EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 54/96/KOL,

tehty 15 päivänä toukokuuta 1996,

valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen yhdeksännestä muutoksesta

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN

on muuttanut valtion tukea koskevia menettelysääntöjä ja aineellisia sääntöjä (1), jotka on annettu 19 päivänä tammikuuta 1994 (2), sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina päätöksellä N:o 53/96/COL (3), seuraavasti:

1. Valtion tuen suuntaviivojen 12 jakso korvataan seuraavasti:

"12. MERKITYKSELTÄÄN VÄHÄISEN TUEN SÄÄNTÖ JA SEN SOVELTAMINEN (1)

12.1. Merkitykseltään vähäisen tuen sääntö

1) EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että tiettyä summaa vähäisemmällä tuella ei ole havaittavaa vaikutusta sopimuspuolten väliseen kauppaan ja kilpailuun. Sen vuoksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta eikä ilmoitusvelvollisuutta ole jäljempänä määriteltyjen tukien osalta.

2) Enintään 100 000 ecun yksittäisiä suorituksia yksittäiselle yritykselle ja sellaisia ohjelmia, joissa yksittäisen yrityksen kolmen vuoden aikana saaman tuen enimmäismäärä on asetettu tähän summaan, ei tarvitse ilmoittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan nojalla, jos alla mainitut edellytykset täyttyvät.

3) Kolmen vuoden ajanjakson, johon rajoitusta sovelletaan, katsotaan alkavan päivästä, jolloin yritykselle myönnetään ensimmäistä kertaa tukea merkitykseltään vähäisen tuen säännön perusteella.

4) Merkitykseltään vähäisen tuen sääntöä sovelletaan merkitykseltään vähäiseksi katsottavan kaiken julkisen avustuksen kokonaismäärään, eikä se estä tuen saajan mahdollisuutta saada muuta apua EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymistä tukiohjelmista.

5) Ylärajaa sovelletaan kaikkeen kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten myöntämään tukeen ja kaikenlaiseen tukeen riippumatta tuen muodosta tai sen tavoitteista, lukuun ottamatta vientitukea, johon ei sovelleta merkitykseltään vähäisen tuen sääntöä(2).

6) Merkitykseltään vähäisen tuen säännöllä on eniten merkitystä pienille ja keskisuurille yrityksille, vaikka sitä sovelletaan tuen saajan koosta riippumatta. Sitä ei sovelleta Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan terästeollisuuteen eikä liikenteeseen.

12.2. Merkitykseltään vähäisen tuen kassa-avustusekvivalentin laskentaperiaatteet

1) Merkitykseltään vähäisen tuen säännössä raja on ilmaistu 100 000 ecun kassa-avustuksena. Tapauksissa, joissa apua annetaan muuten kuin avustuksena, se on muunnettava kassa-avustusekvivalenttiarvoonsa merkitykseltään vähäisen tuen enimmäismääräsäännön soveltamista varten. Yleisimmät muut muodot, jollaisina alhaisen kassa-arvon omaavaa tukea annetaan, ovat korkotuetut lainat, verohelpotukset ja takaukset. Näissä muodoissa olevan tuen muuntaminen kassa-avustusekvivalentiksi on tehtävä seuraavasti.

2) Kassa-avustusekvivalentti on laskettava bruttomääräisenä, toisin sanoen ennen veroja, jos tuki on veronalainen. Jos tuki ei ole veronalainen, kuten on tilanne joidenkin verohelpotusten osalta, on käytettävä tuen nimellismäärää, joka on sama sekä brutto- että nettomääräisenä.

3) Kaikki tulevaisuudessa saatava tuki on diskontattava nykyarvoonsa. Käytetyn diskonttokoron on oltava tuen myöntämisaikaan sovellettu viitekorko. Käteisavustukset on kuitenkin laskettava kertasuorituksena, vaikka ne maksettaisiin erinä.

