1982L0891 — HU — 07.12.2007 — 001.001

Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért

►B A TANÁCS HATODIK IRÁNYELVE (1982. december 17.) a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján a részvénytársaságok szétválásáról (82/891/EGK) (HL L 378, 31.12.1982, p.47)

Módosította:









▼B

A TANÁCS HATODIK IRÁNYELVE

(1982. december 17.)

a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján a részvénytársaságok szétválásáról

(82/891/EGK)







AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 54. cikke (3) bekezdésének g) pontjára, tekintettel a Bizottság javaslatára ( 1 ), tekintettel az Európai Parlament véleményére ( 2 ), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére ( 3 ), mivel az 54. cikk (3) bekezdésének g) pontjában és a letelepedés szabadságával kapcsolatos korlátozások megszüntetésének általános programjában ( 4 ) elrendelt összehangolás a 68/151/EGK ( 5 ) irányelvvel megkezdődött; mivel ez az összehangolás tovább folytatódott a 77/91/EGK ( 6 ) irányelvvel a részvénytársaságok alapítása, valamint tőkéjük fenntartása, illetve módosítása tekintetében, a 78/660/EGK ( 7 ) irányelvvel meghatározott jogi formájú gazdasági társaságok éves beszámolói tekintetében, továbbá a 78/855/EGK ( 8 ) irányelvvel a részvénytársaságok egyesülése tekintetében; mivel a 78/855/EGK irányelv csak a részvénytársaságok egyesülésével, illetve bizonyos, egyesülésként kezelt jogügyletekkel foglalkozott; mivel azonban a Bizottság javaslata kitért a szétválási jogügyletekre is; mivel az Európai Parlament és a Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye kedvező volt az ilyen tevékenység szabályozása tekintetében; mivel az egyesülési és szétválási jogügyletek között fennálló hasonlatosság miatt az egyesülések tekintetében a 78/855/EGK irányelv által biztosított biztosítékok kijátszásának veszélye csak akkor kerülhető el, ha rendelkezés születik az ezzel egyenértékű védelemről a szétválás esetében is; mivel a tagok és harmadik felek érdekeinek védelme megköveteli, hogy a tagállamoknak a részvénytársaságok szétválására vonatkozó jogszabályai összhangban legyenek, ahol a tagállamok megengedik az ilyen jogügyleteket; mivel az ilyen összehangolással kapcsolatban különösen fontos, hogy a szétválásban érintett társaságok részvényesei a lehető legobjektívabb tájékoztatást kapják, és hogy jogaik megfelelően biztosítva legyenek; mivel az alkalmazottak jogainak védelmét vállalkozások, üzemek vagy üzemrészek átruházása esetén jelenleg a 77/187/EGK ( 9 ) irányelv szabályozza; mivel a hitelezők, beleértve a kötvénytulajdonosokat is, valamint a szétválásban érintett társasággal szemben egyéb követeléseket támasztó személyek védelmét biztosítani kell, hogy a szétválás ne befolyásolja hátrányosan az érdekeiket; mivel a 68/151/EGK irányelv adatközlési követelményeit ki kell terjeszteni a társaságok szétválására is, hogy a harmadik személyek megfelelően tájékoztatva legyenek; mivel a tagok és harmadik személyek részére a szétválásokkal kapcsolatban nyújtott biztosítékokat ki kell terjeszteni bizonyos olyan jogi gyakorlatokra is, amelyek lényeges vonatkozásokban hasonlóak a szétváláshoz, hogy az ilyen védelem nyújtásának kötelezettségét ne lehessen kijátszani; mivel a szétválásban érintett társaságok között, az érintett társaságok és harmadik személyek, illetve a tagok között fennálló viszonnyal kapcsolatos jogbiztonság érdekében korlátozni kell az olyan eseteket, amikor érvénytelenség merülhet fel, oly módon, hogy el kell rendelni a hiányosságok lehetőség szerinti orvosolását, valamint korlátozni kell azt az időszakot, amelyen belül az érvénytelenség megállapítása iránti keresetek megindíthatók, ELFOGADTA EZ AZ IRÁNYELVET:







1. cikk

(1) Ha a tagállamok megengedik a 78/855/EGK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett, hatályuk alá tartozó társaságok számára, hogy ennek az irányelvnek a 2. cikkében szereplő meghatározás szerint különválás útján szétváljanak, úgy erre az ezen irányelv I. fejezete rendelkezéseit kell alkalmazni.

