnak.

(3) A Bizottságnak kell értékelnie, hogy az alkalmazandó nemzeti támogathatósági szabályok megfelelnek-e ennek a feltételnek.

2. FEJEZET

Különleges átutazási rendszerek

40. cikk

Támogatás a különleges átutazási rendszerek végrehajtásához

(1) A alap jogi aktus 6. cikkében említett különleges átutazási rendszerek végrehajtásához nyújtott támogatás a Litván Köztársaság többéves programjának keretében valósul meg, és a Litván Köztársaság éves programjai alapján hajtják végre.

(1) Ebből következően az alap jogi aktusnak és e határozatnak az éves programok végrehajtására vonatkozó szabályai értelemszerűen vonatkoznak a különleges átutazási rendszerek végre hajtásához nyújtott támogatásra. Az alap minden olyan többletköltség terhét viseli, amely az ilyen átutazásokra vonatkozó közösségi vívmányok különös rendelkezéseinek végrehajtása miatt keletkezett.

(2) Minden éves programban az erre a támogatásra elkülönített összeget az alap jogi aktus 6. cikkének megfelelően és az alap jogi aktus 14. cikke (2) bekezdésében lefektetett előirányzatok határain belül állapítják meg.

(3) Az elmaradt díjak tekintetében az intézkedés annak az évnek január 1-jétől december 31-ig tart, amelyre az éves programot jóváhagyó finanszírozási határozat vonatkozik.

(3) A többletköltségek tekintetében az intézkedés annak az évnek január 1-jétől kezdődik, amelyre az éves programot jóváhagyó finanszírozási határozat vonatkozik:

▼M3

▼B

(4) Az éves programokban erre a támogatásra elkülönített összeg nem használható fel más tevékenység finanszírozására.

IV. RÉSZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

41. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság a címzettjei.

MELLÉKLETEK

C.

I. MELLÉKLET

AZ IGAZGATÁSI ÉS ELLENŐRZÉSI RENDSZEREK MINTALEÍRÁSA

1. A KIJELÖLT HATÓSÁGOK MEGHATÁROZÁSA

1.3.5. Információk arról, hogy a felelős hatóság végrehajtó szervként is eljárhat-e az alap által társfinanszírozott projekteknél

1.4.6. Információk arról, hogy a kijelölt hatóság(ok) végrehajtó szervként is eljárhatnak-e az alap által társfinanszírozott projekteknél

1.6.7. Amennyiben valamely felelős hatóság végrehajtó szervként is eljárhat az alap által társfinanszírozott projekteknél, a 8. cikkel összhangban az ellenőrző hatóság függetlenségét biztosító rendelkezések részletes leírása.

Formalizált eljárások esetén utalni kell a vonatkozó dokumentumra is.

2. A KIJELÖLT HATÓSÁGOK MŰKÖDÉSE

Az átruházott feladatokkal kapcsolatban eljárásokat vezettek be, és ellenőrizték azok megfelelését az alap jogi aktusban foglalt szabályoknak / végrehajtási szabályoknak.

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra is]

Közfeladat ellátásával nem foglalkozó magánszervezetekhez történő kiszervezés esetén mechanizmusokat vezettek be annak biztosítására, hogy az átruházható feladatok ne foglalják magukban hatósági vagy mérlegelési jogkör gyakorlását.

A hitelesítési tevékenységek kiszervezése esetén, valamint a hitelesítő hatóság felelőssége alatt eljáró szervek esetében felügyeleti mechanizmusokat vezettek be a hitelesítés közös megközelítésének biztosítása érdekében.

Az ellenőrzési tevékenységek kiszervezése esetén, valamint az ellenőrző hatóság felelőssége alatt eljáró szervek esetében felügyeleti mechanizmusokat vezettek be a közös ellenőrzési módszertan és az ellenőrzés összhangjának biztosítása érdekében.

