7.

KÖVETELMÉNYEK 7.1. A menetkész állapotban lévő jármű tömegének és tengelyterhelés-elosztásának mérése A menetkész állapotban lévő jármű tömegének és tengelyterhelés-elosztásának mérése a 3.3 pontban leírtak alapján, álló járművön történik, amelynek kerekeit egyenes állásba kell kormányozni. Ha a mért tömegértékek nem térnek el 3 %-nál nagyobb mértékben a gyártó által a típuson belüli műszaki konfigurációkra megadott tömegektől, vagy ha az N1, O1, O2 vagy M2 kategóriába tartozó, legfeljebb 3,5 tonnás járműveknél az eltérések nem nagyobbak 5 %-nál, akkor a menetkész állapotban lévő jármű tömegét és tengelyterhelés-elosztását a gyártó adatainak megfelelően kell alapul venni az alábbi követelmények betartásának ellenőrzésekor. Egyéb esetben a mért tömegértékek alkalmazandóak, és a műszaki szolgálat a továbbiakban szükség esetén a 3.3. pontban leírtaktól eltérő járműveken is végezhet pótlólagos méréseket. ▼M2 7.2. Méretek meghatározása A teljes hossz, szélesség és magasság meghatározását a 2.4. pont rendelkezései szerint a 3.3. pont szerint menetkész állapotban bemutatott járművön kell elvégezni. Amennyiben a mért értékek több mint 1 %-kal eltérnek a gyártó által a típuson belül az adott műszaki kialakításra megadott értékektől, a mért értékek az alábbi követelmények céljára alkalmazandók és a vizsgáló intézmény, amennyiben szükséges a 3.3. pont szerint bemutatandótól eltérő járműveken. A 96/53/EK irányelv I. mellékletében megadott határértékeket nem szabad túllépni. ▼B 7.3. Járművek megengedett méretei 7.3.1. Legnagyobb hosszúság 7.3.1.1. Gépjármű: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1.1. pontja szerint. 7.3.1.2. Pótkocsi (a félpótkocsi kivételével): a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1.1. pontja szerint. 7.3.1.3. Csuklós autóbusz: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1.1. pontja szerint. 7.3.1.4. Félpótkocsik A 7.3.1.4.1. pontban említett méretet a 2.4.1. pontban megnevezett berendezések figyelmen kívül hagyásával határozzák meg; a 7.3.1.4.2. pontban említett méret mindenféle kivétel nélkül kerül meghatározásra. 7.3.1.4.1. A királycsap tengelye és a félpótkocsi leghátsó pontja közti vízszintes, a jármű hossztengelyével párhuzamosan mért távolság nem lépheti túl a 96/53/EK irányelv I. mellékletének 1.6. pontjában megadott értéket. 7.3.1.4.2. A királycsap tengelye és a félpótkocsi eleje közti, vízszintesen mért távolság a 96/53/EK irányelv I. mellékletének 4.4. pontja alapján nem lépheti túl a 2,04 métert. 7.3.2. Legnagyobb szélesség 7.3.2.1. Minden jármű: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1.2. pontja szerint. 7.3.2.2. Az N és az O kategóriába tartozó járművek állandó vagy levehető felépítményei, amelyek állandó hőmérsékleten történő szállítást tesznek lehetővé, és amelyek oldalfala hőszigeteléssel együtt 45 mm-nél vastagabb: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1.2. pontja szerint. 7.3.3. Legnagyobb magasság 7.3.3.1. Minden jármű: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1.3. pontja szerint. 7.4. A tengelyterhelés-elosztás kiszámítása 7.4.1. Számítás 7.4.1.1. A tengelyterhelés-elosztás alább leírt számítása érdekében a gyártó az illetékes műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátja (táblázatosan vagy egyéb alkalmas formában) a járműtípuson belül található minden, a lehetséges értékek valamennyi csoportja által a II. mellékletben meghatározott műszaki konfiguráció szükséges adatait, amelyek a jármű műszakilag megengedett össztömegének megfelelő értékeit, a tengelyek és tengelycsoportok műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelését, a műszakilag megengedett legnagyobb vontatmánytömeget és a járműszerelvény műszakilag megengedett össztömegét tartalmazzák. 