VALTION TUKI (95-002 - Norja) (95/C 212/06)

EFTAn valvontaviranomainen ilmoittaa valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti muille EFTA-maille, EY:n jäsenmaille ja niille, joita asia koskee, tuesta, jota Norja esittää myönnettäväksi lasipakkauksille verovapautena kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä perusverosta

EFTAn valvontaviranomainen ryhtyi valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaiseen menettelyyn 13 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn päätöksen 40/95/COL mukaisesti, jonka olennaiset kohdat on esitetty jäljempänä. Norjan hallitukselle on ilmoitettu lähettämällä jäljennös päätöksestä.

"I. TOSIASIAT

1. Tiedonanto

Norjan hallitus ilmoitti 20 päivänä tammikuuta 1995 päivätyllä kirjeellä, jonka EFTAn valvontaelin vastaanotti 24 päivänä tammikuuta (viite 95-512 A), valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti suunnitelmista myöntää lasipakkauksille verohelpotus kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä perusverosta (1) (`grunnavgiften`). EFTAn valvontaviranomainen pyysi 13 päivänä helmikuuta 1995 (viite 95-573 D) päivätyllä kirjeellä lisätietoja Norjan hallitukselta. Pyydetyt tiedot toimitettiin valvontaviranomaiselle 15 päivänä helmikuuta 1995 päivätyllä ja 16 päivänä helmikuuta 1995 vastaanotetulla faxilla (viite 95-979 A).

2. Tukitoimien sisältö ja tavoite

Norjan hallitus on ehdottanut lasipakkausten vapauttamista kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä epäsuorasta verosta. Veron taso on tällä hetkellä 0,70 Norjan kruunua sisäpakkausyksikköä kohti. Vaikka verohelpotusta sovelletaan myös sekä kotimaassa valmistettuihin että maahantuotuihin lasipakkauksiin, tuen ensisijainen tavoite on alakohtainen, toisin sanoen PLM Moss Glassverk A/S -yhtiön tuotannon jatkumisen varmistaminen. PLM Moss Glassverk A/S -yhtiön omistaja oli alunperin päättänyt lopettaa tuotannon Norjassa kannattamattomuussyistä.

PLM Moss Glassverk A/S -yhtiön kannattavuus on Norjan viranomaisten mukaan vakavasti kärsinyt Norjan ympäristöverojärjestelystä, erityisesti juomapakkauksille määrätyistä veroista. Norjan juomapakkauksille määrätyt verot ja energiaverot ovat tiedonannon mukaan poikkeuksellisen korkeat muihin ETA-maihin verrattuna.

PLM Moss Glassverk A/S -yhtiö on kerätyn ja kierrätykseen käsitellyn lasijätteen pääkäyttäjä ja sillä on Norjan viranomaisten mukaan siksi hyvin tärkeä osa Norjan lasinkierrätysjärjestelmässä. Norjan viranomaiset korostavat, että koska käsitellyn lasijätteen markkinavaihtoehdot ovat hyvin rajalliset, Norjan lasinkierrätysjärjestelmä on suuressa vaarassa, jos PLM-ryhmä sulkee PLM Moss Glassverk A/S -yhtiön.

Norjan viranomaiset ovat sitä mieltä, että kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätyn veron odottamattomat vaikutukset ja sen yhteisvaikutus muiden ympäristöverojen kanssa on pakottanut Norjan hallituksen taisteluun näitä vaikutuksia vastaan. Norjan viranomaisten mukaan tuki on perusteltua ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan sallimien poikkeuksien mukaisesti ajatellen Norjan lasintuotannon jatkumisen tärkeyttä, ympäristönäkökohtia ja yhtiön sulkemisen mahdollisia vaikutuksia teollisesti taantuvan alueen työllisyyteen.

3. PLM Moss Glassverk A/S ja juomapakkausmarkkinat

PLM Moss Glassverk A/S

PLM Moss Glassverk A/S on ainoa norjalainen lasipakkausten valmistaja. Yhtiön tuotantotilat sijaitsevat Mossissa, joka on Østfoldin kunnan alueellisen hallinnon keskus ja yksi kunnan päätyöllistäjistä. Yhtiö kuuluu sivuyrityksenä PLM-ryhmään, jolla on samanlaisia tuotantotiloja Ruotsissa ja muissa ETA-valtioissa. PLM-ryhmähankki Moss Glassverk (2) A/S -tehtaan yhtiön lopettamisen jälkeen vuonna 1989. Kuitenkin kahden juomapakkauksille määrätyn ympäristöveron, muiden energia/ympäristöverojen ja lasipakkausten kysynnän vähenemisen vuoksi norjalainen sivuyritys on tuottanut tappiota vuodesta 1992. Vuonna 1993 tappiot olivat 10,3 miljoonaa Norjan kruunua.