A felelős hatóság felelőssége alatt eljáró (és kijelölt hatóságoknak nem tekintendő) szervek esetében felügyeleti mechanizmusokat vezettek be a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása érdekében.

3. OPERATÍV ÉS PÉNZÜGYI ELJÁRÁSOK

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra is]

Eljárásokat vezettek be annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az éves program felülvizsgálatának benyújtását, amennyiben azt e határozat 23. cikkének (1) bekezdése előírja.

Eljárásokat vezettek be annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az éves program felülvizsgálatát az alap jogi aktus szerinti (értelem szerint), kellően indokolt vészhelyzetek esetén.

Eljárásokat vezettek be a következők biztosítása érdekében:

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra is]

Eljárásokat vezettek be, hogy meghatározzák (a minden évben az ellenőrzési stratégiához mellékelendő) éves ellenőrzési terveket, valamint hogy azokat időben megküldjék a Bizottságnak (értelem szerint).

Az ellenőrzési stratégia kiterjed azon különleges kockázatokra is, amelyek a projekteknek a felelős hatóság általi végrehajtásával összefüggésben felmerülhetnek.

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra is]

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra is]

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra is]

Eljárásokat vezettek be a kibocsátott visszafizetési utalványok és értelem szerint a késedelmi kamat megfelelő nyomon követésére.

Eljárásokat vezettek be annak biztosítására, hogy a Bizottságot folyamatosan tájékoztassák a feltárt hiányosságokról, és értelem szerint ez e határozatban megállapított kötelezettségekkel összhangban hozott korrekciós intézkedésekről.

Mechanizmusokat vezettek be annak biztosítására, hogy a szabálytalanságokat időben feltárhassák, és hogy haladéktalanul korrekciós intézkedéseket hozzanak.

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra, a kijelölt hatóság(ok)ra és a hitelesítő hatóságra is]

[E leírásnak ki kell terjednie az ellenőrző hatóságra és – az ellenőrzés esetleges alanyaiként – a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra, valamint – a következtetések címzettjeként – a hitelesítő hatóságra is]

Eljárásokat vezettek be a minden egyes éves program tekintetében elvégzett rendszerellenőrzés és projektellenőrzés következtetéseinek egységesítése érdekében.

Eljárásokat vezettek be annak biztosítására, hogy a végső kiadásigazoló nyilatkozat során figyelembe vegyék a visszafizetéseket, és hogy figyelemmel kísérjék a visszafizettetések végrehajtását felfüggesztő, folyamatban lévő bírósági vagy közigazgatási eljárásokat.

Eljárásokat vezettek be annak biztosítására, hogy az ellenőrző hatóság megküldje az egyes éves programokra vonatkozó ellenőrzési jelentést és a kapcsolódó nyilatkozatokat.

Eljárásokat vezettek be annak biztosítására, hogy a felelős hatóság megküldje az igazoláshoz szükséges információkat.

[E leírás elsősorban a hitelesítő hatóságra vonatkozik, de kiterjed a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra is]

Eljárásokat vezettek be annak biztosítására, hogy a szükséges értékelést az alap jogi aktusban előírtaknak megfelelően végezzék.

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra és a kijelölt hatóság(ok)ra is]

4. INFORMÁCIÓKEZELÉS

[E leírásnak ki kell terjednie a felelős hatóságra, a kijelölt hatóság(ok)ra és a hitelesítő hatóságra is]

Az igazgatási és ellenőrzési rendszerek leírása, ideértve az eljárási kézikönyv(ek)et is

5. AZ IGAZGATÁSI ÉS ELLENŐRZÉSI RENDSZEREK LEÍRÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSA

II. MELLÉKLET

A TÖBBÉVES PROGRAM MINTÁJA

1. A TAGÁLLAMBAN FENNÁLLÓ HELYZET

A tagállamban az alap célkitűzései által lefedett szakpolitikai területen fennálló kiinduló helyzet leírása

