Virallinen lehti nro L 274 , 26/10/2000 s. 0001 - 0018



EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 329/99/KOL, tehty 16 päivänä joulukuuta 1999, nykyisten sääntöjen voimassaoloajan pidentämisestä ja vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää valtiontukea koskevien uusien suuntaviivojen käyttöönottamisesta sekä valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen 22. tarkistuksesta EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen(1) ja erityisesti sen 61-63 artiklan, ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen(2) ja erityisesti sen pöytäkirjassa 3 olevan 24 ja 1 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla valtiontukea koskevan lainsäädännön soveltamisen. Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyssä sopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena. EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymänsä valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt(3), ja erityisesti niiden 16 lukuun sisältyneet määräykset (Pelastamiseen ja rakennemuutoksiin myönnettävä tuki)(4). EFTAn valvontaviranomainen palauttaa mieleen, että nykyisiä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistamiseksi myönnettyä tukea koskevia sääntöjä, jotka on alun perin annettu 19 päivänä lokakuuta 1994(5) ja joiden voimassaoloaikaa on pidennetty 17 päivänä joulukuuta 1997 tehdyllä EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 298/97 ja 16 päivänä joulukuuta 1998 tehdyllä päätöksellä N:o 372/98, sovelletaan 31 päivään joulukuuta 1999. Euroopan yhteisöjen komissio on antanut uudet yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi(6). Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustuen myöntämisessä aiotaan säilyttää tiukka kurinalaisuus ja ETA:n valtiontukisääntöjen yhdenmukainen soveltaminen varmistetaan koko Euroopan talousalueella. ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun "Yleistä" kuuluvan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseksi Euroopan yhteisöjen komissiota kuultuaan hyväksyttävä oikeudellisia asiakirjoja, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä. EFTAn valvontaviranomainen on kuullut Euroopan yhteisöjen komissiota. EFTAn valvontaviranomainen on kuullut valtiontukia käsittelevässä monenvälisessä kokouksessa EFTAn jäsenvaltioita uusien suuntaviivojen laatimisesta. Uusissa suuntaviivoissa käyttöön otettava erityinen ilmoitusvelvollisuus on valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu aiheellinen toimenpide ja edellyttää asianomaisten EFTAn jäsenvaltioiden hyväksymistä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1. Valtiontuen suuntaviivoja tarkistetaan korvaamalla 16 luku uusilla suuntaviivoilla tuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi ja kahdella uudella liitteellä (liite XIV, kaava tapauskohtaisen rakenneuudistustuen ilmoittamista varten, ja liite XV, kaava pelastamistukien ilmoittamista varten), jotka sisältyvät tämän päätöksen liitteeseen I. 2. Neljännentoista kerran 4 päivänä marraskuuta 1998 tarkistettujen valtiontuen suuntaviivojen 25 luvun 25.4.7. kohta kuuluu seuraavasti: "Sijoitukset kiinteään pääomaan ottamalla haltuun tuotantolaitos, jonka toiminta on loppunut tai jonka toiminta olisi loppunut ilman tällaista haltuunottoa, voidaan myös katsoa alkuinvestoinniksi." 3. EFTAn jäsenvaltioille ilmoitetaan tästä päätöksestä kirjeellä, johon liitetään jäljennös päätöksestä ja liitteestä I; kyseisiä valtioita pyydetään kuuden viikon kuluessa tämän päätöksen päiväyksestä ilmaisemaan hyväksyntänsä uusista suuntaviivoista niihin sisältyvien, valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen aiheellisten toimenpiteiden osalta. 4. Päätös annetaan tiedoksi Euroopan yhteisöjen komissiolle ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 27 olevan d kohdan mukaisesti lähettämällä sille jäljennös tästä päätöksestä ja sen liitteestä I. 5. Tämä päätös ja sen liite I julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa. 6. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla muutetut suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa. Nykyisiä suuntaviivoja sovelletaan kyseiseen päivämäärään asti. 7. Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä. Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1999. EFTAn valvontaviranomaisen puolesta Knut Almestad Puheenjohtaja (1) Jäljempänä "ETA-sopimus". (2) Jäljempänä "valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehty sopimus". (3) Jäljempänä "valtiontuen suuntaviivat". (4) Julkaistu alun perin EYVL:ssä L 231, 3.9.1994 ja sen ETA-täydennysosassa N:o 32 samana päivänä, muutettu viimeksi (21. muutos) 17 päivänä marraskuuta 1999 tehdyllä päätöksellä N:o 276/99 KOL (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) Julkaistu EYVL:ssä L 383, 31.12.1994 ja sen ETA-täydennysosassa N:o 59 samana päivänä. (6) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. LIITE I "16 TUKI VAIKEUKSISSA OLEVIEN YRITYSTEN PELASTAMISEKSI JA RAKENNEUUDISTUKSEKSI(1) 16.1 Johdanto (1) EFTAn valvontaviranomainen antoi alkuperäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi(2) vuonna 1994. Niiden voimassaoloaikaa jatkettiin 31. joulukuuta 1999 asti päätöksellä, joka tehtiin 16. joulukuuta 1998(3). (2) EFTAn valvontaviranomaisen pyrkimyksenä on ollut laatiessaan uudet, aikaisempiin perustuvat suuntaviivat tehdä joitakin muutoksia ja selvennyksiä, joiden taustalla on monia eri tekijöitä. Sisämarkkinoiden toteuttamisen loppuun saattaminen ja sen vaikutukset Euroopan talousalueeseen edellyttävät tiukempaa valtiontukien valvontaa. Euroopan komission kuudennessa ja seitsemännessä yleiskatsauksessa Euroopan unionin tehdasteollisuuden ja eräiden muiden alojen valtiontuista(4) ilmenee, että tapauskohtaiset, pääasiassa yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnetyt tuet ovat lisääntyneet. On myös suotavaa tiukentaa pelastamis- ja rakenneuudistustukia koskevia sääntöjä edelleen, mutta ottaa kuitenkin samalla huomioon, että riittävän suuret tuet voivat auttaa lieventämään rakenneuudistusten sosiaalisia vaikutuksia. Kuten Euroopan komissio on jo tehnyt EY:n jäsenvaltioiden osalta, EFTAn valvontaviranomainen aikoo myös selkeyttää pelastamis- ja rakenneuudistustukien alalla sovellettavia sääntöjä ja määritellä täsmällisemmin suuntaviivat, joiden perusteella tukia arvioidaan. (3) Valtiontukien myöntäminen vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen konkurssilta ja niiden rakenneuudistusten edistämiseen voi kuitenkin olla oikeutettua ainoastaan tietyin edellytyksin. Tukia voidaan perustella esimerkiksi sosiaali- tai aluepoliittisilla näkökohdilla. Perusteluna voi olla myös tarve ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) myönteinen merkitys taloudelle tai poikkeuksellisesti myös se, että kilpailukykyisen markkinarakenteen säilyttäminen on suotavaa, jos yritysten poistuminen markkinoilta voisi johtaa monopolin muodostumiseen tai tiukkaan oligopolitilanteeseen. 