FI Euroopan unionin virallinen lehti L 166/58

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 469/15/KOL,

annettu 4 päivänä marraskuuta 2015,

väitettyä valtiontukea Innovasjon Norgen toimintoihin verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla sekä mahdollista tukea alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2017/1150]

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, erityisesti sen 61 artiklan 1 kohdan,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, erityisesti sen II osan 7 artiklan 2 kohdan ja 13 artiklan 1 kohdan,

ON kyseisten määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I. TOSISEIKAT

1. MENETTELY

(1) TellUs IT AS, joka sittemmin on sulautunut yrityksen New Mind kanssa (1), jäljempänä ’New Mind | tellUs’ tai ’kantelija’, teki 5 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2) valvontaviranomaiselle valtiontukea koskevan kantelun yrityksen Innovasjon Norge AS, jäljempänä ’Innovasjon Norge’ tai ’IN’, taloudellisesta toiminnasta verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla matkailualalla. Valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi kantelun 8 päivänä heinäkuuta 2013.

(2) Kantelun alustavan arvioinnin jälkeen valvontaviranomainen päätti 16 päivänä heinäkuuta 2014 aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn hyväksymällä päätöksen N:o 300/14/KOL, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (3). Tällä päätöksellä valvontaviranomainen kehotti Norjan viranomaisia ja asianomaisia esittämään huomautuksensa.

(3) Norjan viranomaiset toimittivat 1 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (4) huomautuksia aloittamista koskevasta päätöksestä. Valvontaviranomainen tapasi 30 päivänä syyskuuta 2014 Norjan viranomaisia ja IN:n. Tuolloin Norjan viranomaiset toimittivat uusia tietoja ja selvennyksiä 1 päivänä syyskuuta 2014 päivättyihin huomautuksiinsa. Lisäksi valvontaviranomainen esitti IN:lle lisäkysymyksiä, joihin vastattiin 17 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä sähköpostiviestillä (5).

(4) Yksi asianomainen, kantelija, toimitti valvontaviranomaiselle huomautuksensa 9 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä sähköpostiviestillä (6). Valvontaviranomainen välitti ne Norjan viranomaisille 10 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (7). Valvontaviranomainen järjesti neuvottelupuhelun IN:n kanssa 27 päivänä lokakuuta ja 5 päivänä marraskuuta 2014.

(5) Norjan viranomaiset toimittivat 24 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (8) huomautuksensa kantelijan huomioista sekä lisätietoja asiasta.

(6) Tämän jälkeen valvontaviranomainen on saanut asiaa koskevia lisätietoja kantelijalta ja IN:ltä (9). Kantelijalta saadut tiedot välitettiin Norjan viranomaisille.

2. TOIMENPITEIDEN KUVAUS

(7) Tämä päätös koskee IN:n toimintaa matkailualalla.

(8) IN on julkinen yritys, jonka tehtäväksi on annettu Norjan yritysten ja teollisuuden innovoinnin ja kehittämisen tukeminen. IN tukee Norjan matkailualaa. IN on perustanut verkkosivuston visitnorway.com, jota se hallinnoi ja jolla on norjalaisista matkailusivustoista eniten kävijöitä (10).

(9) Visitnorway.com-sivuston avulla IN tarjoaa palveluja alueellisille matkailutoimistoille (11) ja matkakohteiden hallintojärjestöille (12). Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt ovat omilla maantieteellisillä alueillaan toimivia paikallisia/alueellisia matkailunedistämisyksikköjä.

(10) Näitä palveluja ovat muun muassa i) verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut sekä ii) matkailualan markkinointi- ja myynninedistämispalvelut (13).

(11) Kantelussa ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan mahdollisiin verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita koskeviin valtiontukitoimenpiteisiin. Erityisesti menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 1 artiklassa viitataan kolmeen mahdolliseen valtiontukitoimenpiteeseen.

(12) Ensimmäinen väitetty valtiontukitoimenpide koskee valtiontuen myöntämistä IN:lle luopumalla voitoista verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottaessa.

(13) Toisen toimenpiteen muodostaa väitetty kirjanpidon eriyttämisen puute sekä IN:n taloudellisen ja ei-taloudellisen toiminnan toisistaan erottavan avoimen kustannusten kohdistamismenetelmän puute. Merkityksellinen kysymys onkin se, ristiintuetaanko IN:n verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjontaa julkisilla varoilla, jotka on myönnetty ei-taloudellista toimintaa, tässä tapauksessa Norjan yleistä tunnetuksi tekemistä matkailukohteena, varten.