2. A TAGÁLLAMI ELŐÍRÁSOK ELEMZÉSE

3. A CÉLKITŰZÉSEK ELÉRÉSÉT CÉLZÓ STRATÉGIA

Annak leírása, hogy az alap hogyan járul hozzá a követelmények teljesítéséhez, milyen prioritásokat választottak és miért

c) Adott esetben annak megjelölése, mely kulcsfontosságú intézkedésekkel hajtják végre a választott prioritás szerinti különleges prioritásokat

4. MÁS ESZKÖZÖKKEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

Annak feltüntetése, hogy e stratégia hogyan egyeztethető össze más regionális, nemzeti és közösségi eszközökkel

5. A STRATÉGIA VÉGREHAJTÁSÁNAK KERETE

6. INDIKATÍV FINANSZÍROZÁSI TERV

III. MELLÉKLET

AZ ÉVES PROGRAM MINTÁJA

▼M3 —————

▼B

3. A KIVÁLASZTOTT PRIORITÁSOK ALAPJÁN A PROGRAM ÁLTAL TÁMOGATANDÓ INTÉZKEDÉSEK

A 3.1. stb. pont szerinti intézkedések bemutatásakor kérjük, hogy a felosztás – amennyiben szükséges – feleljen meg az intézkedési kategóriák alap jogi aktusban szereplő leírásának.

A bemutatott intézkedés aspektusai a 3.1. stb. pont szerinti egyes intézkedések leírásakor

4. TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

▼M3 —————

▼B

5. VÁZLATOS FINANSZÍROZÁSI TERV

(c)

[a felelős személy aláírása]

IV. MELLÉKLET

AZ ÉVES PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ELŐREHALADÁSI JELENTÉS MINTÁJA

A. Technikai jelentés

1. OPERATÍV VÉGREHAJTÁS

▼M3

▼B

2. PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁS

(c = b/a)

3. A SZABÁLYTALANSÁGOKRÓL SZÓLÓ BESZÁMOLÓ

B. Második előfinanszírozási kifizetési kérelem

Alulírott [a felelős személy neve nyomtatott nagybetűkkel],

mint a [az alap neve] kezeléséért és végrehajtásáért felelős hatóság képviselője, kérem az alábbi összeg második előfinanszírozási kifizetéseként történő kifizetését.

[két tizedes jegy pontosságig megadva]

A kifizetési kérelem elfogadható, mivel:

c) az éves programot a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve szerint hajtották végre, valamint megfelelő biztosíték áll rendelkezésre azzal kapcsolatban, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályosak;

A Bizottság általi kifizetés címzettje:

V. MELLÉKLET

AZ ÉVES PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ZÁRÓJELENTÉS MINTÁJA

A. Technikai jelentés

1. OPERATÍV VÉGREHAJTÁS

▼M3

▼B

▼M3

▼B

3. A PROGRAMRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS ÉRDEKÉBEN TETT INTÉZKEDÉSEK

▼M3

4. PÉNZÜGYI MŰVELETEK VÉGREHAJTÁSA

(c = b/a)

▼B

5. A SZABÁLYTALANSÁGOKRÓL SZÓLÓ BESZÁMOLÓ

▼M3

6. MELLÉKLETEK

A projekt támogatható kiadásai és a bevételek összeegyeztethetősége a nonprofit szabállyal, valamint a projekt leírásának összefoglalója.

c) = (a) + (b)

▼B

B. Egyenlegkifizetési kérelem/Visszatérítési nyilatkozat

Alulírott [a felelős személy neve nyomtatott nagybetűkkel],

mint a [az alap neve] felelős hatóságának képviselője

Ez az összeg az éves programra kapott előfinanszírozási kifizetés(ek) teljes összegének és a bejelentett tényleges kiadásoknak az egyenlegéből származik.