PLM Moss Glassverk A/S työllistää 285 henkilöä. Tuotantovälineisiin kuuluu kaksi sulatusuunia ja neljä tuotantolaiteyksikköä, joilla on samanaikaisesti käytössä viisi tuotantolinjaa. Sulatusuunien elinkaari on kahdeksan vuotta, minkä jälkeen ne täytyy rakentaa uudelleen. Yhden uunin elinkaari päättyy vuoden 1995 kuluessa, kun taas toisen elinkaari päättyy vuonna 1996. PLM-ryhmän on tämän vuoksi päätettävä, 1) korjataanko uuni väliaikaisesti, jolloin kustannukset ovat 20 miljoonaa Norjan kruunua, vai 2) sijoitetaanko uuteen sulatusuuniin, jolloin kustannukset ovat 33 miljoonaa Norjan kruunua, ja jatketaan sijoituksia tulevina vuosina.

Ensimmäiseen vaihtoehtoon päädytään, jos oletetaan, että tuotanto Norjassa hiipuu asteittain vuosien 1995-98 aikana, jolloin sijoitukset ja tuotanto PLM-ryhmän Ruotsissa olevalla Limmaredin tehtaalla lisääntyvät. Toinen vaihtoehto mahdollistaisi tuotannon jatkamisen Norjassa vuoden 2000 jälkeen. Kuitenkin PLM-ryhmän toisen vaihtoehdon valinnalle asettama ehto on, että tuotanto Norjassa saadaan kannattavaksi. Norjan viranomaisten mukaan toinen vaihtoehto edellyttää kertakäyttöisten lasipakkausten kohtuullista kysyntää Norjassa, mikä voidaan taata ainoastaan vapauttamalla lasi kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä verosta tai muilla toimenpiteillä, joilla on sama vaikutus (3).

PLM-ryhmä päätti 5 päivänä joulukuuta 1994 alustavasti lopettaa asteittain tuotannon PLM Moss Glassverk A/S -yhtiössä. Päätös perustui korkeista ympäristö- ja energiaveroista aiheutuneisiin epäedullisiin tuotantokustannuksiin Norjassa. PLM-ryhmän ja Norjan hallituksen välisten neuvottelujen jälkeen PLM-ryhmä on kuitenkin suostunut edellä mainittuun toiseen vaihtoehtoon.

Tuki Moss Glassverk A/S -yhtiölle

Norjan viranomaiset ovat arvioineet verovapaudesta PLM Moss Glassverk A/S -yhtiölle koituvan taloudellisen hyödyn olevan 13 miljoonaa Norjan kruunua vuodessa kertomalla Moss Glassverk A/S -yhtiön lasista valmistamien kertakäyttöisten juomapakkausten määrän verolla 0,70 Norjan kruunua yksikköä kohden.

Vuonna 1994 Moss Glassverk A/S sai suoraa avustusta 11 miljoonaa Norjan kruunua, jonka Norjan parlamentti (4) oli myöntänyt vuonna 1993 väliaikaisen avustussuunnitelman mukaisesti lasinkeräyksen ja -kierrätyksen takaamiseksi Norjassa. Norsk Glassgjenvinning A/S (5), lasinkeräykseen ja uusiokäytetyn, raaka-aineeksi tarkoitetun lasin käsittelyyn erikoistunut yhtiö, sai vuonna 1994 tukea saman suunnitelman mukaisesti 10 miljoonaa kruunua. Väliaikainen avustussuunnitelma päättyi 31 päivänä joulukuuta 1994.

Moss Glassverk A/S -tehtaan tuotantotilastot

Moss Glassverk A/S -yhtiön tuotantotilastot ajanjaksolta 1990-94 osoittavat merkittäviä heilahteluja sekä yhtiön tuotannon arvossa että fyysisissä määrissä. Tärkeä havainto on kuitenkin se, että virvoitusjuomien kertakäyttöpakkausten yksikköarvo, yhtiön tuoteryhmä, johon perusverosta vapauttamisen odotetaan eniten vaikuttavan, vaikuttaa laskeneen huomattavasti koko tarkkailujakson aikana.

Juomapakkausten markkinatilastot Norjassa

Juomapakkausmarkkinoita ei voi erottaa juomamarkkinoista. Kysyntäpuolella kuluttaja tekee yleensä samanaikaisesti valinnan erilaisten juomien ja juomapakkausten välillä. Tarjontapuolella pakkaustuotanto tapahtuu pakkausmateriaalin mukaan usein samanaikaisesti juomien tuotannon ja `pullotuksen` kanssa. Lasipakkaukset on kuitenkin tuotettava erillisellä menetelmällä. Tämän vuoksi ja historiallisista syistä johtuen lasipakkauksiin liittyvää määrällistä tietoa on paremmin saatavissa muihin pakkausmateriaaleihin verrattuna.

