Virallinen lehti nro L 111 , 29/04/1999 s. 0073 - 0087



EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 317/98/KOL, tehty 4 päivänä marraskuuta 1998, viidennestätoista muutoksesta valtiontukea koskeviin menettelysääntöihin ja aineellisiin sääntöihin EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, on muuttanut 19 päivänä tammikuuta 1994(1) annettuja valtiontukea koskevia menettelysääntöjä ja aineellisia sääntöjä(2), sellaisena kuin ne ovat viimeksi muutettuina 4 päivänä marraskuuta 1998(3), seuraavasti: 1) Poistetaan 21 jakso, tekstiili- ja vaatetusteollisuudelle myönnettävä tuki. 2) Lisätään valtiontukea koskeviin sääntöihin seuraavat alueellista tukea suurille investointihankkeille koskevat säännöt uutena 26 jaksona ja uutena liitteenä XIII: "26. MONIALAISET PUITTEET ALUEELLISESTA TUESTA SUURILLE INVESTOINTIHANKKEILLE(4) 26.1 Toimenpiteen tarpeellisuus ja laajuus 1) Viime vuosina on kiinnitetty erityistä huomiota siihen, että alueellista tukea suurille siirrättävissä oleville investointihankkeille on tarpeen valvoa järjestelmällisemmin. Euroopan talousalueen perustaminen on tehnyt entistäkin tärkeämmäksi valvoa tarkoin valtiontukia tällaisille hankkeille, sillä tuen kilpailua vääristävät vaikutukset korostuvat samalla kun muut valtioiden toimista johtuvat kilpailun vääristymät poistetaan ja markkinat avautuvat ja yhdentyvät. 2) Suurten hankkeiden investoijat tekevät usein valintansa eri ETA-valtioissa sijaitsevien useiden vaihtoehtoisten paikkakuntien välillä, ja tämä saattaa johtaa kierteeseen, jossa tukea luvataan kilvan. Tällainen tukien huutokauppaaminen sisältää merkittävän vaaran kilpailun vääristymisestä yhtenäismarkkinoilla. EFTAn valvontaviranomainen ottaa siten käyttöön aluksi pelkästään koeajaksi nämä uudet puitteet, joiden tavoitteena on rajoittaa laajamittaisille hankkeille myönnettäviä tukia tasolle, jolla vältetään kilpailun vääristymiä mahdollisimman tehokkaasti vähentämättä kuitenkaan tuettavan alueen houkuttelevuutta elinkeinotoiminnan kannalta. 3) Useat herkät elinkeinoelämän alat ovat jo tukia koskevien erityissääntöjen alaisia, nimittäin terästeollisuus, laivanrakennus, synteettikuituteollisuus, moottoriajoneuvoteollisuus, liikenne ja hiiliteollisuus. Koeaikana näihin aloihin sovelletaan yksinomaan niiden omia, ennestään olemassa olevia alakohtaisia säännöstöjä ja puitteita (lukuun ottamatta tekstiili- ja vaatetusalaa, joka on pelkästään näiden puitteiden alainen)(5). Tilannetta tarkastellaan uudelleen sen jälkeen, kun näiden puitteiden toimivuudesta on tehty arvio. Tällä hetkellä ainoa muille aloille asetettu alueellista investointitukea koskeva rajoitus on, että tuen määrä ei saa ylittää EFTAn valvontaviranomaisen kyseiselle alueelliselle tukijärjestelmälle asettamia enimmäismääriä. Tuen alueellisten enimmäismäärien avulla pyritään kuitenkin kannustamaan investointeja sellaisiin hankkeisiin, joilla on tavallisesti eniten vaikeuksia, ja ne ovat yleensä korkeampia kuin keskimääräiset alueelliset haittatekijät edellyttäisivät. Näiden puitteiden tarkoituksena on rajoittaa tätä suurille hankkeille myönnettävää nettomääräistä kustannuspalkkiota tasolle, jolla estetään mahdollisimman tehokkaasti hankkeista aiheutuvat alakohtaiset haittavaikutukset. 4) Näiden puitteiden mukaan EFTAn valvontaviranomainen päättää sallittavan tuen intensiteetin enimmäismäärästä tapauskohtaisesti sellaisten hankkeiden osalta, joita koskee ilmoitusvelvollisuus. Tämä saattaa johtaa tuen intensiteettiin, joka on alhaisempi kuin sovellettava tuen alueellinen enimmäismäärä. Nämä puitteet eivät koske rakenneuudistustukitapauksia, joihin sovelletaan jatkossakin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutoksiin myönnettävää tukea koskevia EFTAn valvontaviranomaisen antamia sääntöjä(6). Nämä puitteet eivät vaikuta jo säädettyjen puitteiden soveltamiseen, kuten EFTAn valvontaviranomaisen puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle tuelle(7) ja EFTAn valvontaviranomaisen säännöt ympäristötuesta(8). 