4) Korkotuetun lainan kassa-avustusekvivalentti tiettynä vuonna on viitekorkoprosentilla maksettavaksi lasketun koron ja todella maksetun koron erotus. Korot, jotka säästyvät kunnes laina on kokonaan maksettu takaisin, on diskontattava lainan myöntämishetken arvoonsa ja laskettava yhteen. Esimerkki korkotuetun lainan kassa-avustusekvivalentin laskemisesta esitetään 12.4. jaksossa.

5) Verohelpotuksen kassa-avustusekvivalentti on veronmaksussa kyseisenä vuonna syntyvä säästö. Tulevaisuudessa saatavat verosäästöt on tässäkin diskontattava nykyarvoonsa viitekorkoprosenttia käyttäen.

6) Takausten kassa-avustusekvivalentti tiettynä vuonna voidaan laskea:

- joko takauksesta maksettavien korvausten vähentämisen jälkeen samalla tavalla kuin korkotuetun lainan kassa-avustusekvivalentti, jolloin korkotuki edustaa viitekoron ja valtion tuen ansiosta maksettavan koron välistä eroa (kun maksamatta jäämisen todennäköisyys on erityisen suuri esimerkiksi tuen saajan huonon taloudellisen tilanteen tai rajoitetun luottokelpoisuuden, takuiden puuttumisen taikka ehtojen vuoksi, tämän vaihtoehdon käyttöä on arvioitava ottaen huomioon tällaisissa tilanteissa sovellettavat muut säännöt)

- tai a) riskitekijällä (maksamatta jäämisen todennäköisyys) kerrotun takaussumman ja b) mahdollisen takauksesta suoritetun korvauksen välisenä erotuksena eli

(takaussumma × riski) - korvaus takauksesta.

Riskitekijän on kuvastettava samanlaisissa olosuhteissa myönnettyjen lainojen maksamatta jäämisestä saatuja kokemuksia (ala, yrityksen koko, yleisen taloudellisen toiminnan taso). Nykyarvoon diskonttaaminen on suoritettava kuten edellä.

12.3. Merkitykseltään vähäisen tuen säännön valvonta EFTA-valtioiden toimesta

1) EFTAn valvontaviranomaisella on velvollisuus varmistautua siitä, että EFTA-valtiot eivät myönnä yrityksilleen ETA-sopimuksen toimintaan soveltumatonta tukea (3). EFTA-valtioilla on velvollisuus helpottaa tämän tehtävän onnistumista luomalla järjestelmä sen varmistamiseksi, että myönnettäessä tukea samalle tuen saajalle eri lähteistä, joita kaikkia koskee merkitykseltään vähäisen tuen sääntö, tukien kokonaismäärä ei ylitä 100 000 ecua kolmen vuoden aikana. Kaikkiin merkitykseltään vähäisen tuen myöntämispäätöksiin tai tällaista tukea koskevien ohjelmien sääntöihin on erityisesti sisällytettävä yksiselitteinen ehto, että yksittäiselle tuen saajalle merkitykseltään vähäisen tuen säännön mukaisesti myönnetty lisätuki ei saa nostaa yrityksen saamaa kokonaistukea yli 100 000 ecun ylärajan kolmen vuoden aikana. Luodun järjestelmän on myös tarjottava EFTA-valtioille mahdollisuus vastata kaikkiin EFTAn valvontaviranomaisen mahdollisesti esittämiin kysymyksiin.

12.4. Korkotuetun lainan kassa-avustusekvivalentin laskeminen

1) Seuraavassa annetaan esimerkki korkotuetun lainan avustusekvivalentin laskemisesta.

2) Viranomainen sitoutuu maksamaan korkotukea 500 000 ecun suuruiselle 10 vuoden lainalle pysyttääkseen lainanottajan koron 6 prosentissa. EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymä virallinen viitekorko kyseiselle valtiolle sinä vuonna on 8 prosenttia. Tuen kassa-avustusekvivalentin laskemisessa koko laina-ajalle voidaan olettaa, että viitekorko pysyy sen ajan vakiona. Korkotuen kassaekvivalentti riippuu siitä, onko pääoman takaisinmaksulle myönnetty maksutonta kautta vai ei.