Norjan viranomaiset ovat toimittaneet valvontaviranomaiselle laajaa tausta-aineistoa Norjan juoma- ja pakkausmarkkinoista. Kokonaiskuvan saaminen juomapakkausmarkkinoista edellyttäisi matriisia, jossa kaikki juomatyypit olisivat edustettuina kaikissa pakkausryhmissä. Tällaista tietoa ei kuitenkaan ole saatavissa. Taulukot 1-2 ja PLM Moss Glassverkin tuotantotilastot, jotka on saatu laajemmasta aineistosta, paljastavat joitakin Norjan markkinoiden avainominaisuuksia, erityisesti, kun ne nähdään yhteydessä toisiinsa.

Alla oleva taulukko 1 osoittaa Norjan juomapakkausmarkkinoiden perusrakenteen ja kehityssuunnat. Olut myydään yleensä joko uudelleen täytettävissä pulloissa tai tynnyrioluena. Kertakäyttöpakkausten osalta taulukon 1 mukaan ainoita pakkauksia ovat metalliset tölkit, joiden osuus markkinoista on vain 1 prosentti. Muovipakkaukset eivät ole ilmeisesti saaneet sijaa olutmarkkinoilla.

Hiilihapollisten virvoitusjuomien osalta taulukosta 1 voidaan nähdä selvästi, kuinka uudelleen täytettävät muovipakkaukset ovat johtoasemassa näillä markkinoilla lasipullojen kustannuksella. Uudelleen täytettävien lasipullojen markkinaosuus on pudonnut vuoden 1990 88 prosentista 26 prosenttiin vuonna 1993, kun taas muovipakkaukset ovat kasvattaneet osuuttaan samana ajanjaksona 1 prosentista 73 prosenttiin. Oluen osalta metallisten tölkkien markkinaosuus on 1 prosentti. Lasipakkausten markkinaosuus mehujen ja muiden hiilihapottomien virvoitusjuomien osalta vaikuttaa melko vakaalta, vaikka taulukko 1 osoittaa lasipakkausten pientä laskua myös tällä markkinalohkolla.

Kokonaiskulutus Norjassa vuonna 1990 oli 222 miljoonaa litraa olutta, 370 miljoonaa litraa hiilihapollisia virvoitusjuomia ja 200 miljoonaa litraa hiilihapottomia virvoitusjuomia (6)

>TAULUKON PAIKKA>

Myyntitilastot - lasiset juomapakkaukset

Alla oleva taulukko 2 on saatu tilastoista (7), jotka Norjan pakkaustuottajien liitto on julkaissut (8). HS-luokittelujärjestelmä ei mahdollista yksittäisten tietojen saamistametallisten tai muovisten juomapakkausten viennistä ja tuonnista. Tällaisia pakkauksia ei ole sen vuoksi sisällytetty taulukkoon 2. Taulukko paljastaa viennin kasvaneen yleisesti alkoholin ja muiden kuin alkoholijuomien pakkaukseen tarkoitettujen lasipullojen osalta, jotka on voinut tuottaa ainoastaan PLM Moss Glassverk A/S. Tämä havainto vaikuttaa olevan yhdenmukainen PLM-ryhmän tekemän päätöksen kanssa lopettaa yksi sen tuotantolaitoksista Ruotsissa (Hammar) ja siirtää osa tuotannosta Norjaan Moss Glassverk A/S -yhtiön hankkimisen jälkeen. Lasipullojen tuonti Norjaan on myös kasvanut saman ajanjakson aikana, tosin määrät ovat pienempiä.

>TAULUKON PAIKKA>

4. Juomapakkausverot

Perusvero (`grunnavgift`) kaikille kertakäyttöisille juomapakkauksille otettiin käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1994 parlamentin päätöksellä (9). Vero on epäsuora 0,70 Norjan kruunun vero yksikköä kohti. Veroa ei ole sisällytetty arvonlisäveron laskentaperusteisiin tai juomista kannettaviin erityisveroihin. Vero kannetaan kaikista kertakäyttöpakkauksista riippumatta niiden uudelleenkäyttö- tai kierrätysasteesta. Kertakäyttöisellä pakkauksella tarkoitetaan (10) kaikkia pakkauksia, joita ei voida käyttää uudelleen samaan tarkoitukseen. Perusvero kannetaan kaikkien juomien pakkaamiseen (11) käytetyistä pakkauksista lukuun ottamatta a) maitoa ja maitotuotteita, b) kahviin, teehen, kaakaoon, suklaaseen tai tällaisten tuotteiden tiivisteisiin perustuvia juomia ja c) jauheen muodossa olevia tuotteita.