A kifizetési kérelem elfogadható, mivel:

c) éves vizsgálati jelentést, az igazgatási és ellenőrzési rendszer működéséről szóló véleményt, továbbá a kifizetési kérelem érvényességéről szóló, az ellenőrzési hatóság által készített nyilatkozatot nyújtottak be vagy csatoltak;

A Bizottság általi kifizetés címzettje:

VI. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÉSI STRATÉGIA MINTÁJA

1. AZ ELLENŐRZÉSI KÖRNYEZET

2. KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

3. CÉLKITŰZÉSEK ÉS PRIORITÁSOK

4. ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS

4.1. Rendszerellenőrzések

4.2. Ellenőrzött projektek

5. A 2007-ES ÉS 2008-AS NAPTÁRI ÉVRE VONATKOZÓ ELLENŐRZÉSI TERVEK

5.1. 2007-es év ( 20 )

5.2. 2008-as év

Írja be az adatokat a 2007. évre meghatározott táblázatminta felhasználásával.

Az ellenőrzési stratégia melléklete(i) ( 21 ) : Éves tervek

Írja be az adatokat a 2007. évre meghatározott táblázatminta felhasználásával.

VII. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZŐ HATÓSÁG JELENTÉSÉNEK MINTÁJA

A. Éves vizsgálati jelentés

1. ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK

(c)

2. RENDSZERELLENŐRZÉSEK

2.6. Amennyiben az azonosított problémák rendszeresnek tekintendők, ennek, valamint a hozott intézkedéseknek a feltüntetése, beleértve a pénzügyi korrekciók számszerűsített adatait is

3. PROJEKTEK ELLENŐRZÉSE

4. ADOTT ESETBEN AZ ELŐZŐ JELENTÉSEK ÁLTAL LEFEDETT ELLENŐRZÉSI TEVÉKENYSÉG NYOMON KÖVETÉSE

B. Az igazgatási és ellenőrzési rendszerek működéséről szóló vélemény

az Európai Bizottság számára

1. BEVEZETÉS

Alulírott […,] a [tagállam által kijelölt ellenőrző hatóság neve] képviseletében megvizsgáltam a [az alap neve] irányítási és ellenőrzési rendszerek működését a [20XX.] évi éves program alapján végrehajtott intézkedések tekintetében, hogy véleményt bocsáthassak ki arról, hogy ezen rendszerek elég hatékonyan működtek-e ahhoz, hogy elfogadható biztosítékot nyújtsanak a Bizottságnak bemutatott kiadásigazoló nyilatkozatok helyességére vonatkozóan, valamint hogy ennek következményeként elfogadható biztosítékot nyújtsanak az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozóan.

2. A VIZSGÁLAT HATÁLYA

A vizsgálat a [ÉÉ/HH/NN]-tól [ÉÉ/HH/NN]-ig tartó időszakban zajlott az ezen alapra vonatkozó ellenőrzési stratégia szerint, valamint rá vonatkozóan jelentés készült az A. szakasz szerinti éves vizsgálati jelentésben.

vagy:

A vizsgálat hatályát nem korlátozták.

vagy:

A vizsgálat hatályát a következő tényezők korlátozták:

c), stb.

(A vizsgálat hatályának bármilyen korlátozása feltüntetendő, például bármilyen, rendszerből adódó probléma, az irányítási és ellenőrzési rendszer hiányosságai, igazoló dokumentáció hiánya, jogi eljárás alá vont esetek stb., valamint fel kell mérni az ilyen tényezők által érintett kiadások és a közösségi támogatás összegét. Amennyiben az ellenőrző hatóság úgy tekinti, hogy a korlátozások nincsenek hatással a bejelentett kiadásokra, erről nyilatkozni kell.)