(14) Kolmas väitetty valtiontukitoimenpide koskee alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille myönnettyä valtiontukea, joka on annettu perimällä verkkoinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä palveluista hintoja, jotka eivät riitä tuottamaan IN:lle kohtuullista tuottoa sen sijoituksista.

2.1. VÄITETYN VALTIONTUEN SAAJAT

(15) Norjan hallitus perusti IN:n vuonna 2003 sitä koskevalla lailla (14), jäljempänä ’IN-laki’. Valtio omistaa 51 prosenttia yhtiöstä, ja läänit omistavat loput 49 prosenttia (15).

(16) Yhtiö perustettiin Norjan hallituksen välineeksi, jolla oli tarkoitus edistää lisäarvoa tuottavaa liiketoiminnan kehittämistä koko maassa (16). IN hallinnoi ja toteuttaa useita Norjan tukijärjestelmiä. Se tukee Norjan matkailualaa. Norjan viranomaisten mukaan IN:n tehtävänä on muun muassa tarjota verkkomarkkinointipalveluita kansainvälisen ja kotimaisen yleisön saavuttamiseksi virallisella visitnorway.com-verkkosivustolla (17).

(17) Paikallisesta ja alueellisesta matkailunedistämisestä vastaavat alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt. Norjan viranomaisten toimittamien tietojen (18) mukaan Norjassa on noin 300 alueellista ja paikallista matkailujärjestöä eli alueellista matkailutoimistoa ja matkakohteiden hallintojärjestöä. Niiden päätarkoituksena on järjestää matkailutoimintaa ja antaa matkailutiedotusta. Alueelliset matkailutoimistot keskittyvät alueen kansainväliseen markkinointiin, kun taas matkakohteiden hallintojärjestöt työskentelevät sekä kansainvälisesti että kotimaassa tiettyjen matkakohteiden markkinoimiseksi (19). Niiden osakkeenomistajat ovat yleensä sekä julkisia että yksityisiä yrityksiä (20). Alueelliset matkailutoimistot on yleensä organisoitu osakeyhtiöiksi, joiden osakkeenomistajia ovat läänien viranomaiset ja matkailualan edustajat. Matkakohteiden hallintojärjestöt ovat paikallisia, ja niiden osakasrakenne vaihtelee. Yleensä ne ovat kuitenkin paikallisviranomaisten ja paikallisten matkailuyritysten omistamia.

(18) Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät pyri tuottamaan mahdollisimman suurta voittoa omistajilleen. Niiden tavoitteena on pikemminkin edistää matkailualan taloudellista toimintaa niiden maantieteellisillä vastuualueilla (21).

2.2. VERKKOINFRASTRUKTUURI JA SIIHEN LIITTYVÄT PALVELUT

(19) Verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja tarjotaan matkailualalla kohdehallintajärjestelmän (22) avulla.

(20) Kohdehallintajärjestelmän avulla tietotekniikkayritys tarjoaa palvelun, jossa sen asiakkaat (kohdejärjestelyjä tekevät yritykset (23)) voivat syöttää ja säännöllisesti päivittää matkailukohteita, hotelleja, ravintoloita ja tapahtumia koskevia ja muita vastaavia tietoja omalle verkkosivulleen tai ulkoisiin kanaviin, kuten visitnorway.com-sivustolle, Google Maps -palveluun, matkailuneuvontapisteisiin, mobiiliportaaleihin ja painettuihin sanomalehtiin. Suuri yleisö käyttää tietoja varaus- ja muihin tarkoituksiin.

(21) Kohdehallintajärjestelmä voi tarjota erilaisia toimintoja: i) kohdetiedot-toiminto (jolla luodaan tietokanta kiinnostavista kohteista tai nopeita tiedotteita esimerkiksi tapahtumista, hotelleista, ravintoloista ja taidenäyttelystä), ii) jakelutoiminto (jolla tietokantaan tallennetut tiedot jaellaan eri kanaville ja alustoille) sekä iii) hakutoiminto (jota käytetään verkkosivustoilla matkailutuotteiden hakemiseen ja esittämiseen).

(22) Näitä palveluja havainnollistetaan johdanto-osan 43 kohdassa olevassa kaaviossa.

2.3. MARKKINOINTI- JA MYYNNINEDISTÄMISPALVELUT MATKAILUALALLA

(23) Matkailualan markkinointi- ja myynninedistämispalveluilla voidaan tarkoittaa jonkin maantieteellisen alueen yleistä matkailunedistämistä tai tiettyjen yritysten myynninedistämistä.

(24) Yleisellä matkailunedistämisellä tarkoitetaan matkailijoille annettavaa yleistä matkailutiedotusta esimerkiksi maisemista, ruokaperinteestä tai säästä. Tiettyjen yritysten myynninedistämisellä tarkoitetaan erityisen sisällön markkinointia (esim. tietoja hotelleista, ravintoloista tai kulttuuritapahtumista).

