EFTAN valvontaviranomaisen suositus,

annettu 5 päivänä maaliskuuta 2002,

elintarvikkeiden virallista tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuonna 2002

(2002/C 216/05)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,

OTTAA HUOMIOON EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 1,

OTTAA HUOMIOON ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 50 kohdassa mainitun säädöksen (virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta 14 päivänä kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/397/ETY)(1), ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,

ON KUULLUT EFTAn valvontaviranomaista avustavaa EFTAn elintarvikekomiteaa,

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

(1) Euroopan talousalueen moitteettoman toiminnan takaamiseksi on tarpeen luoda ETA:ssa toteutettavia yhteensovitettuja elintarvikkeiden tarkastusohjelmia ETA:an kuuluvien maiden suorittamien virallisten tarkastusten tehostamiseksi.

(2) Kyseisissä ohjelmissa korostetaan ETA-sopimuksen nojalla voimassa olevan elintarvikelainsäädännön noudattamista, kansanterveyden suojelua, kuluttajansuojaa ja hyvän kauppatavan mukaista kauppaa.

(3) ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54 n kohdassa mainitun säädöksen (virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä 29 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/99/ETY)(2) 3 artiklassa edellytetään, että direktiivin 89/397/ETY 7 artiklassa tarkoitetut laboratoriot noudattavat eurooppalaisen standardin EN 45000-sarjan kriiteereitä. Kyseinen sarja korvattiin sittemmin EN ISO 17025:2000-sarjalla.

(4) Kansallisten ohjelmien ja yhteensovitettujen ohjelmien samanaikaisesta toimeenpanosta voidaan saada tietoja ja kokemuksia, joihin tuleva tarkastustoiminta voidaan perustaa.

(5) Euroopan komissio on virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevasta yhteensovitetusta ohjelmasta vuodeksi 2002 antamassaan suosituksessa suositellut Euroopan unionin jäsenvaltioille vastaavan tarkastusohjelman soveltamista. Yhteisön tarkastusohjelma sisältää kuitenkin myös toimenpiteitä, joilla seurataan, noudattavatko jäsenvaltiot yhteisön sääntöjä, jotka koskevat sellaisia ainesosia mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden merkintöjä, jotka voivat sisältää geneettisesti muunnettuja organismeja (GMO) tai jotka koostuvat tai valmistetaan niistä. Tätä osaa yhteisön ohjelmasta ei ole sisällytetty EFTA-valtioille annettuun suositukseen, koska kyseisiä merkintäsääntöjä ei ole vielä liitetty ETA-sopimukseen,

SUOSITTELEE, ETTÄ EFTAN JÄSENVALTIOT

1. Toteuttavat vuonna 2002 tarkastuksia, joihin sisältyy soveltuvin osin näytteiden ottaminen ja niiden laboratorioanalyysi tavoitteena

- arvioida leikattujen tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä idätettyjen siementen bakteriologista turvallisuutta ja

- arvioida hedelmä- ja vihannesmehujen bakteriologista turvallisuutta.

2. Vaikka näytteiden oton ja/tai tarkastusten tiheyttä ei ole tässä suosituksessa määrätty, varmistavat, että se on riittävä yleiskäsityksen saamiseksi tarkastelun kohteesta.

3. Toimittavat pyydetyt tiedot tämän suosituksen liitteinä olevien lomakkeiden muodossa tulosten vertailukelpoisuuden parantamiseksi. Nämä tiedot perusteluineen on lähetettävä EFTAn valvontaviranomaiselle 1 päivään toukokuuta 2003 mennessä.

4. Tämän ohjelman mukaisesti analysoitavaksi annettavat elintarvikkeet on toimitettava direktiivin 93/99/ETY 3 artiklan säännösten mukaisiin laboratorioihin.