3. VÉLEMÉNY

vagy (nem minősített vélemény)

A fentiekben említett vizsgálatra alapozva az a véleményem, hogy a fent említett éves programra vonatkozóan a [alap neve]-hoz létrehozott irányítási és ellenőrzési rendszerek megfeleltek az alap jogi aktusban 574/2007/EK [valamint a(z) [2008/456/EK] bizottsági határozatban] előírt követelményeknek, és elég hatékonyan működtek ahhoz, hogy elfogadható biztosítékkal szolgáljanak a Bizottságnak bemutatott kiadásigazoló nyilatkozatok helyességére, valamint ennek következményeként az ennek alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozóan.

vagy (minősített vélemény)

A fentiekben említett vizsgálatra alapozva az a véleményem, hogy a fent említett éves programra vonatkozóan a [az alap neve]-hoz létrehozott irányítási és ellenőrzési rendszerek megfeleltek az alap jogi aktusban 574/2007/EK [valamint a(z) 2008/456/EK bizottsági határozatban] előírt követelményeknek, és elég hatékonyan működtek ahhoz, hogy elfogadható biztosítékkal szolgáljanak a Bizottságnak bemutatott kiadásigazoló nyilatkozatok helyességére, valamint ennek következményeként az ennek alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozóan, kivéve a következő vonatkozásokban:

c), stb.

Indokaim, amelyek szerint a rendszerek ilyen aspektusa(i) nem felel(nek) meg a követelményeknek, és/vagy nem oly módon működtek, hogy elfogadható biztosítékkal szolgáljanak a Bizottságnak bemutatott kiadásigazoló nyilatkozatok helyességére vonatkozóan, a következők:

c), stb.

Úgy vélem, hogy a korlátozás(ok) az összes bejelentett kiadás […] %-ára vannak hatással. Az érintett közösségi hozzájárulás így […].

vagy (elutasító vélemény)

A fentiekben említett vizsgálatra alapozva az a véleményem, hogy a fent említett éves programra vonatkozóan a [alap neve]-hoz létrehozott irányítási és ellenőrzési rendszer nem felelt meg az alap jogi aktus 574/2007/EK [valamint a(z) [2008/456/EK] bizottsági határozat] […] cikkében előírt követelményeknek, és nem működött elég hatékonyan ahhoz, hogy elfogadható biztosítékkal szolgáljon a Bizottságnak bemutatott kiadásigazoló nyilatkozatok helyességére, valamint ennek következményeként az ennek alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozóan.

Ez az elutasító vélemény az alábbiakon alapul:

c), stb.

Dátum

Aláírás

(a felelős személy aláírása)

C. A kifizetési kérelem érvényesítése

az Európai Bizottság számára

1. BEVEZETÉS

Alulírott […] a (tagállam által kijelölt ellenőrző hatóság) képviseletében megvizsgáltam a [alap neve] [20xx]-i éves programjára vonatkozó ellenőrzési tevékenység eredményeit [valamint elvégeztem a jelentés alapján általam szükségesnek ítélt további tevékenységeket].

Annak értékelése céljából terveztem meg és hajtottam végre ezt a tevékenységet, hogy a [20xx]-i éves programhoz nyújtott közösségi hozzájárulás egyenlegének kifizetése iránti kérelem érvényes-e, valamint hogy a kiadásigazoló nyilatkozattal lefedett ügyletek jogszerűek és szabályosak-e.

2. A VIZSGÁLAT HATÁLYA

vagy:

A vizsgálat hatályát nem korlátozták,

vagy:

A vizsgálat hatályát a következő tényezők korlátozták:

c), stb.

3. VÉLEMÉNY

vagy (nem minősített vélemény)

A fentiekben említett vizsgálatra alapozva az a véleményem, hogy a kiadásigazoló nyilatkozatok valamennyi anyagi vonatkozásban helyesen mutatják be az éves program alapján kifizetett kiadásokat, valamint hogy az ezen éves programhoz nyújtott közösségi hozzájárulás egyenlegének kifizetése iránti kérelem érvényes.

vagy (minősített vélemény)

A fentiekben említett vizsgálatra alapozva az a véleményem, hogy a kiadásigazoló nyilatkozatok valamennyi anyagi vonatkozásban helyesen mutatják be az éves program alapján kifizetett kiadásokat, valamint hogy az ezen éves programhoz nyújtott közösségi hozzájárulás egyenlegének kifizetése iránti kérelem érvényes, kivéve a következő vonatkozásokat:

c), stb.