Perusvero kannetaan tuotanto- tai tukkumyyntivaiheessa samaan aikaan juomien erityisverojen keräämisen yhteydessä käytännöllisyyden mukaan (12). Kotimaassa tuotettujen lasipakkauksien osalta tämä tarkoittaa, että perusveron maksaa suoraan PLM Moss Glassverk A/S, kun taas muiden kotimaassa tuotettujen pakkausmateriaalien osalta sen yleensä maksaa juoman tuottaja tai se maksetaan tukkumyyntivaiheessa silloin, kun se on käytännöllisintä. Norjan viranomaisten mukaan tälle veronkeruujärjestelmälle on ominaista keräyskohteiden rajoitettu määrä.

Tuontitavaroiden osalta perusveron voi maksaa joko maahantuoja, kun tulliviranomaiset ovat selvittäneet tavarat tai kun ne on päästetty liikkeeseen tullivarastossa säilytyksen jälkeen. Tullipiirin johtaja voi valtuuttaa maahantuojan tietyin tullisäännöstön vahvistamin ehdoin säilyttämään kyseessä olevat tavarat tullivarastossa tai antaa siirtää tavarat tuottajalle ennen kuin oikaisu tulliin on suoritettu. Veroa ei kanneta Norjasta vietävistä pakkauksista.

Norjan hallitus on vahvistanut juomien (13) pakkaukseen (14) tarkoitettujen pakkausten palautusjärjestelmiä koskevat säännökset. Säännöksiä sovelletaan pakkausten palautusjärjestelmiin, joita käytetään siellä, missä juomien jakelu kuluttajille tapahtuu.

Edellä mainittujen säännösten 4 kohdan mukaan yksittäiset juomien tuottajat tai maahantuojat voivat perustaa ja hoitaa pakkausten palautusjärjestelmän tai liittyä siihen. Valtion ympäristönsuojeluviranomaisten on hyväksyttävä palautusjärjestelmä. Hyväksymisen ennakkoehtona on, että palautusjärjestelmän odotetaan saavuttavan vähintään 25 prosentin palautusaste ja että pakkaus siirtyy ympäristön kannalta tarkoituksenmukaiseen kierrätykseen. Energian talteen ottamiseen perustuva palautusjärjestelmä hyväksytään ainoastaan silloin, kun materiaalin uudelleenkäyttö tai kierrätys ei ole teknisesti, ympäristön kannalta tai taloudellisesti mahdollista. Hyväksymiselle saatetaan asettaa ehtoja. Odotettua palautusastetta koskeva päätös toimii uudelleen käytettävään/kierrätettävään juomapakkaukseen sovellettavan ympäristöveron määritysperusteena.

Eritelty, periaatteessa kaikista juomapakkauksista kannettava ympäristövero (15) otettiin käyttöön 1 päivänä heinäkuuta 1993. Tämän veron lisäksi kannetaan kertakäyttöpakkauksille määrätty perusvero. Eritelty juomapakkausverojärjestelmä korvasi aiemman `roskaamisveron`, jolla kerättiin täysi 3,70 (16) Norjan kruunun vero yksiköltä kaikista kierrätysjärjestelmään kuulumattomista juomapakkauksista. Uudelleen täytettävät oli vapautettu verosta. Eritelty ympäristövero kerätään samojen periaatteiden mukaisesti kuin kertakäyttöisten juomapakkausten perusvero.

Ympäristövero on eritelty kunkintyyppisen pakkauksen kierrätystehokkuuden mukaan. Pakkauksista, joille ei ole kierrätys- tai palautusjärjestelmää tai joista kierrätetään tai palautetaan hyvin pieni prosentuaalinen osuus (vähemmän kuin 25 prosenttia), kannetaan täysi vero, kun taas pakkauksista, joiden kierrätys- tai palautusprosentti on hyvin korkea (enemmän kuin 95 prosenttia), ei kanneta veroa lainkaan. Kierrätysprosenttien mukaiset verot välillä 25-95 prosenttia on eritelty lineaarisella asteikolla; siten veroa maksetaan 50 prosenttia, jos odotettu kierrätys/palautusaste on 50 prosenttia. Täysi vero on tällä hetkellä olut-, alkoholi- (viinit ja viinat) ja hiilihapollisten muiden kuin alkoholijuomien pakkauksista 3,00 Norjan kruunua yksiköltä, sekä hiilihapottomien muiden kuin alkoholijuomien pakkauksista 0,30 Norjan kruunua yksiköltä (17).

5. Norjan lasijätteen keräys- ja kierrätysjärjestelmä

Myös lasipakkausten keräys ja kierrätys perustuu juomapakkausten palautusjärjestelmästä 10 päivänä joulukuuta 1993 annetuissa asetuksissa annettuihin säännöksiin.