16.2 Määritelmät ja suuntaviivojen soveltamisala sekä yhteydet muihin teksteihin valtiontukiasioissa 16.2.1 Vaikeuksissa olevan yrityksen käsite (1) Vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole ETA:n määritelmää. EFTAn valvontaviranomainen katsoo näissä suuntaviivoissa, että kysymys on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. (2) Yritys katsotaan näissä suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi sen koosta riippumatta, a) jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu(5), ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan(6) ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana; b) jos on kyse yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuuta ei ole rajattu(7), ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana; c) jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. (3) Yritysten vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä. Yritys voi pahimmassa tapauksessa menettää maksukykynsä tai joutua maksukyvyttömyytensä vuoksi kansallisen lainsäädännön mukaiseen yleistäytäntöönpanomenettelyyn. Tällöin näitä suuntaviivoja sovelletaan tukeen, jota voidaan myöntää tällaisen menettelyn johtaessa yrityksen toiminnan jatkamiseen. Yritys voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai luotonantajilta saaduilla varoilla. (4) Vasta perustettu yritys(8) ei näiden suuntaviivojen mukaan ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla yrityksen kaikki omaisuuserät. (5) Yhtymään kuuluva yritys on oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen vain silloin kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen, eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. 16.2.2 Määritelmä pelastamis- ja rakenneuudistustuesta (1) Tukia pelastamiseen ja rakenneuudistukseen käsitellään samojen suuntaviivojen perusteella, sillä molemmissa tapauksissa on kyse siitä, että viranomaiset joutuvat ratkaisemaan vaikeuksissa olevan yrityksen ongelmia ja että pelastaminen ja rakenneuudistus ovat usein saman toimenpiteen kaksi vaihetta, vaikka ne sisältävät eri mekanismeja. (2) Pelastamistuki on luonteeltaan tilapäistä. Sen on mahdollistettava, että vaikeuksissa oleva yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan ja/tai sen ajan, jonka EFTAn valvontaviranomainen tarvitsee tehdäkseen päätöksen suunnitelmasta. (3) Rakenneuudistus on sitä vastoin osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistukseen sisältyy yleensä yksi tai useampi seuraavista seikoista: yrityksen toiminnan tehokkaampi uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sellaisen toiminnan rakenteellinen uudistaminen, jonka kilpailukyky voidaan palauttaa, ja mahdollinen toiminnan monipuolistaminen suuntautumalla uuteen tuottavampaan toimintaan. Yritystoiminnan rakenteen uudistamista on yleensä täydennettävä rahoitusrakenteen uudistamisella (esimerkiksi pääomasijoitukset ja velkaantuneisuuden vähentäminen). Näiden suuntaviivojen mukaisesti rakenneuudistus ei voi kuitenkaan rajoittua pelkkään rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on korvata aiemmat tappiot puuttumatta niihin syihin, jotka ovat johtaneet tappioiden syntymiseen. 16.2.3 Soveltamisala (1) Suuntaviivoja sovelletaan kaikilla toimialoilla (lukuun ottamatta ETA-sopimuksen 27 artiklan ja hiili- ja terästuotteiden kaupasta tehdyn pöytäkirjan 14 soveltamisalaan kuuluvia toimialoja), tämän kuitenkaan estämättä vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevien alakohtaisten erityissääntöjen soveltamista(9). 16.2.4 ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan sovellettavuus (1) Valtiontuet vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi ovat luonteeltaan sellaisia, että ne voivat vääristää kilpailua. Jos ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ne kuuluvat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. (2) Rakenneuudistustukea voidaan saada eri muodoissa, kuten pääomasijoituksina, vapautuksina velkojen maksusta, lainoina, veronhuojennuksina, sosiaaliturvamaksujen alennuksina ja lainatakauksina. Pelastamistukea voidaan sitä vastoin myöntää vain lainoina tai lainatakauksina, jollei muissa ETA:n valtiontukisäännöissä erityisesti toisin määrätä (ks. 16.3.1 jakso). (3) Tukea voi myöntää mikä tahansa hallintotaso (keskus-, alue- tai paikallishallinto)(10) tai mikä tahansa ETA-sopimuksen liitteessä XV olevassa 1 kohdassa mainitun direktiivin 2 artiklassa(11) tarkoitettu julkinen yritys. Pelastamistukia tai rakenneuudistustukia voidaan näin ollen saada valtion holding-yhtiöltä tai valtion varoin rahoitetuilta sijoitusyhtiöiltä(12). (4) Perusteeksi sen määrittelemiselle, sisältävätkö julkisten viranomaisten pääomasijoitukset valtion omistamiin yrityksiin valtiontukea, on valittu 'markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan' periaate(13). Tämän periaatteen mukaan yritykselle myönnettyä rahoitusta tai sen takaamista ei pidetä tukena, jos tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa toimiva asiantunteva yksityinen sijoittaja olisi sijoittanut tarvittavat varat. (5) Jos valtio sitä vastoin myöntää tai takaa rahoitusta taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle, kyseistä varojen siirtoa on pidettävä todennäköisenä valtiontukena. Tällaisista rahoitustoimenpiteistä on etukäteen annettava tieto EFTAn valvontaviranomaiselle valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti tekemällä tukijärjestelmää koskeva ilmoitus(14). Jos koko toimiala on vaikeuksissa tai jos markkinat, joilla tuensaaja harjoittaa toimintaa, kärsivät ETA:n laajuisesta rakenteellisesta ylikapasiteetista, on todennäköisempää, että kyse on tuesta. (6) Muutokset tukea saavan yrityksen omistusjärjestelyissä eivät vaikuta pelastamis- tai rakenneuudistustukien arviointiin. 16.2.5 Soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan (1) ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään, että 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvan tuen on mahdollista soveltua ETA-sopimuksen toimintaan. Jos ei oteta huomioon tapauksia, jotka liittyvät luonnonmullistuksista tai muista poikkeuksellisista tapahtumista aiheutuviin vahinkoihin (61 artiklan 2 kohdan b alakohta), joita ei käsitellä tässä yhteydessä, ainoa oikeusperusta tarkasteltaessa vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävien pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuutta on 61 artiklan 3 kohdan c alakohta. Tämän määräyksen perusteella EFTAn valvontaviranomaisella on valtuudet hyväksyä tuki 'tietyn taloudellisen toiminnan (...) kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla'. (2) EFTAn valvontaviranomaisen mielestä pelastamis- ja rakenneuudistustuki voi edistää taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta kaupankäyntiin sopimuspuolten edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos näissä suuntaviivoissa määritellyt edellytykset täyttyvät. Jos pelastamis- tai rakenneuudistustoimenpiteiden kohteena olevat yritykset sijaitsevat tukialueilla, EFTAn valvontaviranomainen ottaa 16.3.2.5 jaksossa esitettyjen sääntöjen mukaisesti huomioon 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut alueelliset näkökohdat. 16.2.6 Muut ETA:n säännöt (1) On korostettava, että EFTAn valvontaviranomainen ei voi hyväksyä vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää pelastamis- ja rakenneuudistustukea, jos tuen perusteet ja edellytykset ovat ETA-sopimuksen muiden määräysten kuin 61 artiklan ja/tai valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen muiden säännösten kuin sen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan vastaisia. 16.3 Yleiset hyväksymisedellytykset EFTAn valvontaviranomaiselle erikseen ilmoitetuille pelastamis- ja rakenneuudistustuille (1) Tämä luku koskee ainoastaan EFTAn valvontaviranomaiselle erikseen ilmoitettavaa tukea. EFTAn valvontaviranomainen voi tietyin edellytyksin hyväksyä myös pelastamiseen ja rakenneuudistukseen tarkoitetun tukijärjestelmän. Tukijärjestelmien hyväksymisedellytykset esitetään jäljempänä 16.4 jaksossa. 16.3.1 Pelastamistuki (1) EFTAn valvontaviranomainen voi hyväksyä 16.2.2.2 kohdassa määritellyn pelastamistuen seuraavien edellytysten täyttyessä(15): a) Tuen on muodostuttava maksuvalmiustuesta, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina(16). Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävään korkoon ja varsinkin EFTAn valvontaviranomaisen vahvistamaan viitekorkoon vähintään verrattavissa olevaa korkoa. b) Tuen on liityttävä lainoihin, jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle(17). c) Tukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin EFTAn tai EY:n jäsenvaltioihin. d) Ilmoitukseen on liitettävä EFTAn jäsenvaltion sitoumus toimittaa EFTAn valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä joko rakenneuudistussuunnitelma, selvitystilasuunnitelma tai todistus siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt. e) Tuki on rajattava määrältään siten, että yritys voi toimia sen turvin ainoastaan sen ajan, jolle tuki on myönnetty (kattaa esimerkiksi palkkakustannukset tai tavanmukaiset hankinnat). (2) Pelastamistuki voidaan hyväksyä alustavasti enintään kuudeksi kuukaudeksi tai, jos EFTAn jäsenvaltio on tässä määräajassa toimittanut rakenneuudistussuunnitelman, siihen asti kunnes EFTAn valvontaviranomainen tekee päätöksen suunnitelmasta. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustilanteissa ja kyseisen EFTAn jäsenvaltion pyynnöstä EFTAn valvontaviranomainen voi jatkaa alustavaa kuuden kuukauden määräaikaa. (3) Pelastamistukea myönnetään ainoastaan poikkeuksellisena toimenpiteenä. Sen avulla pyritään jatkamaan yrityksen toimintaa tietyn rajallisen ajanjakson, jonka kuluessa voidaan arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Sitä vastoin toistuvia pelastamistoimenpiteitä, joilla pyritään säilyttämään vallitseva tilanne entisellään, viivästyttämään väistämätöntä kehitystä ja siirtämään sillä välin teolliset ja sosiaaliset ongelmat muille paremmassa asemassa oleville tuottajille tai muille EFTAn tai EY:n jäsenvaltioille, ei voida hyväksyä. (4) Jos EFTAn jäsenvaltio ei toimita edellä 16.3.1.1 kohdan d alakohdassa määrättyjä tietoja kuuden kuukauden kuluessa eikä esitä asianmukaisesti perusteltua pyyntöä määräajan jatkamiseksi, EFTAn valvontaviranomainen aloittaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. (5) Pelastamistuen hyväksyminen ei kuitenkaan välttämättä merkitse myös rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä myönnetyn tuen hyväksymistä, vaan tätä tukea on arvioitava sen omien ominaisuuksien perusteella. 16.3.2 Rakenneuudistustuki 16.3.2.1 Perusperiaate (1) Rakenneuudistustuki aiheuttaa erityisiä kilpailuun liittyviä ongelmia, sillä se voi siirtää kohtuuttoman osan rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyvistä rasitteista ja sosiaalisista ja teollisista ongelmista muille tukea saamattomille tuottajille ja muille EFTAn tai EY:n jäsenvaltioille. Yleisperiaatteena onkin oltava, että rakenneuudistustuki hyväksytään vain, kun voidaan osoittaa, ettei sen myöntäminen ole ETA-sopimuksen toiminnan vastaista. Tämä on mahdollista vain silloin kun tuki täyttää tiukat perusteet ja kun mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset hyvitetään yrityksen toiminnan jatkumisen tuomilla eduilla (varsinkin jos todetaan, että yrityksen konkurssista johtuvien irtisanomisten nettovaikutukset yhdessä jakelijoille aiheutettujen vaikutusten kanssa aiheuttaisivat paikallisia, alueellisia tai valtakunnallisia työllisyysongelmia tai poikkeuksellisesti, jos yrityksen lopettaminen johtaisi monopoli- tai oligopolitilanteeseen) ja tarvittaessa riittävillä vastasuoritteilla kilpailijoiden hyväksi. 16.3.2.2 Edellytykset tuen hyväksymiselle (1) Jollei tukialueita ja pk-yrityksiä koskevista erityismääräyksistä muuta johdu (ks. 16.3.2.5 ja 16.3.2.6 jakso), EFTAn valvontaviranomainen hyväksyy tuen vain, jos seuraavat edellytykset täytetään: a) Yrityksen tukikelpoisuus Yritystä on voitava pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. 16.2.1 jakso). b) Elinkelpoisuuden palauttaminen Edellytyksenä tuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka EFTAn valvontaviranomainen on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen osalta. Rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon EFTAn jäsenvaltio sitoutuu. Tämä suunnitelma on esitettävä EFTAn valvontaviranomaiselle tarvittavan yksityiskohtaisesti täydentämällä sitä esimerkiksi markkinatutkimuksella(18). Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys tuskin voi itse vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää sellaisen toiminnan lopettamista, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava erityisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Suunnitelmassa otetaan huomioon kysynnän ja tarjonnan nykytilanne sekä ennakoitu kehitys merkityksellisillä tuotemarkkinoilla erilaisten suunnitelmien mukaan, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, sekä yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa yrityksen rakenteen uudistamisen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus toimia omilla varoilla palautuvat. Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin. c) Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen Kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Muutoin tuen on katsottava olevan 'ristiriidassa yhteisen edun kanssa' ja sen vuoksi soveltumaton ETA-sopimuksen toimintaan. Tämä edellytys merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. Jos asian kannalta merkitykselliset markkinat(19) ovat ETA:n tasolla tarkasteltuna pienet tai jos yrityksen markkinaosuus on niillä vähäinen, kilpailun ei katsota vääristyvän kohtuuttomasti. Näin ollen on katsottava, että tätä edellytystä ei siis sovelleta yleensä pk-yrityksiin, ellei valtiontukia koskevissa alakohtaisissa kilpailusäännöissä toisin määrätä. Pakolliset markkinaosuuden rajoitukset tai supistukset kaikilla sellaisilla asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla, joilla yritys toimii, ovat kilpailijoiden hyväksi toteutettavia vastasuoritteita. Tällaiset vastasuoritteet on suhteutettava tuen aiheuttamiin kilpailun vääristymisiin ja etenkin yrityksen suhteelliseen painoarvoon asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla. EFTAn valvontaviranomainen määrittää tarvittavien vastasuoritteiden laajuuden rakenneuudistussuunnitelmaan liitetyn markkinatutkimuksen ja talouden eri toimijoilta saatujen tietojen perusteella, jos asiaa koskeva menettely on jo aloitettu. Markkinaosuuden supistaminen toteutetaan rakenneuudistussuunnitelman avulla ja siihen voidaan liittää ehtoja. Vastasuoritteiden välttämättömyyttä koskevasta periaatteesta voidaan joustaa, jos markkinaosuuden supistaminen tai rajoittaminen uhkaa johtaa markkinarakenteen selvään huonontumiseen vaikuttamalla välillisesti esimerkiksi monopolin tai erittäin oligopolistisen tilanteen syntymiseen. Edellytettävät vastasuoritteet voivat vaihdella sen mukaan, toimiiko yritys markkinoilla, joilla esiintyy ylikapasiteettia, vai ei. Arvioidessaan, onko markkinoilla ylikapasiteettia, EFTAn valvontaviranomainen voi ottaa huomioon kaikki hallussaan olevat tiedot: i) Jos niillä markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, esiintyy Euroopan yhteisön ja ETA:n laajuista rakenteellista ylikapasiteettia, rakenneuudistussuunnitelman on edistettävä markkinaolosuhteita suhteessa saatuun tukeen ja sen vaikutuksiin kyseisillä markkinoilla. Tämä tapahtuu supistamalla yrityksen tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti. Tuotantokapasiteetin supistaminen on peruuttamatonta silloin, kun kyseisten tuotantolaitosten aiempaa tuotantokykyä alennetaan pysyvästi tai ne suunnataan pysyvästi toisiin käyttötarkoituksiin.Tuotantokapasiteetin myyminen kilpailijoille ei ole riittävä toimenpide paitsi, jos tilat ja laitteet myydään sellaisille maantieteellisille markkinoille, joilla niiden jatkuvalla käytöllä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta ETA:n kilpailutilanteeseen. Tuotantokapasiteetin supistamisvaatimusten on johdettava tuensaajayrityksen markkinaosuuden pienenemiseen niillä markkinoilla, joilla se toimii. ii) Jos Euroopan yhteisössä tai Euroopan talousalueella ei ole rakenteellista ylikapasiteettia markkinoilla, joilla tuensaaja toimii, EFTAn valvontaviranomainen tutkii kuitenkin, onko tarpeen vaatia vastasuoritteita. Jos vastasuoritteisiin sisältyy kyseisen yrityksen kapasiteetin supistaminen, tämä voi edellyttää omaisuuseristä tai tytäryhtiöistä luopumista. EFTAn valvontaviranomaisen on tutkittava EFTAn jäsenvaltion ehdottamat vastasuoritteet riippumatta niiden muodosta ja määritettävä, ovatko ne riittävän laajoja lieventämään mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Tutkiessaan tarvittavia vastasuoritteita EFTAn valvontaviranomainen ottaa huomioon markkinatilanteen ja varsinkin markkinoiden kasvun ja kysynnän kattamisasteen. d) Tuen rajaaminen välttämättömään Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai sen yritysryhmän käytettävissä olevat varat, johon yritys kuuluu. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on vältettävä sen muotoisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Tästä syystä EFTAn valvontaviranomainen tutkii yrityksen velkojen määrän rakenneuudistuksen jälkeen, myös mahdollisesti vaateille myönnettyjen lykkäysten tai niiden alentamisen jälkeen. Se ottaa erityisesti huomioon yritystoiminnan jatkamismahdollisuudet maksukyvyttömyydestä johtuvan, kansallisen lainsäädännön mukaisen yleistäytäntöönpanomenettelyn jälkeen(20). Tukea ei myöskään saa käyttää sellaisten uusien investointien rahoittamiseen, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. EFTAn valvontaviranomaiselle on aina osoitettava, että tuki on suunnattu vain yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä se mahdollista tuensaajan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana tuotantokapasiteetin lisäämistä, paitsi jos se on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi eikä vääristä kilpailua. e) Tuen hyväksymiselle asetettavat erityisedellytykset Edellä c kohdassa kuvailtujen vastasuoritteiden lisäksi ja tapauksissa, joissa EFTAn jäsenvaltio ei ole toteuttanut tällaisia toimenpiteitä, EFTAn valvontaviranomainen voi määrätä tarpeelliseksi katsomiaan edellytyksiä ja velvoitteita, joilla voidaan estää kilpailun vääristyminen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Kyseessä oleva EFTAn jäsenvaltio voidaan velvoittaa i) toteuttamaan itse toimenpiteitä (esimerkiksi velvollisuus avata tietyt markkinat muille ETA:n toimijoille); ii) määräämään tiettyjä toimenpiteitä tuensaajalle (esimerkiksi kielto toimia hintajohtajana tietyillä markkinoilla); iii) olemaan myöntämättä tuensaajalle tukea muihin tarkoituksiin rakenneuudistuksen aikana. f) Koko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano ja asetettujen edellytysten noudattaminen Yrityksen on pantava EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan ja noudatettava kaikkia muita EFTAn valvontaviranomaisen päätöksessä säädettyjä velvoitteita. EFTAn valvontaviranomainen katsoo suunnitelman tai velvoitteiden noudattamatta jättämisen tuen väärinkäytöksi. Useita vuosia kestävien ja suuria tukia sisältävien rakenneuudistusten kohdalla EFTAn valvontaviranomainen voi vaatia, että rakenneuudistustuki jaetaan useampaan erään. EFTAn valvontaviranomainen voi asettaa tukierien maksulle edellytykseksi, että i) ennen kunkin erän maksamista on varmistettava rakenneuudistussuunnitelman jokaisen vaiheen asianmukainen edistyminen suunnitellun aikataulun mukaan; tai ii) EFTAn valvontaviranomaisen on hyväksyttävä jokaisen erän maksu ennakolta varmistuttuaan ensin suunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta. g) Valvonta ja vuosikertomus EFTAn valvontaviranomaisen on voitava varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta edistymisestä EFTAn jäsenvaltion sille säännöllisesti toimittamien yksityiskohtaisten kertomusten avulla. Suurille yrityksille myönnetyn tuen osalta ensimmäinen kertomus on yleensä toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluttua tuen hyväksymisestä. Tämän jälkeen EFTAn valvontaviranomaiselle on toimitettava kertomus vähintään kerran vuodessa tiettyyn määräaikaan mennessä niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita ei katsota saavutetuiksi. Vuosikertomuksiin on sisällyttävä kaikki ne tiedot, joita EFTAn valvontaviranomainen tarvitsee voidakseen valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa, tuen maksamisaikataulua ja yrityksen taloudellista tilannetta sekä hyväksymispäätöksessä säädettyjen edellytysten ja velvoitteiden noudattamista. Kertomuksiin on sisällyttävä erityisesti kaikki tiedot, jotka koskevat yritykselle rakenneuudistuksen aikana myönnettyjä tukia riippumatta siitä, mihin tarkoitukseen tuki on myönnetty, onko kyse yksittäisestä tuesta vai jostakin tukijärjestelmästä myönnetystä tuesta (ks. 16.5.2 jakso). Jos EFTAn valvontaviranomainen katsoo tarvitsevansa ajoissa vahvistuksen tietyistä olennaisista tiedoista, esimerkiksi kapasiteetin sulkemisesta tai supistamisesta, se voi vaatia kertomusten antamista tiheämmin. Pk-yrityksille myönnetyn tuen osalta riittää yleensä, että tuensaajayrityksen tuloslaskelma ja tase toimitetaan EFTAn valvontaviranomaiselle kerran vuodessa, jollei hyväksymispäätöksessä ole asetettu muita velvoitteita. 16.3.2.3 Tuen ainutkertaisuuden periaate ('one time, last time') (1) Jotta voitaisiin välttää vääristävän tuen myöntämistä, rakenneuudistustukea saa myöntää ainoastaan yhden kerran. Ilmoittaessaan EFTAn valvontaviranomaiselle rakenneuudistustukea koskevasta hankkeesta EFTAn jäsenvaltion on täsmennettävä, onko yritykselle jo aikaisemmin myönnetty rakenneuudistustukea mukaan luettuina tuet, jotka on myönnetty ennen näiden suuntaviivojen voimaantuloa tai joista ei ole ilmoitettu(21). Jos yritys on jo saanut tällaista tukea ja jos yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamisesta tai sen toteuttamisen keskeyttämisestä on kulunut alle 10 vuotta, EFTAn valvontaviranomainen ei yleensä hyväksy(22) uuden rakenneuudistustuen myöntämistä lukuun ottamatta poikkeuksellisia ja odottamattomia tilanteita, joista yritys ei itse ole vastuussa(23). Odottamattomalla tilanteella tarkoitetaan tapahtumia, joita ei voitu millään tavoin ennakoida rakenneuudistussuunnitelman laatimishetkellä. (2) Tuen myöntämisestä tuensaajayritykselle seuraavat omistussuhteiden muutokset sekä oikeudelliset tai hallinnolliset menettelyt, jotka tervehdyttävät yrityksen tasetta, supistavat vastuita tai poistavat aiempia velkoja, eivät vaikuta tämän säännön soveltamiseen, jos kyse on saman yrityksen toiminnan jatkumisesta. (3) Jos yrityksen omaisuuserät haltuunsa ottava yritys on ollut itse 16.3.2.3.2 kohdassa mainittujen toimenpiteiden tai varsinkin maksukyvyttömyydestä johtuvan, kansallisen lainsäädännön mukaisessa yleistäytäntöönpanomenettelyssä ja on jo itse saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei sovelleta tähän yritykseen seuraavien edellytysten täyttyessä: a) yritystoimintaa jatkava yritys on selkeästi aikaisemmasta yrityksestä erillinen yritys; b) uusi yritys on hankkinut aikaisemman yrityksen omaisuuserät markkinahintaan (välttäen tällä tavoin kaiken aikaisemmalle yritykselle myönnetyn tuen siirtymisen uuteen yritykseen); c) selvitystila tai velkasaneeraus ja yritysosto eivät ole pelkkiä muodollisuuksia, joilla pyritään estämään tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen soveltaminen (EFTAn valvontaviranomainen voi katsoa tällaisesta tapauksesta olevan kysymys esimerkiksi, jos yritystoiminnan jatkajan kohtaamat vaikeudet olivat selvästi ennakoitavissa vanhan yrityksen omaisuuserien ostohetkellä.) (4) Tältä osin on kuitenkin syytä todeta, että omaisuuserien hankkimiseen myönnettyä tukea ei voida hyväksyä näiden suuntaviivojen mukaan, sillä tällöin on kyse alkuinvestointeihin myönnetystä tuesta (ks. myös 16.2.1.4 kohta). 