(2) Ha a tagállamok megengedik az (1) bekezdésben említett társaságok számára, hogy a szétválást a 21. cikk meghatározásának megfelelően új társaságok alapításával hajtsák végre, úgy ezekre az ezen irányelv II. fejezete rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3) Ha a tagállamok megengedik az (1) bekezdésben említett társaságok számára, a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott, különválással történő szétválást a 21. cikk (1) bekezdésében meghatározott, egy vagy több új társaság alapításával történő szétválással kombinálják, úgy erre az I. fejezet és a 22. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.

(4) A 78/855/EGK irányelv 1. cikkének (2) és (3) bekezdését kell alkalmazni.







I.

FEJEZET

Szétválás különválással

2. cikk

(1) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a „szétválás különválással” olyan jogügylet, amelynek során egy társaság, végelszámolással történő megszűnését követően, egynél több társaságra ruházza át összes (aktív és passzív) vagyonát, amely ellenértékeként a szétváló társaság részvényesei részvényeket szereznek azokban a társaságokban (a továbbiakban a „kedvezményezett társaságok”), amelyek a szétválás eredményeként tőke-hozzájárulásban részesülnek, valamint a részvényesek a kiosztott részvények névértékének, vagy ha nincs névértékük, úgy a kibocsátás szerinti értékének 10 %-át meg nem haladó készpénzkifizetésben részesülhetnek.

(2) A 78/855/EGK irányelv 3. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni.

(3) Ahol ez az irányelv a 78/855/EGK irányelvre hivatkozik, az „egyesülésben részt vevő társaságok” kifejezés a „szétválásban részt vevő társaságokat” jelenti, a „beolvadó társaság” kifejezés a „szétváló társaságot” jelenti, a „átvevő társaság” kifejezés a „kedvezményezett társaságok mindegyikét” jelenti, továbbá az „egyesülési terv” kifejezés a „szétválási terv”-et jelenti.

3. cikk

(1) A szétválásban érintett társaságok ügyviteli vagy ügyvezetési szervei írásban tervet készítenek a szétválás feltételeiről.

(2) A szétválási szerződés tervezetének legalább a következőket kell meghatároznia:

a) a szétválásban részt vevő társaságok mindegyikének a társasági formája, cégneve és székhelye;

b) a részvények cserearánya és az esetleges készpénzkifizetések összege;

c) a kedvezményezett társaságokra történő részvényátruházás részletes szabályai;

d) az az időpont, amelytől kezdve az ilyen részvények a nyereségből való részesedésre jogosítanak, valamint az ezen jogosultságaira vonatkozó különleges feltételek;

e) az az időpont, amelytől kezdve a szétváló társaság ügyleteit számviteli szempontból az egyik vagy másik kedvezményezett társaság ügyleteiként kell kezelni;

f) azok a jogok, amelyeket a kedvezményezett társaságok a különleges jogokat megtestesítő részvények tulajdonosainak, valamint a részvényeken kívüli egyéb értékpapírok birtokosainak biztosítanak, illetve az ezekkel kapcsolatban javasolt intézkedések;

g) a 8. cikk (1) bekezdésében említett szakértők és a szétválásban érintett társaságok ügyviteli, ügyvezetési, felügyeleti és ellenőrző testületei tagjainak biztosított különleges jogosultságok;

h) az egyes kedvezményezett társaságokra átruházandó (aktív és passzív) vagyon pontos leírása és felosztása;

i) a kedvezményezett társaságok részvényeinek elosztása a szétváló társaság részvényesei számára, valamint azok a kritériumok, amelyeken az elosztás alapszik.

(3)

a) Ha egy vagyontárgy elosztásáról a szétválási terv nem rendelkezik, és ha ezeknek a feltételeknek az értelmezése nem teszi lehetővé az elosztásáról való döntést, úgy a vagyontárgyat vagy annak ellenértékét az összes kedvezményezett társaság között kell elosztani a szétválási terv szerint e tár saságok részére elosztott nettó vagyonának arányában.

b) Ha egy kötelezettséget a szétválási terv nem oszt meg, és ha ennek a tervnek az értelmezése nem teszi lehetővé a megosztásáról való döntést, úgy a kötelezettségért a kedvezményezett társaságok mindegyikét egyetemleges felelősség terheli. A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy az ilyen egyetemleges felelősség az egyes társaságoknak osztott nettó vagyonára korlátozódjon.