7.4.1.2. Megfelelő számítások segítségével meg kell határozni, hogy a típuson belül minden műszaki konfiguráció teljesíti-e az alábbi követelményeket. Ennek érdekében a számításokat a legkedvezőtlenebb esetekre lehet korlátozni. 7.4.1.3. A következőkben M, mi, μj, TM és MC a következő paramétereket jelölik, amelyeknek teljesíteniük kell a 7.4. pont követelményeit: M = a jármű műszakilag megengedett össztömege, mi = a műszakilag megengedett tengelyterhelés „i” indexszel, amelyben „i” 1 és a jármű tengelyszámának összessége között változhat, μj = az egyes tengely vagy a tengelycsoport műszakilag megengedett terhelése „j” indexszel, amelyben „j” 1 és az egyes tengelyek és tengelycsoportok számának összessége között változhat, TM = a műszakilag megengedett vontatmánytömeg, és MC = a járműszerelvény műszakilag megengedett össztömege. 7.4.1.4. Egyes tengely esetében, amely tengelyként az „i” indexet, tengelycsoportként a „j” indexet kapja meg, a meghatározás szerint mi = μj. 7.4.1.5. Terhelésátcsoportosító tengelyekkel szerelt járművek számításakor a tengelyrugózást rendes meneti állásba kell kapcsolni. Felemelhető tengelyekkel szerelt járműveknél számításokat leeresztett tengelyekkel kell végezni. 7.4.1.6. Tengelycsoportok esetében a gyártónak meg kell adnia, hogy a tengelycsoportra ható összterhelés milyen törvényszerűség szerint van elosztva az egyes tengelyek között (pl. terheléselosztási képlet megadása vagy terheléselosztási diagram bemutatása révén). 7.4.1.7. Félpótkocsik és középtengelyes pótkocsik esetében a számítások alapját a „O”-tengely mint összekapcsolási pont képezi, és az mo és μo megfelelő tömegek a meghatározás szerint a pótkocsi összekapcsolási pontján műszakilag megengedett terhelésnek minősülnek. 7.4.2. Az N és az O kategóriába tartozó járművekkel szemben támasztott követelmények, a lakópótkocsi kivételével 7.4.2.1. Az mi tengelyterhelések összege nem lehet kisebb az M tömegnél. 7.4.2.2. Egyetlen „j” indexű tengelycsoportnál sem lehet a tengelycsoport tengelyeinek mi tengelyterhelési összege kisebb, mint a μj tengelyterhelés. Ezenkívül egyetlen mi tengelyterhelés sem lehet kisebb, mint a μj „i” tengelyre eső része, amelyet e tengelycsoport tengelyterhelés-elosztási törvénye határoz meg. 7.4.2.3. A μj tengelyterhelések összege nem lehet kisebb az M tömegnél. 7.4.2.4. A tömeg, menetkész állapotban, 75 kg-nak megfelelő tömeggel növelve, megszorozva az utasok számával és növelve az összekapcsolási ponton műszakilag megengedett legnagyobb terheléssel nem lehet nagyobb, mint az M tömeg. 7.4.2.5. ▼M2 Ha a jármű az M tömegéig van terhelve bármelyik, a 7.4.2.5.1. vagy a 7.4.2.5.2. pontban leírt helyzet szerint, az „i” tengely terhelésének megfelelő tömeg azon a tengelyen nem lehet nagyobb az Mi tömegnél, és a „j” szóló tengely vagy tengelycsoport terhelésének megfelelő tömeg nem lépheti túl a μj tömeget. 7.4.2.5.1. Egyenletesen elosztott tömeg a menetkész jármű minden egyes utasülésének 75 kg-os tömeggel történő terhelését jelenti annak M tömegéig, egyenletesen elosztott rakománnyal az áruszállítás céljaira kialakított területen. 