16.3.2.4 Rakenneuudistussuunnitelman muuttaminen (1) Jos rakenneuudistustuen myöntäminen on hyväksytty, kyseessä oleva EFTAn jäsenvaltio voi rekenneuudistuksen aikana pyytää EFTAn valvontaviranomaista hyväksymään muutoksia rakenneuudistussuunnitelmaan ja tukimäärään. EFTAn valvontaviranomainen voi hyväksyä tällaiset muutokset, jos seuraavat edellytykset täytetään: a) tarkistetun suunnitelman on palautettava elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa; b) jos tukimäärää korotetaan, edellytettävien vastasuoritteiden on oltava merkittävämpiä kuin alkuperäiset; c) jos ehdotetut vastasuoritteet ovat alkuperäisiä vähäisempiä, tukimäärää on vastaavasti supistettava; d) nämä toimenpiteet voidaan panna täytäntöön uuden aikataulun mukaan alkuperäistä myöhemmin vain yrityksestä tai EFTAn jäsenvaltiosta riippumattomien syiden perusteella; muussa tapauksessa tukimäärää on vastaavasti pienennettävä. 16.3.2.5 Tukialueilla myönnettävät rakenneuudistustuet (1) EFTAn valvontaviranomainen ottaa huomioon aluekehityksen tarpeet arvioidessaan tukialueilla myönnettävää rakenneuudistustukea. Vaikeuksissa olevan yrityksen sijainti tukialueella ei kuitenkaan ole riittävä peruste rakenneuudistustuen hyväksymiseksi. Aluetta ei keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä auta yritysten keinotekoinen tukeminen. Kun otetaan huomioon aluekehityksen edistämiseen tarkoitettujen varojen rajallisuus, on alueiden etujen mukaista käyttää näitä niukkoja varoja muun elinkelpoisen ja kestävän toiminnan kehittämiseen mahdollisimman nopeasti. Kilpailun vääristymät on pyrittävä minimoimaan myös silloin, kun tukia myönnetään tukialueilla toimiville yrityksille. (2) Edellä 16.3.2.2, 16.3.2.3 ja 16.3.2.4 jaksoissa lueteltuja perusteita sovelletaan siis myös tukialueilla, vaikka aluekehityksen tarpeet otetaankin huomioon. Tuen hyväksymisedellytykset voivat kuitenkin olla asetettavien vastasuoritteiden osalta joustavampia tukialueilla, jollei alakohtaisissa säännöissä kielletä tätä. Aluekehityksen tarpeiden tähän oikeuttaessa tukialueilla vaaditaan vähäisempää kapasiteetin supistamista kuin muilla alueilla ja lisäksi erotellaan toisistaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea saavat alueet ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten soveltamisalaan kuuluvat alueet, jotta ensin mainituilla alueilla esiintyvät vakavammat alueelliset ongelmat voidaan ottaa huomioon. 16.3.2.6 Tuki pk-yritysten rakenneuudistukseen (1) Tuet pk-yrityksille(24) muuttavat yleensä kaupankäynnin edellytyksiä vähemmän kuin tuet suurille yrityksille. Sama koskee myös tukea rakenneuudistukseen, jolloin 16.3.2.2 jaksossa vahvistettuja edellytyksiä koskevat vaatimukset ovat vähäisempiä. Tuen myöntäminen pk-yrityksille ei yleensä edellytä vastasuoritteita (ks. 16.3.2.2.1 kohdan c alakohta), ellei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä ole määrätty toisin. Myöskään kertomusten sisällölle ei aseteta yhtä tiukkoja vaatimuksia (ks. 16.3.2.2.1 kohdan g alakohta). Sitä vastoin tuen ainutkertaisuuden periaatetta (16.3.2.3 jakso) sovelletaan sellaisenaan myös pk-yrityksiin. 16.3.2.7 Rakenneuudistuksen sosiaalikuluihin myönnettävä tuki (1) Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy tavallisesti tappiollisen toiminnan supistaminen tai siitä luopuminen. Tällaiset supistukset ovat usein tarpeen toiminnan järkeistämiseksi ja tehostamiseksi riippumatta kapasiteetin supistamisesta, joka voi olla edellytyksenä tuen myöntämiselle (erityisesti silloin, kun alalla esiintyy ETA:n laajuista rakenteellista ylikapasiteettia - ks. 16.3.2.2.1 kohdan c alakohta). Olipa näiden toimenpiteiden lähtökohta mikä tahansa, ne johtavat yleensä yrityksen henkilöstön vähentämiseen. (2) EFTAn jäsenvaltioiden työlainsäädäntöön voi sisältyä yleisiä sosiaaliturvajärjestelmiä, joiden mukaan irtisanomiskorvaukset ja varhaiseläkkeet maksetaan suoraan irtisanotuille työntekijöille. Näitä järjestelmiä ei pidetä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvina valtiontukina, kun valtio maksaa kyseiset etuudet suoraan työntekijöille ilman, että yritys saa tukea. (3) Työntekijöille maksettavien irtisanomiskorvausten ja varhaiseläkkeiden lisäksi valtion on yleisten sosiaaliturvajärjestelmien mukaan yleensä maksettava kustannukset, jotka aiheutuvat yritykselle irtisanotuille työntekijöille oikeudellisten tai sopimusvelvoitteiden lisäksi maksettavista etuuksista. Kun tällaisia järjestelmiä sovelletaan yleisesti ilman alakohtaisia rajoituksia kaikkiin asetetut edellytykset täyttäviin työntekijöihin ja kun etuudet myönnetään automaattisesti, niihin ei katsota sisältyvän ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea rakenneuudistusta toteuttaville yrityksille. Jos järjestelmiä kuitenkin käytetään rakenneuudistuksen edistämiseen tietyillä aloilla, niiden voidaan valikoivuutensa takia katsoa sisältävän tukea(25). (4) Irtisanomiskorvausten ja/tai varhaiseläkkeiden maksaminen, joka kuuluu yrityksen velvoitteisiin työlainsäädännön tai ammattiliittojen kanssa tehtyjen työehtosopimusten perusteella, on osa yrityksen omista varoista maksettavia tavanomaisia kustannuksia. Valtion rahoitusta näiden kustannusten kattamiseen on näin ollen pidettävä tukena riippumatta siitä, annetaanko se suoraan yrityksille vai ohjataanko se työntekijöille valtion virastojen kautta. (5) EFTAn valvontaviranomainen suhtautuu tällaisiin tukiin myönteisesti, sillä niistä saatava taloudellinen hyöty kohdistuu myös muihin kuin tuensaajayritykseen, helpottaa rakennemuutosta ja lieventää tuista aiheutuvia sosiaalisia ongelmia. Lisäksi ne tasoittavat kansallisessa lainsäädännössä yrityksille säädettyjen velvollisuuksien välisiä eroja. (6) Irtisanomiskorvausten ja varhaiseläkkeiden lisäksi rakenneuudistustuilla voidaan joidenkin rakenneuudistusten yhteydessä rahoittaa myös toimenpiteitä, jotka liittyvät koulutukseen, konsultointiin, työnhakua helpottavaan käytännön apuun, uudelleensijoittautumiseen ja ammatilliseen koulutukseen sekä uusille aloille siirtyvien työntekijöiden avustamiseen. EFTAn valvontaviranomainen suhtautuu lähes aina myönteisesti tällaiseen tukeen. (7) Rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava selkeästi edellä 16.3.2.7.1-16.3.2.7.6 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin myönnettävät tuet. Pelkästään irtisanotun henkilökunnan eduksi tarkoitettuja sosiaalisia tukitoimenpiteitä ei nimittäin oteta huomioon määritettäessä 16.3.2.2.1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden laajuutta. (8) EFTAn valvontaviranomainen pyrkii yhteisen edun vuoksi rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä rajoittamaan mahdollisimman paljon rakenneuudistuksen sosiaalisia vaikutuksia muissa EFTAn jäsenvaltioissa kuin tukea myöntävässä. 16.4 Pk-yrityksiä koskevat tukijärjestelmät 16.4.1 Yleiset periaatteet (1) EFTAn valvontaviranomainen voi hyväksyä ainoastaan sellaiset vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja/tai rakenneuudistukseen tarkoitetut tukijärjestelmät, jotka hyödyttävät näiden suuntaviivojen 10 luvun määritelmän mukaisia pk-yrityksiä. Jollei seuraavista erityismääräyksistä muuta johdu, pk-yrityksiä koskevien tukijärjestelmien arviointiin sovelletaan näiden suuntaviivojen 16.2 ja 16.3 jaksojen määräyksiä. Kaikista tukijärjestelmän puitteissa myönnetyistä tuista, jotka eivät täytä jotakin näistä edellytyksistä, on ilmoitettava erikseen EFTAn valvontaviranomaiselle, jonka on hyväksyttävä tuki ennakolta. 16.4.2 Tukikelpoisuus (1) Tästä lähtien hyväksyttävien järjestelmien osalta erillisestä ilmoitusvelvollisuudesta voidaan myöntää vapautus ainoastaan sellaisille pk-yrityksille myönnetyille tuille, jotka täyttävät ainakin yhden kolmesta 16.2.1.2 kohdassa tarkoitetuista edellytyksistä, jollei alakohtaisissa säännöissä toisin määrätä. Tuista yrityksille, jotka eivät täytä ainoatakaan mainituista kolmesta edellytyksestä, on ilmoitettava erikseen EFTAn valvontaviranomaiselle, jotta se voi arvioida, onko tuensaaja vaikeuksissa oleva yritys. 