5) EFTAn valvontaviranomainen korostaa, ettei sen tarkoituksena ole tarpeettomasti sekaantua EFTA-valtioiden toimivaltaan aluepolitiikan alalla. Valvontaviranomainen ei myöskään halua heikentää mahdollisuuksia soveltaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa, joiden tavoitteena on kannustaa yrityksiä investoimaan epäsuotuisille alueille siellä kohdattavista rakenteellisista haittatekijöistä huolimatta. Tavoitteena on päinvastoin nimenomaan rajoittaa uusien sääntöjen soveltamisalaa sellaisiin yleensä pääomavaltaisiin suuriin hankkeisiin, joista voi aiheutua vakavia seurauksia tukea saamattomille kilpailijoille muualla Euroopan talousalueella, sekä tarkastella kriittisemmin suunniteltuja hankkeita, joilla ei ole alueella välitöntä tai välillistä vaikutusta työllisyyteen, joka on tärkeä aluepolitiikan tavoite. EFTA-valtiot voivat edelleen päättää vapaasti tuen intensiteetistä suurimmassa osassa tapauksia hyväksyttyjen alueellisten tukijärjestelmien puitteissa. 6) Laatiessaan näitä puitteita EFTAn valvontaviranomainen on pyrkinyt varmistamaan, että ne ovat mahdollisimman selkeät, yksiselitteiset, ennustettavat, varmat sekä tehokkaat ja etteivät ne lisäisi hallintoa enemmän kuin on tarpeen. 26.2 Ilmoitusvelvollisuus 1) Näiden puitteiden mukaan EFTA-valtioiden on valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen (valvonta- ja tuomioistuinsopimus) 3 pöytäkirjan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettava kaikista aloitteista alueellisen investointituen(9) myöntämiseksi hyväksytyn järjestelmän(10) puitteissa, jos jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy: i) hankkeen kokonaiskustannukset ovat vähintään 50 miljoonaa ecua(11), minkä lisäksi kasautunut tuen intensiteetti prosentteina sallituista investointikustannuksista on vähintään 50 prosenttia suurten yritysten alueellisesta enimmäistuen määrästä kyseisellä alueella ja tuen määrä uutta tai säilytettyä työpaikkaa kohden on vähintään 40000 euroa(12), tai ii) tuen kokonaismäärä on vähintään 50 miljoonaa euroa. Ilmoituksen muoto 2) Ilmoituslomakkeen malli on näiden sääntöjen liitteessä XIII. Lomake läheteään suoraan EFTAn valvontaviranomaiselle. 26.3 Arviointia koskevat säännöt 1) EFTAn valvontaviranomainen määrittelee 10 kohdassa esitetyn laskukaavan mukaisesti yksittäisen tukiehdotuksen tuen intensiteetin sallitun enimmäismäärän. Laskeminen aloitetaan määrittämällä tuen korkein mahdollinen bruttointensiteetti (tuen alueellinen enimmäismäärä), joka voidaan myöntää suurelle yritykselle kyseisellä alueella ilmoituksen antamisen aikana voimassa olevan sallitun tukijärjestelmän mukaan (kun kyseessä on tilapäistuki, sovelletaan kyseisetä aluetta varten asetettua enimmäismäärää). Tämän jälkeen tähän prosenttilukuun sovelletaan kolmen erityisen arviointitekijän mukaisesti (katso jäljempänä) erilaisia mukautustekijöitä, jotta voidaan laskea kyseiselle hankkeelle myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti. Sovellettaessa kolmatta perustetta, paikallisten vaikutusten osoitinta, voidaan ottaa käyttöön positiivinen tekijä tai bonus riippuen siitä, kuinka paljon hyötyä hanke todennäköisesti tuottaa kyseessä olevalle alueelle. EFTA-valtioiden on itse määriteltävä yksittäisten hankkeiden soveltuvuus. EFTAn valvontaviranomaisella on kuitenkin oikeus pyytää tietoja yksittäisten hankkeiden soveltuvuudesta, jos se katsoo tämän tarpeelliseksi. Lopuksi on todettava, että EFTAn valvontaviranomainen käyttää riippumattomilta ulkopuolisilta saatuja tietoja arvioidessaan vaikutuksia kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla; jos näitä tietoja ei ole helposti saatavilla, EFTAn valvontaviranomainen perustaa harkintansa täysin EFTA-valtioiden lausuntoihin. Kolme arviointiperustetta i) Kilpailutekijä 2) Tuen hyväksyminen yrityksille, jotka toimivat rakenteellisen ylikapasiteetin aloilla, aiheuttaa erityisesti kilpailun vääristymisen vaaraa. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, syventää rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Tuen avulla aikaansaatu kapasiteetin kasvattaminen johtaa joko siihen, että tuensaajalle syntyy ylimääräistä kapasiteettia, jota se ei voi hyödyntää tulevaisuudessa, tai siihen, että tuensaaja aloittaa hintasodan karkottaakseen muut tuottajat asian kannalta merkityksellisiltä markkinoilta. Se saattaa myös muodostua uhaksi muualla oleville työpaikoille. Siten kilpailutekijään kuuluu arviointi siitä, toteutetaanko ehdotettu hanke toimialalla tai alatoimialalla, jolla on rakenteellista ylikapasiteettia. 