Edellä mainitun asetuksen mukaisesti valtion ympäristönsuojeluviranominen on hyväksynyt Norsk Glassgjevinning A/S (NGG), lasinkeräykseen ja uusiokäytetyn raaka-aineeksi tarkoitetun lasin käsittelyyn erikoistuneen yhtiön, kierrätysjärjestelmäksi. NGG:n palautusjärjestelmän odotettu palautusaste on 65 prosenttia vuodelle 1995. Lisäksi NGG:n jäsenet maksavat NGG:lle kierrätysmaksun lasipakkausyksiköltä palautusjärjestelmän kustannuksien kattamiseksi. NGG:n jäsenten on tämän vuoksi maksettava tällä hetkellä perusvero kertakäyttöisistä juomapakkauksista (0,70 Norjan kruunua yksiköltä), 35 prosenttia ympäristöverosta (1,05 Norjan kruunua yksiköltä) ja kierrätysmaksu NGG:lle.

NGG ei ole ainoastaan kierrätysjärjestelmä, vaan myös jätelasia käsittelevä yhtiö. NGG ostaa lasin kunnilta, jotka keräävät sen erikseen. Tämän jälkeen NGG käsittelee lasijätteen ja myy sen raaka-aineena PLM Moss Glassverk A/S -yhtiölle tai muille yhtiöille, jotka käyttävät lasiraaka-ainetta tuotannossaan. Vuoden 1994 loppuun asti PLM Moss Glassverk A/S oli ainoa yhtiö, joka osti käsiteltyä lasijätettä NGG:lta. On käynnistetty hanke, joka koskee lasijätteen käyttöä raaka-aineena erityislaatuisen betonin valmistuksessa (`lasibetoni`). Hanke on vasta alkuvaiheessa, eikä tuotantoa ole vielä aloitettu.

II. ARVIOINTI

Norjan viranomaiset ovat 20 päivänä tammikuuta 1995 annetulla tiedonannolla täyttäneet valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan 3 mukaisen velvollisuutensa ilmoittaa tuen myöntämisestä tai muuttamisesta.

Koska tuki on myönnettävä vapauttamisena Norjan valtion kantamasta verosta, sen myöntää valtio sen omista varoista. Vaikka vapautusta kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä perusverosta sovelletaan samalla tavalla kotimaassa valmistettuihin ja tuontituotteisiin, ja siitä hyötyvät myös muut kuin norjalainen lasipakkausten valmistaja, PLM Moss Glassverk A/S suhteessa muihin ETAn lasipakkausten valmistajiin, voidaan kuitenkin päätellä, että toimenpide sisältää valtion tukea. Lasipakkausten vapauttamisesta kertakäyttöisille juomapakkauksille määrätystä perusverosta hyötyy ensisijaisesti PLM Moss Glassverk A/S sen johtoaseman vuoksi tuottajana Norjan lasipakkausmarkkinoilla. Yhtiö vapautetaan sen tämänhetkisestä velvoitteesta maksaa perusveroa sen tuottamista lasisista kertakäyttöisistä juomapakkauksista. Lasipakkausten verohelpotuksesta jäävät taloudelliset voitot jaetaan todennäköisesti useiden lasipakkausvalmistajien ja muiden juomamarkkinoiden toimijoiden kesken. Koska PLM Moss Glassverk A/S on mukana todellisessa ja mahdollisessa kilpailussa Euroopan talousalueella muiden läheisesti korvaavien pakkausmateriaalien kuin lasin kanssa, tuki uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan ETA-sopimuksen kattamalla alueella. Tämän vuoksi on päätelty, että esitetyt toimenpiteet sisältävät ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

Tämän vuoksi olisi arvioitava, voidaanko yhtään ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaista poikkeuslauseketta soveltaa siten, että tuki voidaan vapauttaa 61 artiklan 1 kohdan mukaisesta yleisestä tukea koskevasta kiellosta.

Jotta yhdestäkään poikkeuslausekkeesta on etua, toimenpiteet eivät saa sotia muita ETA-sopimuksen määräyksiä, kuten tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevia määräyksiä, vastaan.

Norjan eritelty kierrätettävistä pakkauksista kannettava vero erittelee pakkaukset niiden kierrätysasteen mukaan. Perusvero rankaisee kertakäyttöpakkauksiin pakattujen juomien markkinoita riippumatta siitä, ovatko pakkaukset kierrätettyjä vai eivät. Viranomaisen käytössä olevista tilastoista ei selvästi ilmene, koskettaako kertakäyttöpakkauksille, kuten kertakäyttöiselle lasille ja PET-pulloille ja alumiinitölkeille, määrätty verotaakka ensisijaisesti muita kuin kotimaassa valmistettuja tuotteita, ja ovatko verosta vapautetut pakkaukset, toisin sanoen uusiokäyttöiset pakkaukset kuten uusiolasi ja PET-pullot pakkauksia, joita käytetään ensisijaisesti kotimaassa valmistettuihin tuotteisiin. Käytettävissä olevasta tiedosta ei myöskään ilmene, millä perusteella kierrätettävistä tuotteista kannetaan perusveroa, jota uusiotuotteista ei kanneta, sillä perusveroa kannetaan jopa silloin, kun enimmäiskierrätysaste on saavutettu ja täten ehdoilla, joilla näyttää olevan samat vaikutukset ympäristönsuojelun kannalta kuin uusiopakkausten käytöllä. Viranomaisen laitokset tutkivat parhaillaan verotusjärjestelmää määrittääkseen sen soveltuvuuden ETAa koskevien määräysten, erityisesti sen 14 artiklan kanssa.