16.4.3 Pelastamistukijärjestelmien hyväksymisedellytykset (1) Jotta EFTAn valvontaviranomainen voisi hyväksyä pelastamistukijärjestelmät, niiden on täytettävä 16.3.1.1 jakson a, b, c ja e alakohdassa vahvistetut edellytykset. Edellä 16.3.1.1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu edellytys korvataan tässä luvussa seuraavalla edellytyksellä: 'd) Pelastamistukea saa myöntää enintään kuudeksi kuukaudeksi, jonka kuluessa yrityksen tila on analysoitava. Ennen tämän ajan päättymistä EFTAn jäsenvaltion on joko hyväksyttävä rakenneuudistussuunnitelma taikka selvitystilaa koskeva suunnitelma tai vaadittava tuensaajalta lainan ja riskipreemiota vastaavan tuen takaisinmaksua.' Kaikesta kuutta kuukautta pidemmälle ajalle myönnetystä pelastamistuesta on ilmoitettava erikseen EFTAn valvontaviranomaiselle. 16.4.4 Rakenneuudistustukijärjestelmien hyväksymisedellytykset (1) EFTAn valvontaviranomainen voi hyväksyä rakenneuudistustukijärjestelmät ainoastaan, jos tukien myöntämisen edellytyksenä on, että tuensaaja panee täytäntöön kokonaisuudessaan EFTAn jäsenvaltion ennalta hyväksymän ja seuraavat ehdot täyttävän rakenneuudistussuunnitelman: a) Elinkelpoisuuden palauttaminen: sovelletaan 16.3.2.2.1 kohdan b alakohdassa määriteltyjä perusteita. b) Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen: koska pk-yrityksille myönnetty tuki vääristää vähemmän kilpailua, 16.3.2.2.1 kohdan c alakohdassa kuvailtua periaatetta, jonka mukaan tuensaajan osuutta asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla on supistettava, sovelletaan vain tapauksissa, joista määrätään alakohtaisissa valtiontukisäännöissä; tukijärjestelmissä on määrättävä, että tuensaajayritykset eivät saa lisätä kapasiteettiaan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisaikana. c) Tuen rajaaminen välttämättömään: sovelletaan 16.3.2.2.1 kohdan d alakohdassa kuvailtuja perusteita. d) Tuen ainutkertaisuuden periaate: sovelletaan 16.3.2.3 jaksossa kuvailtua tuen ainutkertaisuuden periaatetta. EFTAn jäsenvaltioiden on kuitenkin ilmoitettava EFTAn valvontaviranomaiselle erikseen tähän periaatteeseen tehtävistä poikkeuksista: i) tapauksissa, jotka perustuvat poikkeuksellisiin ja odottamattomiin tilanteisiin, joista yritys ei itse ole vastuussa; ii) tilanteissa, joissa omaisuuserät hankkii yritys, joka on jo saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea; e) Rakenneuudistussuunnitelman muutokset: rakenneuudistussuunnitelmaa muutettaessa on noudatettava 16.3.2.4 jaksossa kuvailtuja sääntöjä. 16.4.5 Yhteiset edellytykset pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukijärjestelmien hyväksymiselle (1) Tukijärjestelmissä on ilmoitettava pelastamis- tai rakenneuudistustoimenpiteisiin yhdelle yritykselle myönnettävän tuen sallittu enimmäismäärä, mukaan lukien tapaukset, joissa suunnitelmaa muutetaan. Tämän määrän ylittävistä tuista on ilmoitettava erikseen EFTAn valvontaviranomaiselle. Tuen enimmäismäärä saa olla enintään 10 miljoonaa euroa, mukaan lukien tapaukset, joissa tuki kasautuu muista lähteistä tai muista tukijärjestelmistä peräisin olevan tuen kanssa. 16.4.6 Valvonta ja vuosikertomus (1) Suuntaviivojen 16.3.2.2.1 kohdan g alakohtaa ei sovelleta tukijärjestelmiin. Tukijärjestelmän hyväksymisen edellytyksenä on kuitenkin kertomuksen antaminen kyseisen järjestelmän täytäntöönpanosta yleensä kerran vuodessa. Kertomukseen on sisällyttävä kaikki ne tiedot, jotka määritellään näiden suuntaviivojen 32 luvussa ja liitteissä III ja IV. Kertomuksissa on lisäksi oltava luettelo kaikista tuensaajayrityksistä ja mainittava kunkin osalta seuraavat seikat: a) yrityksen nimi b) alakoodi (NACE-luokituksen(26) kaksinumeroista alakohtaista luokittelukoodia käyttäen) c) työntekijöiden lukumäärä d) vuosiliikevaihto ja taseen loppusumma e) myönnetyn tuen määrä f) tarvittaessa tietoja siitä, onko yritykselle aikaisemmin myönnetty rakenneuudistustukea tai vastaavanlaista tukea g) tietoja siitä, onko tuensaaja lopettanut toimintansa tai asetettu maksukyvyttömyyden vuoksi yleistäytäntöönpanomenettelyn kohteeksi ennen kuin rakenneuudistussuunnitelma on saatettu loppuun. 16.5 Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut aiheelliset toimenpiteet (1) EFTAn valvontaviranomainen ehdottaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti EFTAn jäsenvaltioille aiheellisia toimenpiteitä voimassa olevien tukijärjestelmien osalta. EFTAn valvontaviranomainen aikoo jatkossa asettaa tukijärjestelmien hyväksymisen edellytykseksi seuraavien määräysten noudattamisen. 16.5.1 Erilliset ilmoitukset kaikista tuista, joita myönnetään aineellisiin investointeihin rakenneuudistuksen aikana (1) Jos suurelle yritykselle, joka saa näiden suuntaviivojen perusteella tutkittua rakenneuudistustukea, myönnetään rakenneuudistuksen aikana muita investointitukia ja vaikka tuki myönnettäisiin jo hyväksytystä järjestelmästä, tämä voi vaikuttaa EFTAn valvontaviranomaisen määrittämien vastasuoritteiden tasoon. (2) Yrityksen rakenneuudistuksen aikana kaikista tuista, jotka on tarkoitettu aineellisten investointien edistämiseen (riippumatta siitä, onko kyse aluekehityksen, ympäristönsuojelun tai muiden tavoitteiden edistämiseen tarkoitetusta tuesta) ja jotka on myönnetty 30. kesäkuuta 2000 jälkeen, on ilmoitettava erikseen, jolleivät ne kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön (de minimis -säännön)(27) soveltamisalaan. 16.5.2 Tuensaajayritykselle myönnettävistä kaikista muista tuista on ilmoitettava komissiolle (1) Jos suuri yritys saa näiden suuntaviivojen perusteella tutkittua rakenneuudistustukea, tätä tukea koskevan EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen noudattamisen valvonta edellyttää suurta avoimuutta niiden tukien osalta, joita yritykselle voidaan myöhemmin myöntää, vaikka kyse olisi jo hyväksytystä tukijärjestelmästä myönnettävästä tuesta ja vaikka nämä tuet eivät kuuluisi 16.5.1 jaksossa tarkoitetun erillisen ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan. (2) Tällaiselle yritykselle myönnettyä rakenneuudistustukea koskevassa ilmoituksessa on 30. kesäkuuta 2000 alkaen mainittava tukimuodosta riippumatta kaikki muut tuet, joita tuensaajayritykselle aiotaan myöntää rakenneuudistuksen aikana, jollei tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalaan. (3) Lisäksi näiden suuntaviivojen 16.3.2.2.1 kohdan g alakohdan mukaisesti toimitetuissa kertomuksissa on mainittava tuensaajalle kyseisenä ajanjaksona myönnetyt muut tuet sekä tuet, jotka sille aiotaan myöntää rakenneuudistuksen aikana, jollei tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalaan. (4) EFTAn valvontaviranomainen pidättää itselleen oikeuden aloittaa valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kaikista tuista, jos näiden suuntaviivojen vaatimuksia saatetaan kiertää myöntämällä tukia hyväksyttyjen järjestelmien puitteissa. 16.5.3 Nykyisten pelastamis- tai rakenneuudistustukijärjestelmien mukauttaminen näiden suuntaviivojen perusteella (1) EFTAn jäsenvaltioiden on mukautettava nykyisiä pelastamis- ja rakenneuudistustukijärjestelmiään, jotka ovat voimassa 30. kesäkuuta 2000 jälkeen, siten että ne noudattavat sen jälkeen näitä suuntaviivoja ja varsinkin 16.4 jakson määräyksiä. (2) Jotta EFTAn valvontaviranomainen voisi valvoa tätä mukauttamista, EFTAn jäsenvaltioiden on toimitettava sille ennen 28. helmikuuta 2000 luettelo kaikista tällaisista tukijärjestelmistä. Tämän jälkeen ja ennen 30. kesäkuuta 2000 EFTAn jäsenvaltioiden on toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle riittävät tiedot sen varmistamiseksi, että järjestelmät on mukautettu näiden suuntaviivojen mukaisiksi. 