3) Määritettäessä, onko toimialalla tai alatoimialalla ylikapasiteettia, EFTAn valvontaviranomainen tarkastelee koko tehdasteollisuuden ja asian kannalta merkityksillisen toimialan tai alatoimialan kapasiteetin keskimääräisen käyttöasteen välistä eroa Euroopan talousalueella. Kapasiteetin käyttöasteiden vertailussa suhdannevaihtelut pyritään ottamaan huomioon käyttämällä vertailujaksona viittä viimeistä vuotta, joilta tiedot ovat saatavissa. 4) Jos kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa, EFTAn valvontaviranomainen tarkastelee, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Tätä varten EFTAn valvontaviranomainen vertailee kyseisten tuotteiden kulutusta (eli tuotantoa, johon on lisätty tuonti ja josta on vähennetty vienti) Euroopan talousalueen koko teollisen tuotantotoiminnan kasvuvauhtiin. 5) Määritettäessä, johtaako investointi kapasiteetin kasvuun, asian kannalta merkityksellisenä kapasiteettina pidetään tuensaajaehdokkaan (ja/tai yhtymän, johon se kuuluu) mahdollista kokonaiskapasiteettia asian kannalta merkityksellisen tuotteen osalta. Kaikissa tapauksissa mahdollinen kapasiteetti sisältää väliaikaisesti käyttämättömänä olevan kapasiteetin (eli kapasiteetin, joka otettaisiin käyttöön myynnin lisääntyessä) mutta se ei sisällä vanhentunutta tai käytöstä poistettua kapasiteettia (eli käyttämätöntä kapasiteettia, jota ei voida ottaa uudelleen käyttöön ilman huomattavia lisäinvestointeja). 6) Jos yrityksellä on suuri markkinaosuus asian kannalta merkityksellisten tuotteiden markkinoilla jo ennen tuen hakemista, mikä näitä puitteita sovellettaessa merkitsee vähintään 40 prosentin osuutta, kyseisellä alueella tavallisesti sallittujen tukimäärien myöntäminen voi vääristää kilpailua kohtuuttomasti. Tällaisissa olosuhteissa yrityksen pitäisi periaatteessa saada vähemmän tukea kuin se muutoin saisi, vaikka sen tekemä investointi edistää osaltaan alueellista kehitystä. Yleisestä säännöstä voidaan kuitenkin myöntää poikkeuksia, esimerkiksi jos yritys luo markkinat uudelle tuotteelle täysin innovatiivisen toiminnan avulla. ii) Pääoman ja työvoiman suhde 7) Koska alueellinen tuki myönnetään yleensä pääomatukena, pääomavaltaiset hankkeet sijoittuvat yleensä tukea saaville alueille. Vaikka tämä on myönteistä kehitystä, tällainen toimintatapa ei välttämättä edistä monien uusien työpaikkojen syntymistä eikä työttömyyden vähenemistä. Tällä periaatteella on vaikutusta ainoastaan pääomavaltaisiin hankkeisiin. Työpaikkojen turvaaminen voidaan ottaa huomioon ainoastaan silloin, kun on osoitettavissa suora riippuvuussuhde kyseessä olevaan hankkeeseen, jolloin arviointi voidaan suorittaa perustuen investointitukeen eikä työllisyystukeen. 8) Tässä perustelussa otettaisiin huomioon myös vääristävä vaikutus, joka tuella mahdollisesti on lopputuotteen hintaan. Yritykset, joissa pääoman osuus kokonaiskustannuksista on suhteellisen suuri, pystyvät tuen ansiosta vähentämään yksikkökustannuksiaan huomattavasti ja saavat sitä kautta huomattavan kilpailuedun tukea saamattomiin kilpailijoihin verrattuna. Kilpailua vääristävän vaikutuksen voidaan olettaa olevan sitä selkeämpi mitä pääomavaltaisempi tuettu investointihanke on. iii) Alueellista vaikutusta koskeva tekijä 9) Pääoman ja työpaikkojen suhdeluku ja kilpailutekijä perustuvat hankkeen mahdollisiin haittavaikutuksiin, kun taas alueellista vaikutusta koskevassa tekijässä otetaan huomioon myönteiset vaikutukset tukea saavien alueiden talouteen. EFTAn valvontaviranomainen katsoo, että työpaikkojen luomista voidaan käyttää osoittimena siitä, miten hanke edistää alueen kehitystä. Vaikka pääomavaltainen investointi loisi välittömästi vain vähän työpaikkoja, se saattaa välillisesti luoda huomattavan määrän työpaikkoja kyseisellä tukialueella ja sen läheisyydessä sijaitsevilla tukialueilla. Työpaikkojen luomisella tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaisten työpaikkojen luomista, jotka liittyvät suoraan hankkeeseen, sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden luomia työpaikkoja. Soveltaessaan tätä tekijää laskukaavan tuen intensiteetin sallitun enimmäismäärän laskemiseksi EFTAn valvontaviranomainen antaa 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla alueilla välillisesti luoduille työpaikoille suuremman positiivisen painotuksen kuin 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille alueille, koska se on todennut ensiksi mainittujen alueiden taloudelliset ongelmat vaikeammiksi. Laskukaava 10) Täydellinen laskukaava alueellisen tuen enimmäismäärästä saadaan