4. cikk

A szétválásban részt vevő társaságok legalább egy hónappal a szétválási terv elfogadásáról döntő közgyűlés napja előtt kötelesek a szétválási tervet tagállami jogszabályokkal összhangban a 68/151/EGK irányelv ( 10 ) 3. cikkének megfelelően a társaságra irányadó eljárás szerint bejelenteni.

5. cikk

(1) A szétváláshoz a szétválásban részt vevő minden társaság közgyűlésének legalább a hozzájárulása szükséges. Az ilyen határozatokhoz szükséges többség, a határozatok hatálya és a külön szavazás szükségessége tekintetében a 78/855/EGK irányelv 7. cikkét kell alkalmazni.

(2) Amennyiben a kedvezményezett társaságok részvényeit a szétváló társaság részvényesei számára nem a társaság tőkéjéhez fűződő jogaik arányában osztják el, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a szétváló társaság kisebbségi részvényesei felajánlhatják részvényeiket kötelező megvásárlásra. Ilyen esetben a részvényeik értékének megfelelő ellenértékre jogosultak. Amennyiben az ellenértékre vonatkozó megegyezés hiányában lehetővé kell tenni, hogy az ellenértéket bíróság állapítsa meg.

6. cikk

A tagállamok jogszabályainak nem kell megkövetelniük, hogy a szétváláshoz a kedvezményezett társaság közgyűlése is hozzájáruljon, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

a) a kedvezményezett társaságok mindegyike esetében a 4. cikk adatszolgáltatási kötelezettségének legalább egy hónappal az előtt a nap előtt eleget tettek, amelyen a szétváló társaság közgyűlésének a szétválási tervhez hozzá kellett járulnia;

b) legalább egy hónappal az a) pontban meghatározott időpont előtt a kedvezményezett társaságok valamennyi részvényese jogosult a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott dokumentumok tartalmának megismerésére a kedvezményezett társaság székhelyén;

c) a kedvezményezett társaság jegyzett tőkéjében meghatározott kisebbségi részesedéssel rendelkező részvényesek részére biztosítani kell a jogot, hogy a szétváláshoz való hozzájárulásra vonatkozó határozathozatalhoz a kedvezményezett társaság közgyűlésének összehívását kezdeményezhessék. Ez a kisebbségi részesedés 5 %-nál magasabb nem lehet. A tagállamok mindazonáltal rendelkezhetnek úgy, hogy ennek a kiszámításánál a szavazati jogot nem biztosító részvényeket nem kell figyelembe venni.

7. cikk

(1) A szétválásban részt vevő társaságok mindegyikének ügyviteli vagy ügyvezetési szervei részletes írásbeli beszámolót készítenek, amelyben a jogi és a gazdasági szempontok ismertetésével megindokolják a szétválási tervet és különösen a részvények cserearányát.

(2) Ha az értékelésnek különös nehézségei voltak, a beszámolóban ezeket ismertetni kell.

Ebben a beszámolóban továbbá tájékoztatást kell nyújtani a 77/91/EGK irányelv ( 11 ) 27. cikkének (2) bekezdésében említett, a kedvezményezett társaságok számára nem készpénzben teljesítendő hozzájárulásról, valamint arról a nyilvántartásról, amelyhez a beszámolót be kell nyújtani.

(3) A szétválási terv elkészítése és a szétváló társaság által a szétválási tervről való határozathozatal céljából meghirdetett közgyűlés időpontja között a szétváló társaság ügyviteli vagy ügyvezetési szerveinek tájékoztatniuk kell a társaság közgyűlését, valamint a kedvezményezett ügyviteli vagy ügyvezetési szerveit a szétváló társaság (aktív és passzív) vagyonában bekövetkezett bármely lényeges változásról; ez utóbbiakat azért, hogy azok tájékoztassák saját közgyűlésüket.

8. cikk

(1) A szétválásban részt vevő társaságokra vonatkozóan, egy azoktól független, bíróság vagy közigazgatási hatóság által kijelölt vagy elismert, egy vagy több szakértő megvizsgálja a szétválási tervet, és írásos jelentést készít a részvényesek számára. A tagállamok jogszabályai azonban rendelkezhetnek egy vagy több független szakértő kijelöléséről a szétválásban részt vevő valamennyi társaság részére, ha azt bíróság vagy közigazgatási hatóság jelöli ki a társaságok együttes kérelmére. Az ilyen szakértők az egyes tagállamok jogszabályainak megfelelően lehetnek természetes vagy jogi személyek, illetve társaságok.