16.6 Suuntaviivojen loppumääräykset, voimaantulo, voimassaoloaika ja tarkistaminen 16.6.1 Aluetukia koskevien suuntaviivojen muuttaminen (1) Muutetaan alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 25 luvun 25.4.7 kohtaa poistamalla kohdan loppuosa alkaen sanoista 'lukuun ottamatta tapauksia'. Kyseisessä kohdassa suljettiin alkuinvestoinnin määritelmän ja näin ollen aluetukikelpoisuuden ulkopuolelle vaikeuksissa olevan yrityksen haltuunottaminen. Tämä soveltamisalan rajaus ei siis enää ole voimassa. On kuitenkin tarkennettava, että otettaessa haltuun vaikeuksissa oleva yritys on erityisesti osoitettava, että liiketoimi tapahtuu markkinaehdoin, kuten suuntaviivojen 25 luvun 25.4.9 kohdassa edellytetään. 16.6.2. Voimaantulo ja voimassaoloaika (1) Jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu, nämä suuntaviivat tulevat voimaan, kun ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa. Suuntaviivat ovat voimassa viisi vuotta, jollei tehdä uutta päätöstä. 16.6.3 Tuet pk-yrityksille (1) Pk-yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustuet (yksittäiset tuet ja tukijärjestelmät), joista ilmoitetaan ennen 30. huhtikuuta 2000, arvioidaan ennen näiden suuntaviivojen antamista voimassa olevien suuntaviivojen mukaisesti. Mainittujen suuntaviivojen voimassaoloajan pidentäminen ilmoitettiin EFTAn jäsenvaltioille ja julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa 22. huhtikuuta 1999; sen vuoksi jatketaan tällaisten tukien voimassaoloaikaa. (2) Kaikkiin tukijärjestelmiin, joiden voimassaolo jatkuu 30. kesäkuuta 2000 jälkeen, on sovellettava 16.5.3 jaksossa tarkoitettuja aiheellisia toimenpiteitä. 16.6.4 Tuet suurille yrityksille (1) Jollei myöhemmin esitetyistä määräyksistä muuta johdu, EFTAn valvontaviranomainen tutkii kaikkien suurille yrityksille tarkoitettujen pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden ETA-sopimuksen toimintaan näiden suuntaviivojen perusteella sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa. EFTAn valvontaviranomaisen ennen tätä julkaisupäivää kirjaamat ilmoitukset tutkitaan kuitenkin ilmoitushetkellä voimassa olleiden perusteiden nojalla. 16.6.5 Ilmoittamatta jätetyt tuet (1) EFTAn valvontaviranomainen tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden ETA-sopimuksen toimintaan, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja näin valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan vastaisesti: a) näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki tai osa siitä on myönnetty sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa; b) tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella kaikissa muissa tapauksissa.". "LIITE XIV KAAVA TAPAUSKOHTAISEN RAKENNEUUDISTUSTUEN ILMOITTAMISTA VARTEN I Yritystä koskevat tiedot - yrityksen nimi, - yrityksen oikeudellinen asema, - toimiala ja sitä vastaava NACE-koodi, - tärkeimpien osakkeenomistajien nimet ja omistusosuudet, - luettelo kaikista osakkeenomistajien välisistä sopimuksista (yrityksessä määräysvaltaisimpien osakkeenomistajien ryhmän muodostaminen, lunastuslauseke jne), - jos yritys kuuluu johonkin yhtymään, koko yhtymän täydellinen ajan tasalla oleva organisaatiokaavio sekä pääoma- ja äänimääräsuhteet, - jos yritys on perustettu hankkimalla yrityksen omaisuuseriä selvitystilamenettelyn tai velkasaneerauksen jälkeen, edellä mainitut tiedot kaikista asianomaisista yrityksistä, - kaikki tärkeimmät tuotantopaikkakunnat koko maailmassa sekä niissä työskentelevän henkilöstön lukumäärä, - jos yritys luokitellaan pk-yritykseksi, EFTAn jäsenvaltion on osoitettava, että kyseinen yritys täyttää pk-yritysten ETA:n määritelmän edellytykset; jos näin on, jäsenvaltion on selitettävä, miksei kyseiseen pk-yritykseen voida soveltaa pk-yrityksille tarkoitettua rakenneuudistustukijärjestelmää (järjestelmää ei ole olemassa tai yritys ei täytä valintaperusteita), - jos mahdollista, jäljennös kolmesta viimeisestä tuloslaskelmasta tai ainakin viimeisimmästä tuloslaskelmasta, - tarvittaessa jäljennös väliaikaisen selvitysmiehen nimittämistä tai tutkimusmenettelyn aloittamista koskevasta tuomioistuimen päätöksestä. II Markkinatutkimukset EFTAn jäsenvaltion on toimitettava jäljennös markkinatutkimuksesta, joka koskee kaikkia niitä markkinoita, joilla vaikeuksissa oleva yritys toimii ja jossa mainitaan kyseisen tutkimuksen toteuttaja. Markkinatutkimukseen on sisällyttävä muun muassa seuraavat tiedot: - tarkka määritelmä tutkimuksen kohteena olevista markkinoista, - yrityksen tärkeimpien kilpailijoiden nimet ja niiden markkinaosuudet tapauksesta riippuen maailman, ETA:n tai kotimaan markkinoilla, - vaikeuksissa olevan yrityksen markkinaosuuksien kehittyminen viime vuosina, - arvio ETA:n kokonaistuotantokapasiteetista suhteessa kysyntään ja päätelmä ylikapasiteetin mahdollisesta esiintymisestä markkinoilla, - kysynnän, markkinoiden kokonaiskapasiteetin ja markkinahintojen kehitysnäkymät Euroopan talousalueella viiden seuraavan vuoden aikana. III Kuvaus tuesta - Osoitus siitä, että vaikeudet kohdistuvat vain tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, - maininta siitä, onko yritys jo saanut pelastamistukea ja, jos näin on, kyseisen tuen myöntämispäivä ja EFTAn jäsenvaltion sitoumus toimittaa rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma, - maininta siitä, onko yritys tai sen tytäryritys, jonka pääomasta tai äänimäärästä sen hallussa on vähintään 25 prosenttia, jo aiemmin saanut rakenneuudistustukea tai sellaisena pidettyä tukea; jos näin on, luettelo EFTAn valvontaviranomaisen aiemmista päätöksistä, - tukimuoto ja tukeen liittyvän taloudellisen hyödyn kokonaismäärä, - ehdotetut vastasuoritteet kilpailun vääristymien lieventämiseksi Euroopan talousalueella, - kaikki tuet, joita yritys todennäköisesti saa ennen rakenneuudistusjakson päättymistä, jollei kyseinen tuki kuulu vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalaan. IV Rakenneuudistussuunnitelma EFTAn jäsenvaltion on toimitettava suuntaviivojen 16 luvun 16.3.2.2 jakson määräysten mukaisesti rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää ainakin seuraavat tiedot: - markkinatutkimukseen perustuvat markkinoiden kehitysoletukset, - analyysi tekijöistä, joiden takia yritys on joutunut vaikeuksiin, - yritykselle seuraaviksi vuosiksi ehdotettu toimintastrategia, - suunnitellut rakenneuudistustoimenpiteet ja niistä aiheutuvat kustannukset, - tuensaajayrityksen sulkemisesta ja rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta aiheutuvien taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten vertailu alueellisella ja/tai kansallisella tasolla, - toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja määräaika koko rakenneuudistussuunnitelman loppuunsaattamiselle, - yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistuksen rahoitusjärjestelyistä: - jäljellä olevan oman pääoman käyttö, - omaisuuden tai tytäryhtiöiden myynti rakenneuudistuksen rahoittamiseksi, - yksityisten osakkeenomistajien ja tärkeimpien lainanantajapankkien rahoitussitoumukset, - julkisen avun määrä ja tämän määrän välttämättömyyden osoittaminen, - mahdollinen takaisinmaksettavien lainojen myöntäminen tai sellaisen ehdon käyttö, jonka mukaan tuki maksetaan takaisin yrityksen toiminnan muuttuessa jälleen kannattavaksi, - arvioidut tuloslaskelmat seuraavien viiden vuoden ajalta, arvioitu oman pääoman tuottoprosentti ja erilaisiin strategioihin perustuva herkkyysanalyysi, - selonteko suunniteltua rakenneuudistusta koskevista neuvotteluista yrityksen työntekijöitä edustavien ammattijärjestöjen kanssa, - rakenneuudistussuunnitelman laatijan nimi tai laatijoiden nimet ja päiväys, jona se on annettu. V EFTAn jäsenvaltion sitoumus EFTAn jäsenvaltion on sitouduttava toimittamaan hyväksyttyjä rakenneuudistustukia koskevissa kertomuksissa rakenneuudistuksen päättymiseen asti kaikki tarpeelliset tiedot kaikentyyppisistä tuista, jotka on myönnetty rakenneuudistustukea saaneelle yritykselle riippumatta