12.4.1. Ilman maksutonta kautta

1) Lainan pääomaa oletetaan lyhennettävän tasaerin vuodesta yksi alkaen. Korkotuen kassa-avustusekvivalentti ensimmäisenä vuonna on pääomasumma kerrottuna korkotukiprosentilla, jaettuna viitekorolla, eli:

1. ECU 500 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 = ECU 9 259

Vuosina kaksi-kymmenen maksettava korkotuki lasketaan samalla tavalla, mutta kokonaisdiskonttokorosta, toisin sanoen:

2. ECU 450 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) ² = ECU 7 716

3. ECU 400 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) ³ = ECU 6 351

4. ECU 350 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 4 = ECU 5 145

5. ECU 300 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 5 = ECU 4 083

6. ECU 250 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 6 = ECU 3 151

7. ECU 200 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 7 = ECU 2 334

8. ECU 150 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 8 = ECU 1 621

9. ECU 100 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 9 = ECU 1 000

10. ECU 50 000 × >NUM>0,02 >DEN>(1,08) 10 = ECU 463

2) Kokonaiskassa-avustusekvivalentti on diskontattujen tukien summa kultakin vuodelta, eli 41 123 ecua.

12.4.2. Maksuttoman kauden kanssa

1) Ensimmäisenä kahtena vuonna ei lyhennetä pääomaa.

2) Lainan pääomaa lyhennetään 62 500 ecun tasaerin kolmannesta vuodesta alkaen. Korkotuen diskontattu kassa-avustusekvivalentti kunakin vuonna on:

1. ECU 500 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 = ECU 9 259

2. ECU 500 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 ² = ECU 8 573

3. ECU 500 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 ³ = ECU 7 938

4. ECU 437 500 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 4 = ECU 6 432

5. ECU 375 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 5 = ECU 5 104

6. ECU 312 500 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 6 = ECU 3 939

7. ECU 250 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 7 = ECU 2 917

8. ECU 187 500 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 8 = ECU 2 026

9. ECU 125 000 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 9 = ECU 1 251

10. ECU 62 500 × >NUM>0,02 >DEN>1,08 10 = ECU 579

3) Tässä tapauksessa kokonaiskassa-avustusekvivalentti on 48 018 ecua.

(1) Tämä luku vastaa komission tiedonantoa vähämerkityksisestä valtion tuesta (EYVL N:o C 68, 6.3.1996, s. 9).

(2) "Vientituki" tarkoittaa tukea, joka on suoraan yhteydessä vietyihin määriin, jakeluverkon muodostamiseen ja käyttöön tai vientitoimintaan liittyviin käyttökuluihin. Se ei sisällä messuille osallistumiseen tarkoitettua tukea eikä tukea tutkimuksiin tai konsulttipalveluihin, joita uuden tai olemassa olevan tuotteen uusille markkinoille saattaminen edellyttää.

(3) Viranomainen varaa itselleen myös oikeuden toteuttaa asiaan kuuluvia toimia sellaisen tuen suhteen, joka vastaa merkitykseltään vähäisen tuen sääntöä, mutta rikkoo ETA-sopimuksen muita määräyksiä."

2. Seuraavassa valtion tuen suuntaviivojen 16.2.3. kohdan 2 alakohta:

"2) Ainoa yleinen poikkeus on tuki, jonka määrä on niin vähäinen, että sillä ei ole merkittävää vaikutusta sopimuspuolten väliseen kauppaan ja kilpailuun, ja joka määritellään merkitykseltään vähäiseksi tueksi (katso näiden suuntaviivojen 12 jakso)."

Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 1995.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Knut ALMESTAD

Puheenjohtaja

(1) Jäljempänä `valtion tuen suuntaviivat`

(2) EYVL N:o L 231, 3.9.1994, s. 1; EYVL:n ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994

(3) Katso tämän virallisen lehden sivu 20.