(2) A 78/855/EGK irányelv 10. cikke (2) és (3) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a nem készpénzbeli ellenértékről szóló, a 77/91/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésében említett jelentést és a szétválási tervről szóló, az (1) bekezdés alapján készített jelentést ugyanannak a szakértőnek vagy szakértőknek kell elkészíteniük.

9. cikk

(1) Minden részvényes jogosult legalább egy hónappal a szétválási tervről határozó közgyűlés napja előtt arra, hogy a társaság székhelyén legalább a következő dokumentumok tartalmáról tudomást szerezzen:

a) a szétválási terv;

b) a szétváló társaságok utolsó három pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolói és éves üzleti jelentései;

c) egy közbenső mérleg, amelynek elkészítésének időpontja nem lehet korábbi a szétválási terv napját megelőző harmadik hónap első napjánál, ha a legutolsó éves beszámoló egy olyan pénzügyi évre vonatkozik, amely több mint hat hónappal korábbi, mint a szétválási terv elkészítése előtti üzleti év;

d) a szétválásban részt vevő társaságok ügyviteli vagy ügyvezetési szerveinek 9. cikk szerinti beszámolója;

▼M1

e) adott esetben a 8. cikkben meghatározott jelentések.

▼B

(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott közbenső mérlegeket ugyanazon módszerek alapján és ugyanolyan szerkezettel kell elkészíteni, mint az utolsó éves mérleget.

Mindazonáltal a tagállamok jogszabályai rendelkezhetnek úgy, hogy:

a) nem szükséges új leltárt készíteni az állóeszközökről;

b) az utolsó mérlegben feltüntetett értékelések csak úgy változtathatók meg, hogy megfeleljenek a számlakönyvek bejegyzéseinek, a következőket mindazonáltal figyelembe kell venni: — az időközben bekövetkezett értékcsökkenés és tartalékképzés, — a tényleges értékeknek a könyvekben nem szereplő lényeges változásai.

(3) Minden részvényes jogosult kérésre és térítésmentesen megkapni az (1) bekezdésben említett dokumentumok teljes, vagy igény szerint, részleges másolatait.

▼M1

10. cikk

(1) Amennyiben a szétválásban részt vevő valamennyi társaság összes részvényese és egyéb, szavazati jogot biztosító értékpapírjainak tulajdonosai ebben megállapodnak, a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott szétválási terv vizsgálata, illetve szakértői jelentés nem kötelező.

(2) A tagállamok megengedhetik, hogy a 7. cikket és a 9. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontját ne alkalmazzák, amennyiben a szétválásban részt vevő valamennyi társaság összes részvényese és egyéb, szavazati jogot biztosító értékpapírjainak tulajdonosai ebben megállapodnak.

▼B

11. cikk

A szétválásban részt vevő társaságok mindegyikénél a munkavállalók jogainak védelmét a 77/187/EGK irányelvvel ( 12 ) összhangban kell szabályozni.

12. cikk

(1) A tagállamok jogszabályainak megfelelő védelmet kell biztosítaniuk a társaság olyan hitelezőinek, akiknek követelései megelőzik a szétválási terv közzétételét, és azok nem váltak még esedékessé a közzététel időpontjában.

(2) Ebből a célból a tagállamok jogszabályainak legalább arról kell rendelkezniük, hogy az ilyen hitelezők jogosultak legyenek megfelelő biztosítékokra, ha a szétváló társaságnak és annak a társaságnak a pénzügyi helyzete, amelyre a követelést a szétválási terv alapján átruházzák, az ilyen védelmet szükségessé teszi, és ha ezek a hitelezők még nem rendelkeznek ilyen biztosítékokkal.

(3) Amennyiben egy olyan társaság hitelezőjét, amelyre a követelést a szétválási tervnek megfelelően átruházták, nem elégítik ki, úgy a kedvezményezett társaságok egyetemlegesen felelnek a kötelezettségért. A tagállamok ezt a felelősséget arra a nettó vagyonra korlátozhatják, amely ezekre a társaságokra átruházásra kerül, kivéve azt a társaságot, amelyre a követelést átruházták. Ezt a bekezdést azonban nem kell alkalmazni akkor, ha a szétválás a 23. cikk értelmében bírósági ellenőrzés alatt állt és a követelések értékének háromnegyedét képviselő hitelezőinek a többsége vagy a szétváló társaság hitelezőinek bármilyen, a követelések háromnegyedét képviselő hitelezői osztálya a 23. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint tartott gyűlésen beleegyezett az ilyen egyetemleges felelősség érvényesítéséről való lemondásba.