siitä, onko ne myönnetty tukijärjestelmän puitteissa vai ei. LIITE XV KAAVA PELASTAMISTUKIEN ILMOITTAMISTA VARTEN Yritystä koskevat välttämättömät tiedot: Yrityksen nimi: ... ... Oikeudellinen asema: ... Yrityksen toimiala: ... Työntekijöiden lukumäärä (tarvittaessa koko yhtymän): ... Toiminta- ja rahoituskustannukset kahdentoista viime kuukauden ajalta: ... Suunnitellun lainan enimmäismäärä: ... Lainanantajan nimi: ... ... Ehdottomasti toimitettavat asiakirjat: - viimeisin tuloslaskelma ja tase tai tuomioistuimen päätös käynnistää kansallisen yhtiöoikeuden mukainen tutkimus yrityksestä, - EFTAn jäsenvaltion sitoumus toimittaa EFTAn valvontaviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelma tai selvitystilasuunnitelma tai todiste siitä, että laina ja tuki on maksettu kokonaan takaisin, - seuraavaa kuutta kuukautta koskeva rahoitussuunnitelma, joka kattaa lyhytaikaiset luotot, - jäljennös vaikeuksissa olevalle yritykselle tehdystä pelastamistukeen liittyvästä lainatarjouksesta, jossa on mainittava lainaehdot ja säännöt takaisinmaksulle, - jäljennös lainan takaussuunnitelmasta, jos takaus on tarkoitettu myöntää." (1) Tämä luku vastaa yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rekenneuudistukseksi (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2). (2) Annettiin alun perin 19. tammikuuta 1994 ja julkaistiin EYVL:ssä L 231, 3.9.1994 ja ETA-täydennysosassa N:o 32 samana päivänä. Tarkistetut suuntaviivat annettiin 19. lokakuuta 1994 ja julkaistiin EYVL:ssä L 383, 31.12.1994 ja ETA-täydennysosassa N:o 59 samana päivänä. (3) EYVL C 111, 22.4.1999 ja ETA-täydennysosa N:o 17, julkaistu samana päivänä. (4) KOM(1998) 417 lopullinen ja KOM(1999) 148 lopullinen. (5) Kyse on erityisesti 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/660/ETY 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista yhtiömuodoista (EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna erityisesti 8 päivänä marraskuuta 1990 annetulla direktiivillä 90/605/ETY (EYVL L 317, 16.11.1990, s. 60), vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XXII oleva 4 kohta. (6) Kuten 13 päivänä joulukuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 77/91/ETY säädetään (EYVL L 26, 31.1.1977, s. 1),vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XXII oleva 2 kohta. (7) Kyse on 8 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/605/ETY 1 artiklassa tarkoitetuista yhtiömuodoista (EYVL L 317, 16.11.1990, s. 60), vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XXII oleva 4 kohta. (8) Uuden yrityksen perustamisena ei pidetä tilannetta, jossa yritys perustaa tytäryhtiön, jolle on vain tarkoitus siirtää yrityksen omaisuuserät ja mahdollisesti sen velat. (9) Erityissääntöjä on laivanrakennuksen (asetus (EY) N:o 1540/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998 (EYVL L 202, 18.7.1998, s.1), vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan 1 kohdan b alakohta moottoriajoneuvoteollisuuden (näiden suuntaviivojen 23 luku) ja lentoliikenteen aloilla (näiden suuntaviivojen 30 luku). (10) Mukaan luettuna tuet, joiden rahoittamiseen sopimuspuolet osallistuvat yhteisten toimien osana. (11) Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annettu komission direktiivi 80/723/ETY (EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 254, 12.10.1993, s. 16), vrt. ETA-sopimuksen liitteessä XV oleva 1 kohta. (12) Ks. asia 78/76, Steinike und Weinlig v. Saksa, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22.3.1977 (Kok. 1977, s. 595) ja Crédit Lyonnais/Usinor-Sacilor, Euroopan komission lehdistötiedote IP(91) 1045. (13) Ks. näiden suuntaviivojen 20 luku valtiontukisäännösten soveltamisesta tehdasteollisuuden alalla toimiviin julkisiin yrityksiin. (14) Ks. erityisesti näiden suuntaviivojen 20 luvun 20.5 jakso valtiontukisäännösten soveltamisesta tehdasteollisuuden alalla toimiviin julkisiin yrityksiin. (15) Näiden suuntaviivojen liitteessä XV täsmennetään tiedot, jotka on ehdottomasti toimitettava, jotta EFTAn valvontaviranomainen voi tutkia tuen tyydyttävällä tavalla. (16) Tästä säännöstä voidaan poiketa pankkialalla myönnettyjen pelastamistukien osalta, jotta kyseessä oleva luottolaitos voisi jatkaa tilapäisesti pankkitoiminnan harjoittamista toiminnan vakauden valvontaa koskevan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti (luottolaitosten vakavaraisuussuhteesta 18 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/647/ETY, EYVL L 386, 30.12.1989, s. 14, vrt. ETA-sopimuksen liitteessä IX oleva II luvun 18 kohta). Kaikki muuntyyppinen kuin tässä b alakohdassa tarkoitettu tuki (erityisesti pääomasijoitus tai toissijainen laina) otetaan tarvittaessa huomioon arvioitaessa mahdollisia vastasuoritteita suuntaviivojen 16.3.2.2.1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa. (17) Pelastamistukeen liittyvän lainan takaisinmaksu saatetaan sisällyttää EFTAn valvontaviranomaisen myöhemmin hyväksymään rakenneuudistukseen. (18) Näiden suuntaviivojen liitteessä XIV täsmennetään tiedot, jotka on ehdottomasti toimitettava, jotta EFTAn valvontaviranomainen voi tutkia tuen tyydyttävällä tavalla. (19) Sellaisena kuin ne määritellään näiden suuntaviivojen 26 luvun 26.7 (6) kohdassa, joka käsittelee monialaisia puitteita alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille: 'Markkinaosuutta määritettäessä asian kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet. Asian kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkittävän alueen siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset.' Alaviitteessä täsmennetään, että jos investointi liittyy välituotteiden tuottamiseen, asian kannalta merkitykselliset markkinat voivat olla (lopullisen) valmisteen markkinat, jos suurinta osaa tuotannosta ei myydä avoimilla markkinoilla. (20) Ks. 16.2.1.3 kohdan kolmas virke. (21) Ilmoittamattoman tuen tapauksessa EFTAn valvontaviranomainen ottaa analyysissaan huomioon sen mahdollisuuden, että tuki olisi voitu todeta soveltuvaksi ETA-sopimuksen toimintaan. (22) Jollei toisin mainita, rakenneuudistuksen päättymisajankohta on yleensä rakenneuudistussuunnitelmassa eri toimenpiteiden täytäntöönpanolle asetettu määräaika (ks. näiden suuntaviivojen liite XIV, IV kohta, kuudes luetelmakohta). (23) Eri toimialojen vapauttamisen asteen ja erityispiirteiden vuoksi on kiinnitettävä huomiota seuraavaan kahteen tapaukseen: - lentoliikenteen alalla, joka on täysin avattu kilpailulle vuodesta 1997 lukien, EFTAn valvontaviranomainen soveltaa 'ainutkertaisuuden periaatetta' ilmailualalla voimassa olevien valtiontukien suuntaviivojen rajoitusten ja ehtojen mukaan, ks. näiden suuntaviivojen 30 luku, - muilla toimialoilla poikkeusten myöntäminen on mahdollista, jos aikaisemmin vapaalta kilpailulta suojattujen ETA:n markkinoiden vapauttamisen vaikutukset ovat johtaneet uusiin taloudellisiin olosuhteisiin. (24) Sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä näiden suuntaviivojen 10 luvun 10.2 jaksossa, joka käsittelee pk-yrityksille myönnettävää tukea. (25) Asiassa C-241/94, Ranska v. komissio (Kimberly Clark Sopalin, Kok. 1996, s. I-4551) 26.9.1996 antamassaan tuomiossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että Ranskan kansallisesta työllisyysrahastosta (Fonds national de l'emploi) harkinnanvaraisesti myönnetty tuki saattoi asettaa eräät yritykset muita yrityksiä edullisempaan asemaan ja täyttää näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tuelle asetetut edellytykset. (Tuomiossa ei kuitenkaan asetettu kyseenalaiseksi komission päätelmiä, joissa tämä tuki katsottiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi.) (26) Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston julkaisema Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus (NACE). (27) Ks. näiden suuntaviivojen 12 luku.