kertomalla keskenään kertoimet, jotka saadaan tarkastelemalla edellä kuvattua kolmea tekijää. Ne merkitään seuraavasti R= kyseisellä tukialuella suurille yritksille myönnettävän tuen sallittu enimmäisintensiteetti (alueellinen enimmäismäärä) T= kilpailutekijä I= pääoman ja työvoiman suhde M= alueellista valkutusta osoittava tekijä Kaava tuen sallitun enimmäisintensiteetin laskemiseksi on siten: >VIITTAUS KAAVIOON>. Seuraavia tasoitustekijöitä sovelletaan jokaiseen kolmeen arviointiperusteeseen: 1. Kilpailutekijä i) Hanke johtaa kapasiteetin kasvuun alalla, jota uhkaa vakava rakenteellinen ylikapasiteetti ja/tai kysynnän täydellinen taantuminen: 0,25 ii) Hanke johtaa kapasiteetin kasvuun alalla, jota uhkaa rakenteellinen ylikapasiteetti ja/tai markkinoiden taantuminen, ja on todennäköistä, että hanke vahvistaa jo ennestään suurta markkinaosuutta: 0,50 iii) Hanke johtaa kapasiteetin kasvuun alalla, jota uhkaa rakenteellinen ylikapasiteetti ja/tai markkinoiden taantuminen: 0,75 iv) Hankkeella ei todennäköisesti ole i, ii, ja iii kohdassa mainittuja kielteisiä vaikutuksia: 1,00 2. Pääoman ja työvoiman suhde >TAULUKON PAIKKA> 3. Alueellista vaikutusta koskeva tekijä >TAULUKON PAIKKA> Huom. Millekään hankkeelle ei saa myöntää tukea, joka ylittää alueellisen tuen enimmäismäärän. 26.4 Käyttöönoton ajankohta ja voimassaoloaika 1) Näitä puitteita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999, aluksi kolmen vuoden koeajaksi. Ennen koeajan päättymistä EFTAn valvontaviranomainen tarkastelee puitteiden toimivuutta ja soveltamisalaa uudelleen ja pohtii muun muassa sitä, olisiko puitteet uudistettava tai tarkistettava taikka kumottava. 26.5 EFTAn valvontaviranomaisen soveltamat menettelyt asioita arvioitaessa 1) Periaatteessa EFTAn valvontaviranomainen pyrkii tekemään päätöksen tuen hyväksymisestä tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut täydellisen ilmoituksen, jonka on oltava liitteessä XIII olevan lomakemallin mukainen. (Jos hakemus on puutteellinen, EFTAn valvontaviranomainen lähettää kyseiselle EFTA-valtiolle pyynnön lisätiedoista 10 arkipäivän kuluessa.) Kahden kuukauden määräaikaa voidaan pidentää ainoastaan kyseisen EFTA-valtion suostumuksella. 2) Jos EFTAn valvontaviranomainen aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, lopullinen päätös on tehtävä neljän kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta. EFTAn valvontaviranomainen ottaa huomioon kaikki mahdolliset todisteet, jotka saadaan koottua kyseisen ajan kuluessa, mukaan lukien sellaisten kolmansien antamat tiedot, joita asia koskee, ja muut alustavan tutkimuksen jälkeen saadut tiedot. Siten yksittäisen tapauksen tutkimiseen käytettävä aika ei tavallisesti olisi kuutta kuukautta pidempi. 26.6 Tuen valvonta jälkikäteen 1) Ottaen huomioon erittäin suurten siirettävissä olevien investointien herkkyys on välttämätöntä, että on mekanismi varmistamassa, että tuensaajalle todellisuudessa jaetun tuen määrä vastaa EFTAn valvontaviranomaisen päätöstä. 2) Jokaisen tuetun hankkeen osalta, jonka EFTAn valvontaviranomainen hyväksyy näiden puitteiden perusteella, se edellyttää että joko jokaiseen kyseisen EFTA-valtion viranomaisten ja tuensaajan väliseen sopimukseen tuesta sisällytetään takaisinmaksulauseke sen varalta, ettei sopimusta noudateta, tai viimeinen merkittävä tukierä (esimerkiksi 25 prosenttia) maksetaan vasta sitten, kun EFTA-valtio voi uskoa tuensaajan antamien tietojen perusteella hankkeen toteutuksen olevan EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen mukainen. Lisäksi edellytetään, että EFTA-valtion toimittamat tiedot hankkeen toteutuksesta saatuaan EFTAn valvontaviranomainen on ilmoittanut 60 arkipäivän kuluessa hyväksyvänsä viimeisen tukierän maksun tai ettei EFTAn valvontaviranomainen ole esittänyt vastalausetta tukierän maksulle tänä aikana. 3) Jokaisesta EFTA-valtion ja tuensaajan välisestä sopimuksesta on toimitettava jäljennös EFTAn valvontaviranomaiselle heti sopimuspuolten allekirjoitettua sopimuksen. 4) EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen noudattamisen varmistamiseksi EFTA-valtioiden on, yhteistyössä tuensaajien kanssa, toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle hanketta koskeva vuosikertomus, johon sisältyy tiedot jo maksetuista tuista, välikertomukset sopimuksen täytäntöönpanosta ja loppukertomus, josta ilmenee aikataulua, investointeja ja tukea myöntäneen viranomaisen asetamia erityisiä edellytyksiä koskevat tavoitteet. 