Ehdotus perusveron poistamisesta lasilta johtaisi lisäksi erilaiseen verokuormitukseen perusveron osalta kierrätyslasista valmistetuille pakkauksille verrattuna muihin kierrätyspakkauksiin, kuten PET- tai alumiinipakkauksiin. Erittelyä vaikuttaa tukevan se, että se tekee kierrätysjärjestelmästä kannattavan, kun muiden pakkausmateriaalien kierrätystä ei ole tuettu vastaavalla vapautuksella perusverosta. Tämän vuoksi on oletettava, että luopuminen perusverosta kierrätettävästä lasista valmistettujen pakkausten osalta johtaa samanlaisten tuotteiden erilaiseen verotukseen. Lisäksi viranomaisen käytössä olevan tiedon perusteella näyttää siltä, että joitakin niistä tuotteista, joihin perusveroa edelleen sovelletaan, kuten oluttölkit, käytetään suuressa määrin muihin kuin kotimaassa valmistettuihin tuotteisiin, kun taas uusiokäytön tai kierrätettävien lasipullojen verovapauden perusteella verosta vapautettuja tuotteita käytetään tyypillisesti kotimaassa valmistettuihin tuotteisiin. Tästä syystä, koska esitetty vapautus verosta ei poista verosta johtuvaa syrjintää, vaan saattaa päinvastoin mahdollisesti johtaa syrjinnän lisääntymiseen samojen tuotteiden erilaisen verotuksen ja kotimaisten tuotteiden suosimisen vuoksi, viranomainen ei voi tämänhetkisessä asiaintilassa hyväksyä suunnitelmaa.

Yksittäisten poikkeuslausekkeiden sovellettavuudesta muulta osin viranomainen esittää seuraavaa:

Edellä mainitussa 61 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätään, että yksittäisille kuluttajille myönnettäväsosiaalinen tuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan edellyttäen, että tällaista tukea myönnetään harjoittamatta syrjintää tuotteiden alkuperän perusteella. Koska verovapautuksella ei kuitenkaan ole sosiaalista tarkoitusta eikä sitä periaatteessa myönnetä yksittäisten kuluttajien vaan pikemminkin tietyn yrityksen tukemiseksi, tätä määräystä ei voida soveltaa. Luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi annettavaa tukea koskeva 61 artiklan 2 kohdan b alakohta ei selvästikään koske kyseessä olevaa tapausta, ja sama pätee 61 artiklan 2 kohdan c alakohtaan, joka koskee tukea Saksan liittotasavallan eräille alueille.

Edellä mainitun 61 artiklan 3 kohdassa määrätään neljä erillistä poikkeuslauseketta (a-d), joiden perusteella tukea voidaan pitää sopimuksen toimintaan soveltuvana. Näistä 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan aiheena on `tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseksi taikka EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi` ja 61 artiklan 3 kohdan d alakohta koskee `muuta tukea, josta ETAn sekakomitea määrää VIIosan mukaisesti` ETA-sopimuksessa. Kumpikaan näistä määräyksistä ei koske kyseessä olevaa tapausta. Näin ollen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdat ovat ainoita mahdollisia poikkeuslausekkeita.

Norjan tukialuekartasta 16 päivänä marraskuuta 1994 (18) tehdyn päätöksen mukaisesti viranomaisen suorittaman tutkimuksen perusteella on selvää, että Østfoldin kunta, missä PLM Moss Glassverk sijaitsee, ei täytä 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisia vaatimuksia alueellisesta tuesta `alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma`, eikä Østfoldin kuntaa ole myöskään tukialuekartalla, joka käsittää 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen aluetukeen sopivat alueet. Tuen alueellisen ulottuvuuden osalta Norjan viranomaiset osoittavat Østfoldin kunnan erityisiin vaikeuksiin taantuvaksi teollisuusalueeksi. Norjan viranomaiset eivät ole kuitenkaan ehdottaneet muutettavaksi 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista Norjan tukialuekarttaa aluetukeen sopivista alueista, siis lisäämällä siihen Østfoldin kunnan, eikä tukea ole myöskään myönnetty yleisen aluetukijärjestelmän mukaisesti. Tämän vuoksi ei siis ole asianmukaista soveltaa 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta tukena `tietyn . . . talousalueen kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla`.