7.4.2.5.2. Különleges tömegelosztás (nem egyenletes terhelés) esetén a gyártónak közölnie kell a rakomány és/vagy a felépítmény és/vagy a berendezés vagy belső kialakítás tömegközéppontjának különleges, megengedett lehetséges helyzetét (például 0,50–1,30 méterrel a mellső hátsótengely előtt), menetkész és minden utasülésen elhelyezett 75 kg-mal, annak M. tömegéig terhelt járműnél. ▼M2 ————— ▼B 7.4.2.6. Ha az N kategóriába tartozó jármű az M tömeggel van terhelve, hátsó tengelyét („n”-nel jelölve a tengelyt), illetve hátsó tengelycsoportját pedig mn vagy μq terhelés terheli, akkor a kormányzott tengely, illetve tengelycsoport terhelése nem lehet kisebb, mint az M tömeg 20 %-a. 7.4.2.7. MC nem lehet nagyobb, mint M és TM együttesen. 7.4.3. Autóbuszokkal szemben támasztott követelmények 7.4.3.1. A 7.4.2.1., 7.4.2.2., 7.4.2.3. és 7.4.2.7. pont követelményeit kell alkalmazni. ▼M2 7.4.3.2. A jármű menetkész tömege nem lépheti túl az M tömeget, hozzáadva az ülő és álló utasok számával megszorzott Q tömeget, hozzáadva a 7.4.3.3.1. pontban meghatározott WP, B és BX tömegeket, hozzáadva a műszakilag megengedett legnagyobb tömeget a kapcsolási ponton,ha a kapcsolóberendezést a gyártó szerelte fel. ▼B 7.4.3.3. Ha a nem teljes jármű a 7.4.2.5.1.2. pont feltételei szerint M tömeggel van terhelve, vagy ha a teljes vagy befejezett jármű menetkész állapotban a 7.4.3.3.1 pont alapján van terhelve, akkor az egyes tengelyre nehezedő terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet nagyobb, mint az mi tengelyterhelés, és az egyes tengelyre vagy tengelycsoportra nehezedő terhelésnek megfelelő tömegek nem lehetnek nagyobbak, mint e tengelycsoport μj tengelyterhelése. Ezenkívül a hajtott tengelyre nehezedő terhelésnek megfelelő tömeg vagy a hajtott tengelyekre nehezedő terheknek megfelelő tömegek összegének az M tömegnek legalább 25 %-át ki kell tenniük. ▼M2 7.4.3.3.1. A menetkész jármű terhelése: Q tömeg, amely megfelel a P számú ülő utasok tömegének; az S1,az álló utasok számára rendelkezésre álló felületen egyenletesen elosztott Q tömeg, ami megfelel az S. számú álló utasok tömegének; amennyiben szükséges a WP tömeg egyenletesen elosztva a kerekesszékek számára rendelkezésre álló helyen; a B-vel egyenlő tömeg (kg-ban) egyenletesen elosztva a csomagtartóban; a BX-szel egyenlő tömeg (kg-ban), egyenletesen elosztva a tető csomagszállításra kialakított felületén, ahol: P az ülőhelyek száma. S1 az álló utasok rendelkezésre álló terület. A III. vagy a B osztályba tartozó járműveknél S1 = 0. A gyártó által megadott SP nem lehet nagyobb, mint S1/Ssp, ahol Ssp az alábbi táblázatban megadott, egy álló utas számára rendelkezésre álló hagyományos terület. WP (kg) egyenlő a kerekesszékek számára rendelkezésre álló helyek száma szorozva a kerekesszék és használója tömegét képező 250 kg-mal. A gyártó által megadott B (kg) értékének legalább 100 x V-nek kell le. Ez magában foglalja a csomagtereket, vagy azokat a rekeszeket, amelyeket a jármű külső részére lehet felerősíteni. V a csomagtér teljes térfogata m3-ben. I vagy A osztályú járművek jóváhagyásakor a csak kívülről hozzáférhető csomagterek térfogatát nem kell figyelembe venni. A gyártó által megadott BX értéke legalább 75 kg/m3 legyen. Emeletes járműveknél nem kell a tetőt csomagszállításra alkalmassá tenni és ezért az emeletes járműveknél a BX értékének O-nak kell lennie. Q és S sp értéket az alábbi táblázat határozza meg:



Jármű osztály egy utas Q. tömege (kg) Ssp (m2/utas) egy utas részére rendelkezésre álló hagyományos tér I. és A. osztály 68 0,125 II. osztály 71 (1) 0,15 III. és B. osztály 71 (1) nincs (1) Beleértve a 3 kg kézipoggyászt. ▼M2 7.4.3.3.2. Olyan járművek esetében, amelyeknél változtatható az ülőhelyek száma, az álló utasok rendelkezésre álló terület (S1) és/vagy amelyek kerekesszékek szállítására vannak kialakítva, a 7.4.3.2. és 7.4.3.3. pont követelményeit valamennyi alábbi feltétel esetére meg kell határozni. 7.4.3.3.2.1. Valamennyi lehetséges ülést elfoglalva, majd felhasználva a maradék területet az álló utasok számára (a gyártó által megadott álló utas férőhely-kapacitásig, ha volt annyi utas) és – ha még marad terület – bármelyik kerekesszék helyet elfoglalva. 7.4.3.3.2.2. Valamennyi lehetséges állóhelyet elfoglalva (a gyártó által megadott álló utas férőhely-kapacitásig), majd a maradék ülő utasok számára rendelkezésre álló ülőhelyet elfoglalva és – ha még marad terület – bármelyik kerekesszék helyét elfoglalva. 7.4.3.3.2.3. Valamennyi lehetséges kerekesszék helyét elfoglalva, majd felhasználva a maradék területet az álló utasok számára (a gyártó által megadott álló utas férőhely-kapacitásig, ha volt annyi utas) és azután valamennyi felhasználható maradék ülést elfoglalva. ▼M2 7.4.3.4. Ha a jármű a 7.4.3.3.1. pont szerinti menetkész vagy terhelt állapotú, a mellső tengelyen vagy tengelycsoporton ható terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet kevesebb, mint a menetkész vagy „M” műszakilag megengedett legnagyobb terhelésű jármű tömegének az alábbi táblázatban megadott százaléka:



I. és A osztály II. osztály III. és B osztály szóló csuklós szóló csuklós szóló csuklós 20 20 25 (1) 20 25 (1) 20 (1) Ezt az értéket 20 %-ra kell csökkenteni háromtengelyes II. és III. osztályú járműveknél, amelyek két kormányzott tengellyel rendelkeznek. ▼M2 7.4.3.5. Ha a járművet több mint egy osztályra hagynak jóvá, a 7.4.3.2. és 7.4.3.3. pontokat mindegyik osztályra alkalmazzák. ▼M2 7.4.4. Lakópótkocsi követelményei ▼B A 7.4.2.1–7.4.2.4. pontban és a 7.4.2.7 pontban meghatározott követelmények érvényesek. Ha a nem teljes jármű a 7.4.2.5.1.2. pont feltételei szerint M tömeggel van terhelve, vagy ha a teljes vagy befejezett jármű menetkész állapotban a 92/21/EGK irányelv ( 10 ) II. mellékletének függelékében foglaltak szerint van terhelve, akkor az egyes tengelyekre nehezedő terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet nagyobb, mint e tengelyek mi tengelyterhelése, és az egyes tengelyre vagy tengelycsoportra nehezedő terhelésnek megfelelő tömegek nem lehetnek nagyobbak, mint e tengelycsoport μj tengelyterhelése. Továbbá a hajtott tengelyre nehezedő terhelésnek megfelelő tömegnek vagy a hajtott tengelyekre nehezedő terheknek megfelelő tömegek összegének az M tömeg legalább 25 %-át ki kell tenniük. 7.5. Jármű terepjáróként történő besorolásakor vizsgálandó pontok (70/156/EGK irányelv II. mellékletének 4. pontja) 7.5.1. A műszaki szolgálatnak meg kell vizsgálnia, hogy a teljes vagy befejezett jármű, illetve nyeregszerkezet nélküli nyerges vontató a 70/156/EGK irányelv II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelően terepjáróként van-e besorolva. 7.5.2. Egyéb nem teljes járművek esetében ezt a vizsgálatot csak a gyártó kérésére kell elvégezni. 