26.7 Käytettyjen käsitteiden määritelmät 1) Näissä puitteissa käytettäviin käsitteisiin sovelletaan seuraavia määritelmiä. Investointihanke 2) Investointihankkeella tarkoitetaan yrityksen tekemää investointia käyttöomaisuuteen, joka on tarpeen tietyn teollisen tuotantopaikan tuotantovälineiden luomiseksi tai olemassa olevan tuotantopaikan laajentamiseksi, taikka toimintaa, jonka tuloksena olemassa olevan tuotantopaikan tuote tai tuotantoprosessi muuttuu perusteellisesti (rationalisoinnin, monipuolistamisen tai uudistamisen tuloksena). Se saattaa toteutua siten, että yritys ottaa haltuunsa tuotantolaitoksen, jonka toiminta on loppunut tai jonka toiminta olisi loppunut ilman tällaista haltuunottoa, mutta se ei sisällä vaikeuksissa olevan yrityksen käyttöomaisuuden haltuunottoa (näissä tapauksissa sovelletaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutoksiin myönnettävää tukea koskevia sääntöjä). Investointihanketta ei saa jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin ilmoitusvelvoitteiden välttämiseksi. Hankkeen kokonaiskustannukset 3) Hankkeen kokonaiskustannuksilla tarkoitetaan yrityksen investoinnin toteuttamista varten hankkiman aineellisen tai aineettoman käyttöomaisuuden kokonaiskustannuksia, jotka poistetaan (tai vuokrataan) kyseisen omaisuuden elinaikana. Hyväksyttävät kustannukset 4) Hyväksyttävillä kustannuksilla tarkoitetaan alueellista tukea koskevien sääntöjen mukaisesti sallittua aineellisen tai aineettoman käyttöomaisuuden kustannuksia. Työpaikat 5) Työpaikalla tarkoitetaan pysyvää kokopäivätyötä tai vastaavaa osa-aikatyötä. Kyseessä voi olla uuden työpaikan luominen tai nykyisen työpaikan turvaaminen siinä määrin kuin tämä on suoraan yhteydessä investointihankkeeseen ja edellyttää huomattavaa uudelleenkoulutusta eikä työpaikkaa enää olisi uuden tuotannon alkaessa ilman kyseistä investointia. Asian kannalta merkitykselliset markkinat 6) Markkinaosuutta määritettäessä asian kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden juostavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet(13). Asian kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät yleensä Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti sen merkittävän osan, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Rakenteellinen ylikapasiteetti 7) Rakenteellista ylikapasiteettia katsotaan olevan olemassa, jos viimeisten viiden vuoden aikana kapasiteetin käyttöaste asian kannalta merkityksellisellä toimialalla tai alatoimialalla(14) on keskimäärin kaksi prosenttiyksikköä alle teollisuustuotannon yleisen kapasiteetin käyttöasteen. Rakenteellisen ylikapasiteetin katsotaan olevan vakavaa, jos ero teollisuustuotannon keskiarvoon on yli viisi prosenttiyksikköä. Taantuvat markkinat 8) Kyseisen tuotteen tai tuotteiden markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos niiden kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on keskimäärin merkittävästi (yli 10 prosenttia) hitaampaa kuin tehdasteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvu Euroopan talousalueella, jollei tuotteen tai tuotteiden suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen." "LIITE XIII SUURILLE INVESTOINTIHANKKEILLE MYÖNNETTÄVÄÄ ALUEELLISTA TUKEA KOSKEVIEN MONIALAISTEN PUITTEIDEN MUKAINEN ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI Johdanto Tässä lomakkeessa eritellään ne tiedot, jotka EFTA-valtion on toimitettava ilmoittaessaan EFTAn valvontaviranomaiselle tukea saavalle alueelle sijoitettavasta investointihankkeesta, jota koskee ilmoitusvelvollisuus suurten investointihankkeiden alueellisesta tuesta annettujen monialaisten puitteiden mukaisesti. EFTA-valtioiden on otettava huomioon seuraavat edellytykset: a) Kaikki tässä lomakkeessa pyydetyt tiedot on ilmoitettava. Jos ilmoittaja kuitenkin vilpittömästi on sitä mieltä, ettei voi vastata johonkin kysymykseen tai voi vastata siihen vain osittain saatavilla olevien tietojen perusteella, on tästä ja siihen johtaneista syistä ilmoitettava. b) Jollei kaikkia osia ole täytetty kokonaisuudessaan tai jollei ole esitetty riittäviä syitä sille, miksi kysymyksiin on vastattu vain osittain, ilmoitus on puutteellinen ja katsotaan vastaanotetuksi vasta päivänä, jona kaikki tiedot on saatu. c) Alustavan arvioinnin