PLM Moss Glassverk A/S -yhtiön taloudelliset vaikeudet huomioon ottaen olisi ehkä ollut asianmukaista tarkastella tukea 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti `tukea tietyn taloudellisen toiminnan . . . kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla` viitaten luvussa 16 (19), joka sisältyy EFTAn valvontaviranomaisen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymiin valtion tukea koskeviin menettelysääntöihin ja aineellisiin sääntöihin (20), annettuihin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenteellista uudistamista koskeviin määräyksiin. Vaikka tiedonannossa esitetään tiettyjä olosuhteita, jotka on otettava huomioon myönnettäessä valtion tukea vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja autettaessa niitä rakenteellisessa uudistumisessa, tiedonannossa ei esitetä tukea tarpeelliseksi yrityksen taloudellisen tilanteen tukemiseksi väliaikaisesti, eikä tiedonannossa myöskään viitata rakenneuudistussuunnitelmaan yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi pitkällä aikavälillä tai valtion tukea koskevien suuntaviivojen luvussa 16 annettuihin, vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenteellista uudistamista koskevien määräysten muihin hyväksymistä koskeviin yleisiin ehtoihin.

Tiedonannossa tarkoitetaan ensisijaisesti kahden juomapakkauksille määrätyn veron ja muiden ympäristöverojen vaikutuksia yhtiön talouteen. Tiedonannossa korostetaan myös yhtiön merkitystä Norjan lasijätteen kierrätysjärjestelmälle. Tämän vuoksi on asianmukaista tutkia tukiesitystä 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen mukaisesti yhdessä valtion tukea koskevien suuntaviivojen luvussa 15 annettujen, ympäristönsuojelun tukemista koskevien määräysten kanssa.

Tuki parantaisi ensisijaisesti PLM Moss Glassverk A/S -yhtiön taloudellista suorituskykyä ja/tai auttaisi yhtiötä saamaan suuremman markkinaosuuden pakkausmarkkinoilta. Tuki ei liittyisi alkuinvestointeihin, työpaikkojen luomiseen tai muuhun määräaikaiseen hankkeeseen ja sisältäisi näin ollen operatiivista tukea.

Valtion tukea koskevien suuntaviivojen 15.4.3 kohdassa olevan 1 alakohdan mukaan EFTAn valvontaviranomainen ei tavallisesti hyväksy operatiivista tukea, joka vapauttaa yritykset niiden aiheuttamasta saastumisesta ja haitoista tulevista kustannuksista. Viranomainen voi kuitenkin poiketa tästä periaatteesta tietyissä tarkkaan määritellyissä olosuhteissa. Euroopan yhteisön komissio on tehnyt niin jätehuollon ja ympäristöveroista vapauttamisen alalla (21). Tällaisia tapauksia arvioidaan niiden ansioiden perusteella ja kahdella edellä mainitulla alalla sovellettavien tiukkojen hyväksymisehtojen mukaisesti. Näiden mukaan tuella voidaan ainoastaan hyvittää ylimääräiset tuotantokustannukset tavanomaisiin tuotantokustannuksiin verrattuna ja sen olisi oltava väliaikaista ja periaatteessa alenevaa, mikä kannustaa saastumisen vähentämiseen tai nopeuttaa varojen tehokkaamman käytön aloittamista. Lisäksi tuki ei saa sotia muita ETA-sopimuksen ja erityisesti tavaroiden ja palveluiden vapaata liikkuvuutta koskevia määräyksiä vastaan.

Edellä mainituista syistä tällä hetkellä ei voida kuitenkaan osoittaa, että Norjan viranomaisten tuki olisi sovellettavissa tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskeviin määräyksiin.

Lisäksi 15.4.3 kohdan 3 alakohdan mukainen uusista ympäristöveroista vapauttaminen väliaikaisesti saattaa tulla kysymykseen, jos on välttämätöntä tasoittaa menetyksiä kilpailukyvyssä erityisesti kansainvälisellä tasolla.

Tämänhetkisen veron, josta helpotusta on esitetty, tarkoituksena näyttäisi olevan vähentää kertakäyttöisten juomapakkausten käyttöä ympäristöön liittyvistä syistä. Tästä seuraa väistämättä, että tällaisten pakkausten valmistajat ja maahantuojat kärsivät verosta. Vaikuttaa myös siltä, että Moss Glassverkin olisi pystyttävä osittain korvaamaan uusiokäyttöön soveltumattomien pakkausten markkinoille kysynnän kasvusta uusiokäyttöisten pakkausten markkinoilla aiheutuvat menetykset. Toisaalta veroa ei kanneta Norjasta viedyistä lasipakkauksista. Tämän vuoksi kertakäyttöisten lasipakkausten vero ei vaikuta Moss Glassverkin tuotannon kansainväliseen kilpailukykyyn. Tuki ei myöskään olisi väliaikaista, sillä se myönnettäisiin määräämättömäksi ajaksi.