OHJELMAN ALA JA MENETELMÄT

A. Leikattujen tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä idätettyjen siementen bakteriologinen turvallisuus

1. Ohjelman ala

ETA:n tasolla ei ole säädetty tuoreita hedelmiä ja vihanneksia koskevista mikrobiologisista erityisvaatimuksista. Kokemus on osoittanut mahdolliseksi, että useat tällaiset tuotteet joutuvat mikro-organismien, myös ihmisen patogeenien, saastuttamiksi. Useimmilla ilmoitetuista tautitapauksista on ollut yhteys bakteerikontaminaatioon; erityisesti kyse on ollut enterobakteereista (Salmonella spp., Escherichia coli O157:H7).

Tietyt tekijät edesauttavat patogeenien aiheuttamaa mikrobiologista kontaminaatiota erityisesti silloin, kun hedelmiä ja vihanneksia syödään kypsentämättöminä. Patogeenit voivat olla peräisin viljelymenetelmistä tai muista prosesseista tuotantoketjussa. Toinen kuluttajien mikrobiriskiin vaikuttava tekijä on, että uusien tuotteitten (esimerkiksi idätettyjen siementen), hedelmien ja syötävien kasvien kulutus kasvaa, kun niitä ryhdytään tuomaan maahan kaupan globaalistuessa. Kun kasveja lisäksi leikataan, viipaloidaan, kuoritaan ja hienonnetaan, käsittelemättömän kasvin luontaiset suojamekanismit eivät pysty toimimaan, jolloin kontaminanteille saattaa syntyä suotuisa kasvualusta.

Hyvien viljely- ja jalostusmenetelmien käyttö voi auttaa pitämään kurissa mikrobien aiheuttamat vaarat kaikissa tuoreiden hedelmien ja vihannesten tuotantovaiheissa alkutuotannosta pakkaamiseen ja myyntiin. Toinen tärkeä hedelmien ja vihannesten turvallisuutta varmistava seikka on HACCP-periaatteiden (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) tehokas soveltaminen elintarvikehygieniasta annetun neuvoston direktiivin 93/43/ETY(3) mukaisesti.

Ohjelman tämän osan tavoitteena on arvioida leikattujen tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä idätettyjen siementen mikrobiologista turvallisuutta ja valvoa mahdollisia riskejä ihmisen terveydelle. Sitä varten suositellaan, että varmistetaan elintarvikealan toimijoiden noudattavan HACCP-periaatteita silloin kun se on aiheellista ja testataan tuotteita tiettyjen sellaisten patogeenien kuin Salmonella spp., toksigeeninen E. coli (erityisesti E. coli O157:H7) ja Listeria monocytogenes varalta.

2. Näytteenotto ja analyysimenetelmä

Tarkastukset olisi kohdistettava syömävalmiisiin tuoreisiin hedelmiin ja vihanneksiin, jotka on kuorittu tai leikattu tai joiden alkuperäistä muotoa on jotenkin muutoin fyysisesti muutettu ja jotka on tarkoitettu syötäviksi kypsentämättöminä, samoin kuin idätettyihin siemeniin.

EFTA-maiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia tuotantolaitoksissa ja/tai vähittäismyyntipaikoilla varmistaakseen HACCP-periaatteiden soveltamisen ja otettava tarvittaessa näytteitä analysoitaviksi. Kunkin näytteen on oltava vähintään sadan gramman painoinen, ja tuote on säilytettävä alkuperäispakkauksessa. Näytteet on pantava kylmäsäiliöihin ja lähettävä välittömästi analysoitavaksi laboratorioon.

EFTA-valtioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää näytteenoton laajuudesta.

Laboratoriot voivat käyttää haluamaansa menetelmää, kunhan sen tehokkuus vastaa tavoitteita. Salmonellan osoittamiseen suositellaan kuitenkin viimeisintä versiota standardista ISO 6579, toksigeenisen E. colin osoittamiseen viimeisintä versiota standardista EN/ISO 16654 sekä Listeria monocytogenesin osoittamiseen ja lukumäärän määrittämiseen viimeisimpiä versioita standardeista EN/ISO 11290-1 ja EN/ISO 11290-2. Myös muita vastaavia toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä menetelmiä voidaan käyttää.