(4) A 78/855/EGK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit alkalmazni kell.

(5) A jogaik kollektív gyakorlására vonatkozó szabályok sérelme nélkül az (1)–(4) bekezdés vonatkozik a szétválásban részt vevő társaságok kötvénytulajdonosaira, kivéve, ha a szétváláshoz a kötvénytulajdonosok gyűlése - amennyiben ilyen gyűlésről a nemzeti jogszabályok rendelkeznek, illetve a kötvénytulajdonosok egyenként hozzájárultak.

(6) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kedvezményezett társaságok egyetemlegesen felelnek a szétváló társaság kötelezettségeiért. Ebben az esetben az előző bekezdéseket nem kell alkalmazni.

(7) Ha egy tagállam az (1)–(5) bekezdésben ismertetett, a hitelezők védelmét szolgáló rendszert a kedvezményezett társaságok (6) bekezdésben említett egyetemleges felelősségéhez köti, akkor ezt az egyetemes felelősséget a kedvezményezett társaságokra átruházott nettó vagyonra korlátozhatja.

13. cikk

A részvényeken kívüli egyéb, különleges jogokkal felruházott értékpapírok jogosultjainak olyan jogokat kell biztosítani azokban a kedvezményezett társaságokban, amelyekkel szemben az ilyen értékpapírok a szétválási terv szerint érvényesíthetők, amelyek legalább egyenértékűek azokkal a jogokkal, amelyeket a szétváló társaságban gyakorolhattak, kivéve ha ezeknek a jogoknak a megváltoztatásához az ilyen értékpapírok jogosultjainak a gyűlése – amennyiben ilyen gyűlésről a nemzeti jogszabályok rendelkeznek –, illetve az ilyen értékpapírok jogosultjai egyenként hozzájárultak, vagy ha a jogosultak igényelhetik értékpapírjaik visszavásárlását.

14. cikk

Ha egy tagállam jogszabályai nem rendelkeznek a szétválások jogszerűségének bírói vagy közigazgatási előzetes ellenőrzéséről, vagy ha az ilyen vizsgálat nem terjed ki a szétváláshoz szükséges valamennyi jogi aktusra, úgy a 78/855/EGK irányelv 16. cikkét kell alkalmazni.

15. cikk

A tagállamok jogszabályai határozzák meg az a napot, amelyen a szétválás hatályossá válik.

16. cikk

(1) A szétválást az egyes tagállamok jogszabályai által előírt módon, a 68/151/EGK irányelv 3. cikkének megfelelően kell bejelenteni a szétválásban érintett egyes társaságok tekintetében.

(2) A szétváló társaságokkal kapcsolatos bejelentés alaki követelményeit a kedvezményezett társaságok bármelyike önmaga is teljesítheti.

17. cikk

(1) Egy szétválás ipso jure egyidejűleg a következő joghatással bír:

a) a szétváló társaság összes (aktív és passzív) vagyonának az átruházása az egyes kedvezményezett társaságokra, mind a szétváló társaság és a kedvezményezett társaságok közötti jogviszonyban, mind pedig harmadik személyek vonatkozásában; az (aktív és passzív) vagyont a szétválási tervben, vagy a 3. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint osztják fel;

b) a szétváló társaság részvényesei egy vagy több kedvezményezett társaság részvényeseivé válnak a szétválási tervben meghatározott elosztás szerint;

c) a szétváló társaság megszűnik.

(2) A kedvezményezett társaság részvényei nem cserélhetők le a szétváló társaság részvényeire

a) ha azokat a kedvezményezett társaság, vagy egy, a saját nevében, de a kedvezményezett társaság számlájára eljáró személy birtokolja;

b) ha azokat a szétváló társaság, vagy egy, a saját nevében, de a szétváló társaság számlájára eljáró személy birtokolja.