Näin ollen vaatimukset valtion tukea koskevien suuntaviivojen 15.4.3 kohdan 3 alakohdan mukaisen ympäristöveron vapauttamisen myöntämisestä eivät näyttäisi täyttyvän.

Edellä mainituista syistä ehdotettu tuki herättää epäilyksiä sen ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvuuden osalta ETA-sopimuksen 61 artiklan huomioon ottaen. Valvontaviranomainen on näin ollen pakotettu aloittamaan valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kyseessä olevan suunnitelman osalta. Norja ei saa panna sen esittämiä toimenpiteitä täytäntöön, ennen kuin tästä menettelystä on saatu lopullinen päätös."

Muille ETA-sopimuksessa mukana oleville EFTA-valtioille, EY:n jäsenvaltioille, EY:n komissiolle ja niille, joitaasia koskee, ilmoitetaan julkaisemalla tämä ilmoitus Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osassa ja sen mukaisessa ETA-liitteessä, jossa niitä pyydetään jättämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.

EFTAn valvontaviranomainen

1-3, rue Marie-Thérèse

B-1040 Bruxelles

Huomautukset toimitetaan Norjan hallituksen tiedoksi.

(1) Käsitettä perusvero käytetään erottamaan tämä vero kierrätettäville pakkauksille määrätystä eritellystä ympäristöverosta.

(2) Perustettu vuonna 1898

(3) Norjan viranomaisten toimittamien lisätietojen 3 kohdan mukaan

(4) Budsjettinnstilling S II (1993-94), luku 1442, osasto 70

(5) Jäljempänä `NGG`

(6) Lähde: PLM Moss Glassverk A/S

(7) Lähde: NOS Utenrikshandel

(8) Den Norske Emballasjeforening - Emballasjeindustriens Landsforening (EIL)

(9) St.prp.nr.1 (1994-95) Skatter og avgifter til statskassen. Grunnavgift på engangsemballasje for drikkevarer

(10) Katso 2 kohdan b alakohta `Forskrifter om grunnavgift på engangsemballasje for drikkevarer fastsatt av Finansdepartementet 30. desember 1993`

(11) Määrä vähemmän kuin neljä litraa

(12) Katso kertakäyttöisten juomapakkausten perusverosta 30 päivänä joulukuuta 1993 annettujen asetusten 1 kohta, jossa viitataan hiilihapollisten, muiden kuin alkoholijuomien verosta 9 päivänä heinäkuuta 1987 valtiovarainministeriössä annettuihin asetuksiin, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina 19 päivänä joulukuuta 1989, ja oluen tuotannosta, maahantuonnista ja verotuksesta 30 päivänä joulukuuta 1993 annettuihin asetuksiin, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina 22 päivänä joulukuuta 1994.

(13) Juomilla tarkoitetaan kaikkia nestemäisiä juomia, myös laimennettavia juomia, mutta ei jauheena olevia tiivisteitä.

(14) Tuotevalvonnasta, 4 § vrt. 5 päivänä elokuuta 1977 annettu kuninkaallinen asetus, 11 päivänä kesäkuuta 1976 tehdyn asiakirjan N:o 79 mukaisesti ympäristöministeriössä 10 päivänä joulukuuta 1993 annetut asetukset.

(15) Asetusten 3 § mukaisesti kierrätys käsittää uusiokäytön, materiaalien kierrätyksen ja energian talteenoton.

(16) Lähde: Valtiovarainministeriö

(17) Sisältää tavallisesti mehut.

(18) EYVL C 14/4, 19.1.1995, tuki N:o 94-045 Norjan aluetukikartta.

(19) Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenteellista uudistamista koskevista määräyksistä 27 päivänä heinäkuuta 1994 hyväksyttyjen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti (EYVL C 368, 23.12.1994). Valtion tukea koskevien suuntaviivojen luku 16 muutettiin 19 päivänä lokakuuta 1994 tehdyllä EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä.

(20) Jäljempänä `Valtion tukea koskevat suuntaviivat`

(21) Komissio on sallinut operatiivisen tuen ympäristöveroista vapauttamisena tai suorana tukena kierrätystuotteiden valmistukseen. Voidaan viitata asiaan N:o 684/93 Tanska - Käytettyjen renkaiden keräys- ja käyttöjärjestelmä, ja asiaan N:o 509/92 Alankomaat - Ympäristöveroa koskevat toimenpiteet (pohjaveden ottamisen vapauttaminen verosta). Se on myös sallinut Tanskan vapauttamisen hiilidioksidia koskevasta verosta (asia N:o 4/92 hiilidioksidivero ja energian talteenottotoimenpiteet) sekä Alankomaat.