Tarkastusten tulokset olisi kirjattava tämän suosituksen liitteessä I olevaa mallia käyttäen.

B. Hedelmä- ja vihannesmehujen bakteriologinen turvallisuus

1. Ohjelman ala

Sen enempää kuin tuoreille hedelmille ja vihanneksille myöskään mehuille ei ole ETA:n lainsäädännössä vahvistettu mikrobiologisia standardeja. Elintarvikehygieniasta annetussa neuvoston direktiivissä 93/43/ETY edellytetään, että mehu valmistetaan hygieenisellä tavalla ja että elintarvikealan toimijat soveltavat HACCP-periaatteita varmistaakseen tuotteittensa turvallisuuden ja terveellisyyden. Elintarvikealan toimijoita kehotetaan myös laatimaan ja panemaan vapaaehtoisesti täytäntöön menettelytapaohjeet, joissa kartoitetaan keinoja minimoida hedelmien saastuminen kasvun, sadonkorjuun, varastoinnin ja mehustuksen aikana samoin kuin hedelmämehutiivisteen saastuminen varastoinnin, kuljetuksen ja juotavaksi mehuksi muuntamisen aikana.

Kokemus on osoittanut, että kaikki mehut (hedelmä- ja vihannesmehut) voivat hyvinkin saastua niin, että siitä aiheutuu mikrobiologinen vaara. Erityisesti tämä koskee mehuja, joita ei ole lämpökäsitelty millään tavalla. Vaikka mehun saastuminen vaarallisten patogeenien vaikutuksesta onkin epätodennäköistä, sen vaikutukset voisivat olla riskiryhmissä vakavia. Useimmat ilmoitetut tautitapaukset ovat liittyneet sellaisiin patogeeneihin kuin Salmonella spp. ja Escherichia coli O157:H7.

Ohjelman tämän osan tavoitteena on arvioida hedelmä- ja vihannesmehujen bakteriologista turvallisuutta ja valvoa mahdollisia riskejä ihmisen terveydelle. Sitä varten suositellaan, että varmistetaan elintarvikealan toimijoiden noudattavan HACCP-periaatteita silloin kun se on aiheellista ja testataan tuotteita sellaisten patogeenien kuin Salmonella spp., toksigeeninen E. coli (erityisesti E. coli O157:H7) ja Listeria monocytogenes varalta.

2. Näytteenotto ja analyysimenetelmä

Tarkastukset olisi kohdistettava hedelmä- ja vihannesmehuihin ja erityisesti pastöroimattomiin omena- ja sitrusmehuihin.

EFTA-maiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tarkastuksia tuotantolaitoksissa ja/tai vähittäismyyntipaikoilla varmistaakseen HACCP-periaatteiden soveltamisen ja otettava tarvittaessa näytteitä analysoitaviksi. Näytteenoton ja analyysimenetelmien osalta suositellaan, että käytetään samoja perusteita kuin tuoreita hedelmiä ja vihanneksia koskevan A kohdan 2 alakohdassa luetellut.

Tarkastusten tulokset olisi kirjattava tämän suosituksen liitteessä II olevaa mallia käyttäen.

Tämä suositus on osoitettu Islannille, Liechtensteinille ja Norjalle.

Tehty Brysselissä 5 päivänä maaliskuuta 2002.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Bernd Hammermann

Kollegion jäsen

Peter Dyrberg

Johtaja

(1) EYVL L 186, 30.6.1989, s. 23. Jäljempänä "direktiivi 89/397".

(2) EYVL L 290, 24.11.1993, s. 14. Jäljempänä "direktiivi 93/99".

(3) EYVL L 175, 19.7.1993, s. 1.

LIITE I

>PIC FILE= "C_2002216FI.000702.TIF">

LIITE II

>PIC FILE= "C_2002216FI.000802.TIF">