(3) Az előbbiek nem érintik a tagállamok azon jogszabályait, amelyek különleges alaki követelmények teljesítését írják elő ahhoz, hogy bizonyos eszközöknek, jogoknak és kötelezettségeknek a szétváló társaság általi átruházása harmadik személyekkel szemben is hatályos legyen. A kedvezményezett társaság vagy társaságok, amelyek részére az ilyen eszközök, jogok és kötelezettségek átruházása a szétválási tervvel, illetve a 3. cikk (3) bekezdésével összhangban történik, ezeket az alakiságokat maga is teljesítheti; mindazonáltal a tagállamok jogszabályai a szétváló társaságnak megengedhetik, hogy tovább teljesítse ezeket az alakiságokat egy korlátozott ideig, amely különleges körülményeket kivéve legfeljebb a szétválás hatálybalépésének napjától számított hat hónap lehet.

18. cikk

A tagállamok jogszabályai meghatározzák legalább azokat a polgári jogi felelősségi szabályokat, amelyek a szétváló társaság ügyviteli és ügyvezetési szervei tagjaira vonatkoznak az érintett társaság részvényeseivel szemben, ezen szervek tagjai által, az a szétválás előkészítése és végrehajtása során elkövetett felróható kötelességszegés, valamint a 8. cikkben említett jelentést a társaság részére elkészítő szakértők polgári jogi felelősségére e szakértők részéről feladataik elvégzése során elkövetett kötelességszegés jogkövetkezményeként.

19. cikk

(1) A tagállamok jogszabályai kizárólag a következő feltételekkel összhangban határozhatják meg a szétválások érvénytelenségének szabályait:

a) az érvénytelenséget bírósági határozatban kell megállapítani;

b) a 15. cikk értelmében hatályossá vált szétválást csak az előzetes bírói vagy közigazgatási jogszerűségi ellenőrzés elmaradása miatt vagy közokiratba foglalás hiányában, illetve akkor lehet érvénytelenné nyilvánítani, ha megállapítást nyer, hogy a közgyűlés határozata a nemzeti jogszabályok értelmében semmis vagy megtámadható;

c) az érvénytelenné nyilvánítási eljárás nem indítható meg hat hónappal azután a nap után, hogy a szétválás az érvénytelenségre hivatkozó személy tekintetében hatályossá vált, vagy ha a jogellenes helyzetet azóta orvosolták;

d) ha egy szétválás érvénytelenségét okozó jogellenesség orvosolható, úgy a hatáskörrel rendelkező bíróság az érintett társaságok számára határidőt tűz ki, amelyen belül ezt megtehetik;

e) a szétválás érvénytelenségét megállapító határozatot az egyes tagállamok jogszabályai által előírt módon, a 68/151/EGK irányelv 3. cikkének megfelelően kell bejelenteni és közzétenni;

f) ha egy tagállam jogszabályai megengedik harmadik személy részére, hogy az ilyen bírósági határozat ellen ellentmondást nyújtson be, akkor ezt kizárólag a határozatnak 68/151/EGK irányelv szerint meghatározott közzétételétől számított hat hónapon belül teheti meg;

g) egy szétválás érvénytelenségét megállapító bírósági határozat önmagában nem érinti a kedvezményezett társaságokat terhelő vagy azok javára szóló olyan kötelezettségek érvényességét, amelyek a bírósági határozat kihirdetését megelőzően, de a 15. cikkben említett napot követően keletkeztek;

h) a kedvezményezett társaságok mindegyike felel azokért a kötelezettségeiért, amelyek a szétválás hatályosulásának napját követően és a szétválás érvénytelenségét megállapító határozat közzétételének napját megelőzően keletkeztek. A szétváló társaság szintén felel az ilyen kötelezettségekért; a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ez a felelősség annak a kedvezményezett társaságnak a nettó vagyon-részesedésére korlátozódik, amelynek a terhére az ilyen kötelezettség keletkezett.

(2) Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve a tagállamok jogszabályai rendelkezhetnek úgy is, hogy egy szétválás érvénytelenségét közigazgatási hatóság is megállapíthatja, amennyiben az ilyen határozattal szemben bíróságon jogorvoslattal lehet élni. A b), d), e), f), g) és h) pontokat értelemszerűen kell alkalmazni a közigazgatási hatóságra is. Az ilyen érvénytelenség megállapítása iránti eljárásokat a 15. cikkben említett naptól számított hat hónap elteltével már nem lehet megindítani.