7.6. Fordulékonyság 7.6.1. Minden gépjárműnek és félpótkocsinak képesnek kell lennie arra, hogy két, 12,50 m, illetve 5,30 m sugarú koncentrikus kör által határolt gyűrűfelületen belül maradva mindkét irányban meg tudjon tenni egy teljes, 360 °-os körívet anélkül, hogy a jármű legszélső pontjai (a járműszélességről szóló 2.4.2. pontban megnevezett kiálló részek kivételével) túlnyúlnának e körök kerületén. ▼M2 Felemelhető tengelyes gépjárműveknél és nyerges félpótkocsiknál (lásd a 2.14. pontot) ez a követelmény szintén vonatkozik a felemelhető tengelyre/tengelyekre, azok felemelt helyzetében, vagy a terhelhető tengelyre/tengelyekre, azok terheletlen állapotában. Indulást segítőknek, mint a IV. melléklet 3.5. pontjának követelményeit teljesítő felemelhető tengelyeknek nem kell teljesíteni ezeket a követelményeket. ▼B A fent említett követelmények betartását a következőképpen kell vizsgálni: 7.6.1.1. Gépjárművek A gépjármű legkülső pontját a külső kör mentén vezetik (lásd az „A” ábrát). 7.6.1.2. Félpótkocsik Egy félpótkocsi akkor tekinthető úgy, hogy megfelel a 7.6.1. pont követelményeinek, ha tengelytávja nem nagyobb, mint: ahol L a félpótkocsi szélessége, a tengelytáv pedig e pont értelmében a félpótkocsi királycsapja és a nem kormányzott tengelyegység középvonala közti távolság; ha egy vagy több tengelyegység felemelhető (2.14. pont), akkor a felemelt vagy lesüllyesztett tengellyel (tengelyekkel) vett tengelytáv közül mindig a nagyobb tengelytávot kell figyelembe venni. Kétes esetekben a jóváhagyó hatóság a 7.6.1. pontnak megfelelően vizsgálatot kérhet. ▼M2 7.6.2. N kategóriájú járművek további követelményei Amennyiben a jármű álló helyzetű és kormányzott kerekei olyan irányban vannak, hogy a jármű elmozdulása esetén annak legkülső mellső pontja egy 12,50 m sugarú kört írna le, meg kell határozni a talajon jelölt vonallal egy, a jármű oldalát érintő olyan függőleges síkot, amely a körhöz viszonyítva kifelé néz. Amennyiben a jármű előrefelé halad bármelyik oldalán a 12,50 m sugarú kört követve, bármely része legfeljebb 0,80 m-rel nyúlhat túl a függőleges síkon (lásd a B. ábrát). Felemelhető tengelyes járműveknél ez a követelményt szintén vonatkozik a felemelhető tengelyre/tengelyekre, azok felemelt helyzetében (a 2.14. pont értelmében). Felemelhető tengelyes felemelt helyzetű, vagy terhelhető tengelyes, terheletlen állapotú N kategóriájú járműveknél a 0,80 m érték helyébe 1,00 m lép. 7.6.3. Az M 2 vagy M 3 kategóriájú járművek további követelményei Álló helyzetű járműnél meg kell határozni a jármű oldalát érintő olyan függőleges síkot, amely a körhöz viszonyítva kifelé néz. Csuklós járműnél a két merev részt kell a síkkal vonalba hozni. Amennyiben a jármű az egyenes vonalú mozgással halad a 7.6.1. pontban meghatározott kör alakú területre, bármely része legfeljebb 0,60 m-rel nyúlhat a függőleges síkon kívülre (lásd a C. és D. ábrát). ▼B „A” ábra „B” ábra ▼M2 C. ábra R = 12.5 m r = 5,3 m U = legfeljebb 0,6 m ▼M2 D. ábra R = 12.5 m r = 5,3 m U = legfeljebb 0,6 m ▼M2 7.6.4. A 7.6.1.–7.6.3. pont követelményeinek teljesítését a gyártó kérésére megfelelő, egyenértékű számítással, vagy geometriai igazolással is lehet ellenőrizni. Ha a gyártó kérésére a nem kormányzott hátsó tengelyekkel rendelkező N kategóriájú járművek ellenőrzésére azok geometriai jellemzői alapján történik: a jármű akkor tekinthető olyannak, mint ami megfelel a fenti 7.6.2. pont követelményeinek,, ha a hátsó kinyúlása legfeljebb a jármű tengelytávjának 60 %-a. ▼M2 7.6.5. Nem teljes jármű esetén a gyártónak nyilatkoznia kell azokról a legnagyobb megengedett méretekre vonatkozóan, amelyekre a járművet a 7.6.1.