helpottamiseksi EFTAn valvontaviranomainen voi pyytää EFTA-valtiota ja tuensaajaa toimittamaan kymmenen arkipäivän kuluessa tällä lomakkeella annettuja tietoja täydentäviä tietoja ja/tai selvityksiä, joiden sisällöstä EFTAn valvontaviranomainen voi järjestää teknisen kokouksen toimivaltaisen viranomaisen kanssa. Liiteasiakirjat a) Tukisopimuksen luonnos tai, jos ei ole saatavilla, jäljennös suunniteltua tukea koskevasta tarjouksesta. Jos tukisopimuksen luonnos ei ole saatavilla, kun ilmoitus tehdään, se on toimitettava mahdollisimman pian ja viimeistään silloin, kun se postitetaan tuensaajille. b) Jäljennökset tuensaajan viimeisimmästä toimintakertomuksesta ja tilinpäätösasiakirjoista ja, jos on kyse suuremmasta ryhmittymästä, jäljennökset tämän ryhmittymän viimeisimmästä toimintakertomuksesta ja tilinpäätösasiakirjoista. c) Luettelo ja lyhyt kuvaus tuensaajan laatimien tai tämän teettämien sellaisten muiden analyysien, kertomusten ja tutkimusten sisällöstä, joissa arvioidaan tai analysoidaan ehdotetun tuettavan investoinnin kilpailuolosuhteita, kilpailijoita (nykyiset ja mahdolliset) ja markkinaolosuhteita. Laatijan nimi ja asema on ilmoitettava jokaisesta luettelon kohdasta. Ilmoitusmenettely Ilmoitus on täytettävä EFTAn valvontaviranomaisen virallisella kielellä, joka on englanti, tai EFTA-valtion virallisella kielellä. Liiteasiakirjat voidaan toimittaa niiden alkuperäisellä kielellä tai käännettynä englannin kielelle. Pyydetyt taloudelliset tiedot on annettava paikallisessa valuutassa tai euroina, ja samalla on ilmoitettava, mitä muuntokurssia on käytetty. Ilmoitus lähetetään seuraavaan osoitteeseen: EFTAn valvontaviranomainen Rue de Trèves 74 B - 1040 Bruxelles Ilmoitukset voidaan myös tuoda edellä mainittuun osoitteeseen virka-aikana. Salassapito EFTA-valtioiden ja/tai tuensaajien olisi otettava huomioon, että kaikkia pyynnöstä luovutettuja tietoja voidaan käyttää asiaa koskevan päätöksen perusteena. Annettujen tietojen sellaiset osat, joita ei saa julkistaa tai paljastaa muulla tavoin, on varustettava merkinnällä liikesalaisuus. Myös on ilmoitettava syyt, miksi tietoa ei olisi paljastettava tai julkistettava. Jos arkaluonteisia tietoja kuitenkin tarvitaan päätöksen valmistelemiseksi, EFTAn valvontaviranomainen neuvottelee ensin arkaluonteisia tietoja sisältävän päätöksen osan julkaisemisesta EFTA-valtion ja/tai tuensaajan kanssa. Valvonta jälkikäteen EFTAn valvontaviranomainen on tietoinen, että osaa tässä ilmoituslomakkeessa pyydetyistä tiedoista ei voida antaa tasmällisesti etukäteen. EFTA-valtiota ja/tai kyseistä tuensaajaa pyydetään esittämään mahdollisimman tarkka arvio ja perustelemaan antamansa tiedot. Tukea saanutta investointihanketta valvotaan jälkikäteen, jotta EFTAn valvontaviranomainen voi tarkistaa ilmoituksen yhteydessä annettujen tietojen oikeellisuuden. 1 OSA EFTA-VALTIO 1.1 Tiedot ilmoituksia tekevistä viranomaisista 1.1.2 Ilmoituksia tekevän viranomaisen nimi ja osoite. 1.1.3 Lisätietoja antavan henkilön (tai henkilöiden) nimi, puhelinnumero, faksinumero, sähköpostiosoite ja asema. 1.2 Tiedot yhteyshenkilöstä pysyvässä edustustossa 1.2.1 Lisätietoja antavan henkilön nimi, puhelinnumero, faksinumero, sähköpostiosoite ja asema. 2 OSA TUENSAAJA 2.1 Hankkeeseen investoivan yhtiön (yhtiöiden) rakenne 2.1.1 Tuensaajan yksilöinti. 2.1.2 Jos tuensaaja on eri oikeushenkilö kuin yritys, joka rahoittaa hanketta tai saa tukea, selvitys myös näistä eroista. 2.1.3 Ryhmittymän emoyhtiön, johon tuensaaja kuuluu, yksilöinti, ryhmittymän rakenne ja emoyhtiön omistussuhteet. 2.2 Yrityksestä tai yrityksistä, jotka investoivat hankkeeseen, seuraavat tiedot viimeiseltä kolmelta tilikaudelta: 2.2.1 Maailmanlaajuinen liikevaihto, liikevaihto Euroopan talousalueella, liikevaihto kyseisessä EFTA-valtiossa. 2.2.2 Voitto verojen jälkeen ja kassavirta (konsolidoidusti laskettuna). 2.2.3 Työntekijöiden lukumäärä maailmanlaajuisesti, Euroopan talousalueella ja kyseisessä EFTA-valtiossa. 2.2.4 Myyntiä ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseisessä EFTA-valtiossa, muualla Euroopan talousalueella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella. 2.3 Jos investointi tehdään olemassa olevaan tuotantopaikkaan, seuraavat tiedot viimeiseltä kolmelta tilikaudelta 2.3.1 Kokonaisliikevaihto. 2.3.2 Voitto verojen jälkeen ja kassavirta. 2.3.3 Työntekijöiden lukumäärä. 