(3) A fentiek nem érintik a tagállamoknak azon jogszabályait, amelyek egy szétválás érvénytelenségének megállapítására vonatkoznak, és amelyek nem minősülnek előzetes jellegű bírói vagy közigazgatási jogszerűségi ellenőrzésnek.

20. cikk

A 6. cikk sérelme nélkül, a tagállamoknak nem kell megkövetelniük, hogy a szétváláshoz a szétváló társaság közgyűlése is hozzájáruljon, ha a kedvezményezett társaságok együttesen a szétváló társaság összes részvényét birtokolják, valamint az összes olyan egyéb értékpapírját, amelyek a szétváló társaság közgyűlésén szavazati jogot biztosítanak, és ha legalább a következő feltételek teljesülnek:

a) a szétválásban részt vevő társaságok mindegyikének legalább egy hónappal a szétválás hatályosulása előtt eleget kell tenniük a 4. cikkben meghatározott bejelentési kötelezettségnek;

b) a szétválás hatályosulása előtt legalább egy hónappal a szétválásban részt vevő társaságok mindegyikének valamennyi részvényese a társaságok székhelyén jogosult a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott dokumentumokba való betekintésre. A 9. cikk (2) és (3) bekezdését szintén alkalmazni kell;

c) a szétváló társaság jegyzett tőkéjében egy meghatározott részesedéssel rendelkező kisebbségi részvényesek számára biztosítani kell a jogot, hogy a szétváló társaság közgyűlésének összehívását kérjék annak eldöntésére, hogy hozzájárulnak-e a szétváláshoz. Ez a kisebbségi részesedés nem lehet 5 %-nál magasabb. A tagállamok mindazonáltal rendelkezhetnek úgy, hogy ennek a kiszámításánál a szavazati jogot nem biztosító részvényeket nem kell figyelembe venni;

d) ha a szétváló társaság közgyűlését, amelyre a szétváláshoz való hozzájáruláshoz szükség van, nem hívják össze, úgy a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott tájékoztató tartalmazza a szétválási terv elkészítésének időpontja után az e (aktív és passzív) vagyonban bekövetkezett lényeges változásokat.







II.

FEJEZET

Szétválás új társaságok alapításával

21. cikk

(1) Ezen irányelvnek az alkalmazásában a „szétválás új társaságok alapításával” olyan jogügylet, amelynek révén egy társaság, végelszámolással történő megszűnését követően, egynél több újonnan alapított társaságra ruházza át összes (aktív és passzív) vagyonát, amely ellentételezéseként a szétváló társaság részvényeseinek részvényeket bocsátanak ki a kedvezményezett társaságokban, valamint a részvényesek a kiosztott részvények névértékének, illetve ha nincs névértékük, úgy kibocsátási értékének 10 %-át meg nem haladó készpénzkifizetésben részesülhetnek.

(2) A 78/855/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdését alkalmazni kell.

22. cikk

(1) A 68/151/EGK irányelv 11. és 12. cikkének sérelme nélkül ennek az irányelvnek a 3., 4., 5. és 7. cikkét, a 8. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint a (9)–(19) bekezdését alkalmazni kell az új társaságok alapításával történő szétválásra. Ennek alkalmazásában a „szétválásban részt vevő társaságok” kifejezés a szétváló társaságot, a „kedvezményezett társaságok” kifejezés pedig az új társaságok mindegyikét jelenti.

(2) A 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott adatokon kívül a szétválási terv meghatározza az új társaságok társasági formáját, cégnevét és székhelyét.

(3) A szétválási tervhez és, ha ezt egy külön dokumentum tartalmazza, az alapító okirathoz vagy annak tervezetéhez, továbbá az alapszabályhoz vagy annak tervezetéhez az új társaságok mindegyike esetében a szétváló társaság közgyűlésének hozzá kell járulnia.

(4) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a nem pénzbeli hozzájárulásról szóló, a 77/91/EGK irányelv 10. cikkében említett jelentést és a szétválási tervről szóló, a 8. cikk (1) bekezdésében említett jelentést ugyanannak a szakértőnek vagy szakértőknek kell elkészíteniük.

(5) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a 8. cikket, illetve a szakértői jelentés tekintetében a 9. cikket nem kell alkalmazni, ha az egyes új társaságok részvényeit a szétváló társaság részvényeseinek a társaság tőkéjéhez fűződő jogaik arányában osztják el.







III.