–7.6.3. pontokban meghatározott rendelkezések szerint ellenőrizni kell. ▼B 7.7. Az M2 és M3 kategóriába tartozó járművekkel szemben támasztott kiegészítő követelmények A műszakilag megengedett vontatmánytömeg nem lépheti túl a 3500 kg-ot. 7.8. A járművek összekapcsolási pontján a műszakilag megengedett terhelés és a vontatószerkezetek beépítési útmutatásai ▼M2 7.8.1. A középtengelyes pótkocsi vontatására kialakított és 3,5 tonnánál nagyobb műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeget vontató gépjárműnél a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a csatolási ponton legyen egyenlő legalább a műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömegének 10 %-ával, vagy 1 000 kg-mal, amelyik ezek közül a kisebb. 7.8.2. A középtengelyes pótkocsi vontatására kialakított és legfeljebb 3,5 t műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeget vontató gépjárműnél a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a csatolási ponton legyen egyenlő legalább a műszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömegének 4 %-ával, vagy 25 kg-mal, amelyik ezek közül a nagyobb. ▼B 7.8.3. Olyan jármű esetében, amelynek műszakilag megengedett össztömege nem haladja meg a 3,5 tonnát, a gyártónak a használati útmutatásban meg kell adnia a vonószerkezet járművön történő rögzítésének feltételeit. Ehhez tartozik a műszakilag megengedett legnagyobb függőleges terhelés a jármű összekapcsolási pontján, a vonószerkezet megengedett legnagyobb tömege, a vonószerkezet felerősítési pontjai a járművön és a vonószerkezet megengedett legnagyobb túlnyúlása. 7.9. Hegymeneti elindulási képesség Pótkocsit húzó járműnek a járműszerelvény megengedett legnagyobb terhelésével terhelve képesnek kell lennie öt perc leforgása alatt 12 %-os emelkedőn legalább ötször elindulni. ▼M2 7.10. Motorteljesítmény/legnagyobb tömeg arány A gépjármű motorjának teljesítménye legyen legalább 5 kW/t,a járműszerelvény műszakilag megengedett legnagyobb tömegére számítva. Közúti vontató esetében a motorteljesítménye legyen legalább 2,2 kW/t. A motorteljesítményt a 80/1269/EGK tanácsi irányelv rendelkezései szerint kell mérni ( 11 ). ▼B 7.11. A nem légrugós hajtott tengelyű jármű légrugós rendszerrel való egyenértékűségének feltételei 7.11.1. A gyártó kérésére a műszaki szolgálat megvizsgálja hajtott tengely nem légrugós rendszerének légrugós rendszerrel való egyenértékűségét. Adott rugózási rendszer akkor tekinthető légrugós rendszerrel egyenértékűnek, ha teljesíti az alábbi feltételeket: 7.11.1.1. A rugózott tömeg hajtott tengely vagy tengelycsoport feletti rövid idejű, kis frekvenciájú, függőleges irányú szabadlengési folyamatának mért frekvenciája és csillapítása teljes terhelésnél nem lépheti túl a 7.11.1.2–7.11.1.5. pontban meghatározott határértékeket. 7.11.1.2. Minden tengelyt hidraulikus lengéscsillapítóval kell felszerelni. Tengelycsoport esetében a hidraulikus lengéscsillapítókat úgy kell felszerelni, hogy a tengelycsoport lengése a legkisebb legyen. 7.11.1.3. A Dm középes csillapítási aránynak rendes állapotban, azaz működőképes hidraulikus lengéscsillapítókkal a kritikus csillapításnak több mint 20 %-ának kell lennie. 