2.3.4 Myyntiä ja markkinaosuuksia koskeva erittely kyseisessä EFTA-valtiossa, muualla Euroopan talousalueella ja Euroopan talousalueen ulkopuolella. 3 OSA JULKINEN TUKI Jokaisesta ehdotetusta julkista tukea koskevasta toimenpiteestä seuraavat tiedot: 3.1 Yksityiskohdat 3.1.1 Järjestelmän nimi (ilmoitettava myös, jos kyseessä on tilapäistuki). 3.1.2 Oikeusperusta (laki tai asetus jne.). 3.1.3 Tukea myöntävä julkinen toimielin. 3.1.4 Jos oikeusperusta on EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymä tukijärjestelmä, ilmoittakaa hyväksymispäivä ja valtiontukiasian viitenumero. 3.2 Ehdotetun tuen muoto 3.2.1 Onko ehdotettu tuki avustus, korkotuki, sosiaaliturvamaksujen alennus, verohelpotus, pääomaosakkuus, velkojen konvertointi tai poisto, edullinen laina, veronmaksun lykkäys, tai takausjärjestelyin katettu määrä jne. 3.2.2 Tuen maksamiselle asetetut edellytykset. 3.3 Ehdotetun avustuksen määrä 3.3.1 Tuen nimellisarvo ja sen brutto- ja nettoavustusekvivalentti. 3.3.2 Onko toimenpide yhtiöverotuksen (tai muun välittömän verotuksen) alaista? Jos osittain, missä laajuudessa. 3.3.3 Ehdotetun tuen täydellinen maksuaikataulu. Julkisen tuen tukikokonaisuuden osalta seuraavat tiedot: 3.4 Tukitoimenpiteiden kuvaus 3.4.1 Kuuluuko tukikokonaisuuteen tukitoimenpiteitä, joita ei vielä ole tarkemmin määritelty? Jos näin on, annettava lisätietoja. 3.4.2 Mitä edellä mainittuja toimenpiteitä ei katsota valtiontueksi? Perusteltava. 3.5 Julkisen tuen kasautuminen 3.5.1 Tukitoimenpiteiden yhteinen bruttoavustusekvivalentti (ennen veroja). 3.5.2 Tukitoimenpiteiden yhteinen nettoavustusekvivalentti (verojen jälkeen). 4 OSA TUETTU HANKE (Tässä osassa annettuja tietoja käytetään muun muassa määriteltäessä pääoman ja työvoiman arviointitekijän soveltamisen vaikutuksia.) 4.1 Hankkeen sijainti 4.1.1 Tarkka alue, kunta ja osoite. 4.2 Hankkeen kesto 4.2.1 Investointihankkeen aloituspäivämäärä ja investoinnin lopetuspäivämäärä. 4.2.2 Uuden tuotannon suunniteltu aloituspäivämäärä ja vuosi, jona tuotannon odotetaan olevan käynnissä kokonaan. 4.3 Hankkeen kuvaus 4.3.1 Hankkeen laatu: onko kyseessä uusi tuotantolaitos tai kapasiteetin laajentaminen taikka muu hanke. 4.3.2 Lyhyt yleisesitys hankkeesta. 4.4 Hankkeen kustannusten erittely 4.4.1 Hankkeen kestoaikana investoitavien ja poistettavien pääomamenojen kokonaismäärä. 4.4.2 Yksityiskohtainen selvitys hankkeeseen liittyvistä pääomamenoista ja muista menoista(1), täytettävä seuraava taulukko: >PIC FILE= "L_1999111FI.008401.EPS"> 4.5 Hankkeen kokonaiskustannusten rahoitus 4.5.1 Hankkeen kokonaiskustannusten rahoitusta koskevat tiedot, täytettävä seuraava taulukko: >PIC FILE= "L_1999111FI.008501.EPS"> 4.6 Uudet työpaikat 4.6.1 Luoko hanke uusia pysyviä työpaikkoja (kokopäivätyötä vastaavia)? Jos luo, luotavien työpaikkojen lukumäärä, niiden kesto ja kuvaus työpaikoista. 4.7 Nykyisten työpaikkojen turvaaminen 4.7.1 Turvaako hanke nykyisiä pysyviä työpaikkoja? Ilmoitettava myönteisessä tapauksessa turvattujen työpaikkojen lukumäärä ja kyseessä oleva ajanjakso sekä kuvaus turvattavista työpaikoista. 4.7.2 Yksityiskohtainen selvitys näiden pysyvien työpaikkojen turvaamiseksi järjestettävään uudelleenkoulutukseen keskimäärin käytettävistä tuntimääristä ja kustannuksista (harjoittelijoiden palkkoja lukuun ottamatta). 4.7.3 Selvitys siitä, miksi työpaikat ovat vaarassa, jollei hanketta toteuteta. 5 OSA KAPASITEETTI JA MARKKINAT, JOITA TOIMENPIDE KOSKEE (Tässä osassa annettuja tietoja sovelletaan määriteltäessä kilpailutekijää. Asian kannalta merkityksellisten markkinoiden sekä rakenteellisen ylikapasiteetin ja taantuvien markkinoiden määritelmät esitetään lisäyksessä.) 5.1 Tuotteet, joihin suunniteltu hanke kohdistuu 5.1.1 Tuettavan tuotantolaitoksen tuotteet, kun investointi on saatettu loppuun (CN-numero) ja toimiala tai alatoimiala, johon tuotteet kuuluvat (NACE-numero). 5.1.2 Korvaavat tuotteet. Jos korvaavia tuotteita ei tuoteta samassa paikassa, ilmoitettava niiden tämänhetkinen tuotantopaikka. 5.1.3 Mitä muita tuotetta voidaan tuottaa samalla uudella tuotantokoneistolla vähäisin lisäkustannuksin tai kokonaan ilman lisäkustannuksia? 5.2 Asian kannalta merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden kuvaus 5.2.1 Asian kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat, jos niiden alue ei ole Euroopan talousalue. 