FEJEZET

Szétválás bírósági ellenőrzés mellett

23. cikk

(1) A tagállamok a (2) bekezdést alkalmazhatják, ha a szétválást olyan bíróság ellenőrzése mellett folytatják le, amely hatáskörrel rendelkezik:

a) összehívni a szétváló társaság részvényeseinek közgyűlését a szétválásról szóló határozat meghozatalához;

b) biztosítani, hogy a szétválásban részt vevő társaságok részvényesei legalább a 9. cikkben említett dokumentumokat időben megkapják vagy beszerezhessék ahhoz, hogy azokat azelőtt a nap előtt megvizsgálhassák, amelyre a társaságuk közgyűlését összehívták a szétválásról szóló határozat meghozatalára. Ha egy tagállam él a 6. cikkben meghatározott lehetőséggel, úgy a határidőnek elég hosszúnak kell lennie a kedvezményezett társaságok részvényesei számára, hogy azok gyakorolhassák a 6. cikk által rájuk ruházott jogokat;

c) összehívni a szétválásban részt vevő társaságok hitelezőinek bármely gyűlését a szétválásról szóló határozat meghozatalához;

d) biztosítani, hogy a szétválásban részt vevő társaságok hitelezői időben megkapják vagy megszerezhessék legalább a szétválási tervet ahhoz, hogy azt a b) pontban említett nap előtt megvizsgálhassák;

e) engedélyezni a szétválási tervet.

(2) Ha a bíróság megállapítja, hogy az (1) bekezdés b) és d) pontjában említett feltételek teljesültek és a részvényeseket vagy hitelezőket nem éri semmilyen kár, úgy mentesítheti a szétválásban érintett társaságokat

a) a 4. cikk alkalmazása alól, feltéve, hogy létezik a hitelezők 12. cikk (1) bekezdésben említett érdekeinek védelmére megfelelő rendszer, amely kiterjed az összes követelésre, azok keletkezési időpontjától függetlenül;

b) a 6. cikk a) és b) pontjában említett feltételek alkalmazása alól, ha egy tagállam él a 6. cikkben biztosított lehetőséggel;

c) a 9. cikk alkalmazása alól, az ebben említett dokumentumok megvizsgálására előírt határidő és mód tekintetében.







IV.

FEJEZET

Szétválásnak tekintett egyéb jogügyletek

24. cikk

Ha az 1. cikkben említett jogügyletek egyikének esetében egy tagállam jogszabályai megengedik, hogy a készpénzben teljesített kifizetés meghaladja a 10 %-ot, úgy az I., II. és III. fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni.

25. cikk

Ha egy tagállam jogszabályai megengedik az 1. cikkben meghatározott jogügyletek egyikét a szétváló társaság megszűnése nélkül, úgy a 17. cikk (1) bekezdése c) pontjának kivételével az I., II. és III. fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni.







V.

FEJEZET

Záró rendelkezések

26. cikk

(1) A tagállamok 1986. január 1. előtt hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, feltéve, hogy a fenti napon engedélyezik azokat a tevékenységeket, amelyekre ez az irányelv vonatkozik. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2) Ha egy tagállam az (1) bekezdésben említett nap után engedélyezi a szétválást, akkor az ebben a bekezdésben említett rendelkezéseket azon a napon kell hatályba léptetnie, amelyiken az ilyen jogügyleteket engedélyezi. Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.

(3) Mindazonáltal az (1) bekezdésben említett rendelkezések hatálybalépésétől számított öt éves időszakra rendelkezni lehet e rendelkezések alkalmazásáról az Egyesült Királyságban és Írországban működő „unregistered companies” esetében is.

(4) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk a 12. és 13. cikket az átváltoztatható kötvények és egyéb, részvényekké átalakítható értékpapírok tulajdonosai esetében, ha az (1) vagy (2) bekezdésben említett rendelkezések hatálybalépésének időpontjában ezeknek az értékpapír tulajdonosoknak a helyzetét a szétválás esetére a kibocsátási feltételek előzetesen már meghatározták.

(5) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk ezt az irányelvet azokra a társaság-szétválásokra vagy társaság-szétválásnak tekintett jogügyletekre, amelyek előkészítéséhez vagy végrehajtásához a nemzeti jog által megkövetelt jogi aktust vagy alaki követelményt már teljesítették, mire az (1) vagy (2) bekezdésben említett rendelkezések hatályba léptek.

27. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.