7.11.1.4. Hidraulikus lengéscsillapító nélkül, illetve nem működő lengéscsillapítóval a rugózás Dr csillapítási aránya nem lehet nagyobb, mint a Dm 50 %-a. 7.11.1.5. A rugózott tömeg frekvenciája a hajtott tengely vagy tengelycsoport feletti rövid ideig tartó, függőleges irányú lengésfolyamatnál nem lehet nagyobb 2,0 Hz-nél. 7.11.1.6. A 7.11.2. pont tartalmazza a rugózás frekvenciának és csillapításának meghatározásait. A 7.11.3 pont a frekvencia- és csillapítási értékek megállapításához szükséges vizsgálati eljárásokat írja le. 7.11.2. A frekvencia és a csillapítás meghatározása E meghatározás alapja, hogy a hajtott tengely vagy tengelycsoport fölötti M rugózott tömeg (kg) a K newton/méter (N/m) rugómerevségtől és a C newtonmásodperc/per méter (N.s/m) csillapítási együtthatótól függő függőleges erővel terheli az út felületét. Z a rugózott tömeg függőleges elmozdulása. A rugózott tömeg szabadlengésének mozgásegyenlete a következő: A rugózott tömeg lengésének F frekvenciája (Hz): A csillapítás kritikus, ha C = Co, ahol A csillapítási arány a csillapítási együttható és a kritikus csillapítási együttható hányadosa, C/Co. A rugózott tömeg rövid idejű, függőleges szabadlengésének kitérése a 2. ábrán bemutatott lecsengő szinuszgörbe alakú. A frekvencia az összes lengési ciklus lejátszódásához szükséges idő méréséből számítható. A csillapítás az egymást követő, azonos irányú amplitúdók méréséből határozható meg. Ha két egymást követő lengési ciklus amplitúdója A1 és A2, akkor a D csillapítási arány egyenlete a következő: ahol „ln” a természetes logaritmus. 7.11.3. A vizsgálat menete A hidraulikus lengéscsillapítóval szerelt futómű a Dm csillapítási arányának, az eltávolított lengéscsillapító esetében adódó Dr csillapítási aránynak, valamint a rugózás F frekvenciájának meghatározásához a terhelt járműnek vagy a) kis sebességgel (5±1 km/h) át kell haladnia egy, az 1. ábra szerinti profilú 80 mm magasságú küszöbön; a frekvencia és a csillapítás meghatározásához azt a rövid idejű lengést kell vizsgálni, amely akkor keletkezik, miután a hajtott tengely kerekei lehajtottak a küszöbről; vagy b) a járművet az alvázánál fogva le kell húzni úgy, hogy a hajtott tengelyre nehezedő terhelés a legnagyobb statikus érték másfélszeresét tegye ki. Ezután a jármű lehúzását hirtelen megszüntetik, és az ekkor kialakuló lengést vizsgálják; vagy c) a járművet az alvázánál fogva fel kell emelni annyira, hogy a rugózott tömeg a hajtott tengely fölött 80 mm-rel megemelkedjen. Ezután a járműre ható emelőerőt hirtelen meg kell szüntetni, és az ekkor kialakuló lengést kell vizsgálni; vagy d) a járművet egyéb vizsgálati eljárásnak kell alávetni, amennyiben a gyártó a műszaki szolgálat számára igazolni tudja, hogy ezek az eljárások a fentiekkel egyenértékűek. A járművön a hajtott tengely és az alváz közé, a tengely fölé függőlegesen lengésregisztráló készüléket kell felszerelni. Az első és a második összenyomás irányú amplitúdó közti időintervallum alapján meghatározható a csillapítási arány. Kettős hajtott tengelyek esetében mindegyik hajtott tengely és az alváz közé, a hajtott tengelyek fölé függőlegesen kell lengésregisztráló készülékeket elhelyezni. A gumiabroncsok nyomását a vizsgált jármű tömegének megfelelő, a gyártó által ajánlott értékre kell beállítani. A rugózás egyenértékűségének vizsgálatakor a tengelyt vagy tengelycsoportot a műszakilag megengedett legnagyobb terheléssel kell terhelni; kisebb tengelyterhelésnél a rugózás egyenértékűsége feltételezhető. 1. Ábra Küszöb a rugózás vizsgálatához 2. Ábra Rövid idejű, csillapodó szabadlengés