Úgy vélem, hogy e korlátozás(ok) az összes bejelentett kiadás … -ára vannak hatással. Az érintett közösségi hozzájárulás így … .

vagy (elutasító vélemény)

A fentiekben említett vizsgálatra alapozva az a véleményem, hogy a kiadásigazoló nyilatkozatok nem mutatják be helyesen valamennyi anyagi vonatkozásban az éves program alapján kifizetett kiadásokat, és következtetésképpen az ezen éves programhoz nyújtott közösségi hozzájárulás egyenlegének kifizetése iránti kérelem nem érvényes.

Dátum

Aláírás

(a felelős személy aláírása)

VIII. MELLÉKLET

▼M3

A MÁSODIK ELŐFINANSZÍROZÁS IGAZOLÁSÁNAK MINTÁJA

▼B

Alulírott [a felelős személy neve],

mint a [az alap neve] számára kijelölt hitelesítő hatóságának képviselője

igazolom, hogy az éves programvégrehajtásról szóló előrehaladási jelentésben szereplő valamennyi kiadás összege:

[két tizedes jegy pontosságig megadva]

Igazolom továbbá, hogy az intézkedések végrehajtása az éves programot elfogadó bizottsági határozatban megállapított célkitűzések szerint, és az alap jogi aktusnak, illetve végrehajtási szabályainak megfelelően történik, igazolom továbbá különösen azt, hogy:

▼M3

▼B

E kiadásigazoló nyilatkozat a [20éé/hh/hh]-án/én ideiglenesen lezárt elszámoláson alapul.

Az alap jogi aktus 45. cikkével összhangban az igazoló dokumentumok az éves program Bizottság általi lezárását követő ötéves időtartamra továbbra is rendelkezésre állnak.

IX. MELLÉKLET

▼M3

AZ UTOLSÓ KIFIZETÉS IGAZOLÁSÁNAK MINTÁJA

▼B

Alulírott [a felelős személy neve],

mint a [az alap neve] számára kijelölt hitelesítő hatóságának képviselője

igazolom, hogy az éves program végrehajtásáról szóló zárójelentésben szereplő valamennyi kiadás összege:

[két tizedes jegy pontosságig megadva]

Igazolom továbbá, hogy a intézkedések végrehajtása az éves programot elfogadó bizottsági határozatban megállapított célkitűzések szerint és az alap jogi aktusnak megfelelően történik, igazolom továbbá különösen azt, hogy:

E kiadásigazoló nyilatkozat a [20éé/HH/nn]-án/én lezárt elszámoláson alapul.

Az alap jogi aktus 45. cikkével összhangban az igazoló dokumentumok az éves program Bizottság általi lezárását követő ötéves időtartamra továbbra is rendelkezésre állnak.

X. MELLÉKLET

A JELKÉPRE ÉS A HIVATALOS SZÍNEK MEGHATÁROZÁSÁRA VONATKOZÓ UTASÍTÁSOK

A jelkép leírása

Az égszínkék háttér előtt tizenkét aranyszínű csillag kört alkot, amely Európa népeinek egységét jelzi. A csillagok száma rögzítve van, a tizenkettő a tökéletesség és az egység jelképe.

Heraldikai leírás

Azúrkék mezőben 12 aranysárga csillag, amelyek csúcsai nem érnek össze.