5.2.2 Miksi asian kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat poikkeavat Euroopan talousalueesta? 5.3 Kapasiteetti 5.3.1 Määrälliset tiedot hankkeen vaikutuksista tuensaajan kokonaiskapasiteettiin Euroopan talousalueella (myös yhtymätasolla) jokaisen tuotteen osalta (yksikköinä vuodessa aloitusvuotta edeltävänä vuonna ja hankkeen päätyttyä). 5.3.2 Arvio kapasiteetin kokonaiskäyttöasteesta Euroopan talousalueella (tai merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla) kyseisillä toimialoilla tai alatoimialoilla viimeisten viiden vuoden ajalta. Mikä oli tuensaajan osuus tästä kapasiteetista tänä aikana ja mikä on ollut sen kapasiteetin käyttöaste asian kannalta merkityksillisellä toimialalla tai alatoimialalla? 5.4 Tiedot markkinoista 5.4.1 Jokaista viittä viimeistä tilikautta koskevat tiedot kyseisten tuotteiden kulutuksesta(2). Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne liitetään vastaukseen. 5.4.2 Jokaista kolmea seuraavaa tilikautta koskeva ennuste kyseisten tuotteiden todennäköisestä kulutuksesta. Jos saatavilla on ulkopuolisten laatimia tilastotietoja, ne liitetään vastaukseen. 5.4.3 Ovatko asian kannalta merkitykselliset markkinat taantumassa ja mistä syystä? Päinvastaisessa tapauksessa: miksi ne eivät ole taantumassa? 5.4.4 Markkinaosuuden arvoon perustuva arvio tuensaajan tai sen yhtymän markkinaosuudesta, johon tuensaaja kuuluu hankkeen aloitusvuotta edeltävänä vuonna ja hankkeen päätyttyä. 6 OSA ALUEELLINEN VAIKUTUS (Tässä osassa annettuja tietoja sovelletaan laskettaessa alueellisen vaikutuksen arviointitekijää.) 6.1 Tiedot tuensaajan ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden keskuudessa luoduista työpaikoista 6.1.1 Mikä seuraavasta kolmesta vaihtoehdosta kuvaa EFTA-valtion ja/tai tuensaajan mielestä parhaiten hankkeen luomien työpaikkojen työllistävää vaikutusta ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden keskuudessa: i) Tuen avulla perustetun työpaikan välillinen työllistävä vaikutus on suuri (yli 100 %) ii) Tuen avulla perustetun työpaikan välillinen työllistävä vaikutus on keskinkertainen (50-100 %) iii) Tuen avulla perustetun työpaikan välillinen työllistävä vaikutus on vähäinen (alle 50 %). 6.1.2 Edelliseen kysymykseen annetun vastauksen perustelut. 6.1.3 Mahdollisimman täydellinen luettelo tuettavalla alueella ja/tai tuettavilla alueilla olevista ensisijaisista alihankkijoista, joita todennäköisesti käytetään uudessa tuotantotoiminnassa. 6.1.4 Mahdollisimman täydellinen luettelo tuettavalla alueella ja/tai tuettavilla alueilla olevista uuden tuotantotoiminnan todennäköisistä asiakkaista. (1) Investointimenot, jotka eivät ole poistettavissa investointihankkeen kestoaikana. (2) Tuotanto, johon lisätään tuonti ja josta vähennetään vienti." Tehty Brysselissä 4 päivänä marraskuuta 1998. EFTAn valvontaviranomaisen puolesta Knut ALMESTAD Puheenjohtaja (1) EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1; EYVL:n ETA-täydennysosa 32, 3.9.1994. (2) Jäljempänä 'valtiontukea koskevat säännöt'. (3) Ks. tämän virallisen lehden sivu 46. (4) Tämä luku vastaa komission tiedonantoa 'Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille' (EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7). (5) Nämä puitteet korvaavat EFTAn valvontaviranomaisen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymien ja antamien valtion tukea koskevien sääntöjen 21 jakson (tekstiili- ja vaatetusteollisuudelle myönnettävä tuki), EYVL L 231, 3.9.1994). (6) Katso valtiontukea koskevien sääntöjen 16 jakso. (7) Katso valtiontukea koskevien sääntöjen 14 jakso. (8) Katso valtiontukea koskevien sääntöjen 15 jakso. (9) Aluetukea koskevien EFTAn valvontaviranomaisen sääntöjen mukainen työpaikkojen luomiseen myönnettävä alueellinen investointituki jää näiden puitteiden soveltamisalan ulkopuolelle. (10) Ilmoitusvelvollisuus koskee tietenkin myös yksittäisiä tukia koskevia aloitteita. (11) 15 miljoonaa ecua tekstiili- ja vaatetusalan hankkeissa. (12) 30000 ecua tekstiili- ja vaatetusalan hankkeissa. (13) Jos investointi liittyy välituotteiden tuottamiseen, asian kannalta merkitykselliset markkinat voivat olla lopullisen tuotteen markkinat, jos suurinta osaa tuotannosta ei myydä avoimilla markkinoilla. (14) Toimiala tai alatoimiala määritetään NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkimman mahdollisen rajauksen mukaisesti.