Mértani leírás

A jelkép kék színű, téglalap alakú zászló, amelynek hossza a magasságának másfélszerese. A 12 aranysárga csillag egymástól egyenlő távolságra egy láthatatlan kör kerületén helyezkedik el, amelynek középpontja egybeesik a téglalap átlóinak metszéspontjával. A kör sugara a zászló magasságának egyharmada. Mindegyik csillag ötágú, és az egyes csillagok egy láthatatlan kör kerületén helyezkednek el, amelynek sugara a zászló magasságának 1/18-a. A csillagok egyenként élükre állított pozícióban állnak, azaz egyik csúcsuk függőleges irányú, két águk pedig egy láthatatlan vonal mentén a zászló magasságvonalára merőleges helyzetben áll. A körben a csillagok az óra számlapján található órajelölések helyét foglalják el. Számuk nem változik.

Szabványszínek

A jelkép a következő színeket tartalmazza: A téglalap alapszíne PANTONE REFLEX BLUE; a csillagoké PANTONE YELLOW.

Négyszínnyomás

Négyszínnyomás használata esetén a két szabványszínt a négyszínnyomás négy színének használatával lehet előállítani.

A PANTONE YELLOW szín a „Process Yellow” elnevezésű szín 100 %-os használatával nyerhető.

A PANTONE REFLEX BLUE pedig 100 % „Process Cyan” és 80 % „Process Magenta” keverésével állítható elő.

Internet

A webskálán a PANTONE REFLEX BLUE megfelelője az RGB:0/0/153 elnevezésű színárnyalat (hexadecimálisan: 000099), a PANTONE YELLOW megfelelője pedig az RGB:255/204/0 elnevezésű szín (hexadecimálisan: FFCC00).

Előállítása monokróm eljárással

Ha csak fekete szín áll a rendelkezésére, a téglalapot feketével keretezzük be, és helyezzük el benne a fehér alapon fekete csillagokat.

Ha csak kék színnel dolgozunk (Reflex Blue-val), akkor a háttér 100 %-ában a kék színt használjuk, míg a csillagok fehér negatívok legyenek.

Előállítás színes háttérrel

Ha elkerülhetetlen, hogy színes háttérrel dolgozzunk, akkor helyezzünk fehér keretet a téglalap köré, ahol a keret szélessége a téglalap magasságának 1/25-e.

▼M3

XI. MELLÉKLET

A KIADÁSOK TÁMOGATHATÓSÁGÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK KÜLSŐ HATÁROK ALAP

I. Általános elvek

I.1. Alapvető elvek

c) a projekt által lefedett intézkedések elvégzéséhez szükséges, a Bizottság által jóváhagyott többéves vagy éves programok részét képezi;

I.2. Projektköltségvetés

A projekt költségvetését az alábbiak szerint kell bemutatni:

A költségvetésnek egyensúlyban kell lennie: az összes támogatható költségnek meg kell egyeznie az összes bevétellel.

I.3. A bevétel és a nonprofit elv

1. Az alap által támogatott projektek nonprofit jellegűek. Amennyiben a projekt végén a jövedelmi források – ideértve a bevételeket is – meghaladják a kiadásokat, az alapnak a projekthez nyújtott hozzájárulását ennek megfelelően csökkenteni kell. A projekttel kapcsolatos összes jövedelmi forrás rögzítésre kerül a végső kedvezményezett könyvelésében vagy adózási dokumentumaiban, azoknak azonosíthatóknak és ellenőrizhetőknek kell lenniük.

2. A projekt jövedelme az alapnak a projekt számára teljesített valamennyi pénzügyi hozzájárulásából, a köz- és magánforrásokból – ideértve a végső kedvezményezett saját hozzájárulását is –, valamint a projekt által termelt esetleges bevételekből származik. E szabály alkalmazásában „bevétel”: a projekt által az I.4. pontban leírt támogathatósági időszak során értékesítésből, bérleti díjakból, szolgáltatásokból, regisztrációs díjakból vagy egyéb bevételekből elért jövedelem.

3. A nonprofit elv alkalmazásából származó közösségi hozzájárulás – e határozat 12. cikkének c) pontja szerint – az „összes támogatható költség”, levonva ebből a „harmadik felek hozzájárulását”, illetve a „projekt által elért bevételeket”.

I.4. Támogathatósági időszak

I.5. Költségelszámolási rendszer

c) az alkalmazandó adó- és szociális jogszabályok követelményeivel összhangban be kell jelenteni.

I.6. Területi hatály

— a külső határok őrizetével kapcsolatos intézkedéseket; ezekre az intézkedésekre a tagállamok területén belül és kívül is sor kerülhet.

II. A támogatható költségek kategóriái (projektszinten)

II.1. Támogatható közvetlen költségek

A projekt támogatható közvetlen költségei azok, amelyek – a fenti I. részben meghatározott általános támogathatósági feltételek megfelelő figyelembevételével – a projekt végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó sajátos költségként azonosíthatók. A közvetlen költségeket a projekt előzetes átfogó költségvetésében kell feltüntetni.

A következő közvetlen költségek támogathatók:

II.1.1. Személyzeti költségek

2. Nemzetközi szervezetek esetében a támogatható személyzeti költségek magukban foglalhatják a jogszabályi kötelezettségek teljesítését, illetve a díjazásra vonatkozó jogosultságok kielégítését szolgáló tartalékokat is.

II.1.2. Utazási és tartózkodási költségek

3. A tartózkodási költségek a tényleges költségek vagy napidíjak alapján támogathatók. Abban az esetben, ha egy szervezet saját napi rátákkal (napidíjakkal) rendelkezik, azokat a tagállam által a nemzeti jogszabályokkal és a gyakorlattal összhangban megállapított felső korlátokon belül kell alkalmazni. A napidíjak rendszerint fedezik a helyi közlekedést (taxit is), a szállást, az étkezést, a helyi telefonhívásokat és egyebeket.

II.1.3. Felszerelés

II.1.3.1. Általános szabályok

A felszerelés beszerzésével kapcsolatos költségek (a következők bármelyike alapján: a lízing vagy bérleti díj, a teljes vagy részleges költségeken alapuló beszerzés vagy a vásárolt eszközök értékcsökkenése) csak akkor támogathatók, amennyiben a projekt végrehajtása szempontjából lényegesek. A felszerelésnek rendelkeznie kell a projekthez szükséges műszaki tulajdonságokkal, és meg kell felelnie az alkalmazandó szabályoknak és szabványoknak.

II.1.3.2. Bérlet és lízing

A bérleti- és lízingműveletekkel kapcsolatos kiadások a tagállamokban meghatározott szabályok szerint, a nemzeti jogszabályoktól és gyakorlatoktól, továbbá a projekt céljaira történő bérlet vagy lízing időtartamától függően támogathatók társfinanszírozásból.

II.1.3.3. Vásárlás

c) a felszerelés rendelkezik a projekthez szükséges műszaki tulajdonságokkal, és megfelel az alkalmazandó szabályoknak és szabványoknak;

2. Emellett a fent említett felszerelések költségei értékcsökkenésük alapján, a nemzeti szabályoknak megfelelően is támogathatók. Ebben az esetben az (1) bekezdés a), b) és c) pontjának feltételei alkalmazandók. Ezen kívül a következő feltételeknek is eleget kell tenni:

a) Amennyiben a felszerelést a projekt időtartamát megelőzően vagy annak során vásárolják, a felszerelés értékcsökkenése csak a projekt számára történő felhasználás időtartama és a tényleges felhasználás aránya alapján támogatható.

b) Azok a felszerelések, amelyeket a projekt időtartamát megelőzően vásároltak, de a projekt céljaira használnak, az értékcsökkenés alapján támogathatók. Nem támogathatók azonban e költségek, amennyiben eredetileg közösségi támogatásból vásárolták a felszerelést.