(25) Lisäksi erityisen sisällön markkinoinnissa visitnorway.com-sivustolla voidaan erottaa kaksi eri mahdollisuutta: tiedot joko julkaistaan suoraan verkkosivustolla (eli tietoja ylläpidetään sivustolla) tai annetaan linkki ulkoiselle sivustolle, jossa kyseiset tiedot julkaistaan.

2.4. IN:N TOIMINTA MATKAILUALALLA

(26) IN:n toimeksiantoon sisältyy matkailualan edistäminen kansallisella tasolla. Norjan hallitus on ollut aktiivinen toimija matkailualalla vuodesta 1903 lähtien (24). Kuten johdanto-osan 17 kohdassa todettiin, alue- ja paikallistasolla matkailunedistämistä harjoittavat alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt. Valtion vuosittaisten budjettikirjeiden IN:ää koskevassa luvussa annetaan IN:n toimintaa matkailualalla koskevia ohjeita (25).

(27) Norjan viranomaiset hyväksyivät vuonna 2007 matkailualan kansallisen strategian (26), jossa asetettiin hallituksen alaa koskevat päätavoitteet. Yksi tavoitteista oli lisätä Norjan tunnettuutta matkailukohteena. Tätä varten IN kehitti ja perusti vuonna 2007 visitnorway.com-verkkosivuston. Matkailualan strategian mukaan verkkosivun tarkoituksena on houkutella matkailijoita Norjaan ja antaa luotettavia ja kattavia tietoja Norjasta ja matkailualan tarjonnasta (27).

(28) Visitnorway.com-verkkosivuston perustamisen jälkeen IN on yleisen Norjaa koskevan sisällön toimittamisen (ei-taloudellisen toiminnan) lisäksi tarjonnut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille mahdollisuuden esittää omaa matkailusisältöään (kuten tietoja tapahtumista, hotelleista ja liikenneyhteyksistä) visitnorway.com-verkkosivustolla. IN on tehnyt alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen kanssa vakiomuotoisia sopimuksia, joiden avulla ne voivat julkaista matkailua koskevaa sisältöä visitnorway.com-sivustolla (suoraan tai hyperlinkkien kautta) vuosittaista tilausmaksua vastaan. Tilausmaksu lasketaan kunkin alueellisen matkailutoimiston ja matkakohteiden hallintojärjestön vuosittaisen liikevaihdon perusteella. Alueellisilla matkailutoimistoilla ja matkakohteiden hallintojärjestöillä on perinteisesti ollut omat verkkosivustonsa, joilla ne tarjoavat yleistä tietoa maantieteellisistä alueistaan sekä tekevät tunnetuksi tiettyjä matkailutuotteita eli taloudellisia palveluja sidosryhmiensä ja omistajiensa puolesta.

(29) Norjan hallitus hyväksyi vuonna 2012 uuden matkailustrategian (28), jolla pyrittiin parantamaan kansallista matkailurakennetta. Uuden strategian tavoitteina oli tehostaa alalle annettavaa julkista tukea, vähentää osallistuvien toimijoiden määrää ja lisätä niiden välistä koordinointia. Lisäksi Norjan viranomaiset ovat todenneet, että ne pyrkivät välttämään Norjan matkailua käsittelevien verkkosivustojen, jotka kaikki saavat osarahoitusta erilaisilta valtiollisilta elimiltä, lääneiltä tai kunnilta, epäyhtenäisyyttä, esimerkiksi erilaisia rakenteita, taittoratkaisuja, varauskoneita ja kieliä.

(30) Tämän jälkeen kauppa-, teollisuus- ja kalastusministeriö hyväksyi vuonna 2013 uuden matkailualan rakenteen, jonka tavoitteena oli helpottaa Norjan valintaa matkakohteeksi (29).

(31) IN:ää koskevassa vuoden 2013 budjettikirjeessä (30), jäljempänä ’vuoden 2013 budjettikirje’, todetaan, että Innovasjon Norgen tehtävänä on varmistaa Norjan matkailuelämysten levittäminen visitnorway.com-sivuston kautta ja auttaa matkailualan toimijoita. Visitnorway.com määriteltiin siis keskeiseksi osaksi Norjan matkailunedistämisstrategiaa (31). IN:ää pyydettiin laajentamaan verkkosivustoa ja lisäämään tukeaan matkailualalle. Tavoitteena oli tarjota verkkomarkkinointipalveluja sekä kotimaisen että kansainvälisen yleisön tavoittamiseksi virallisella visitnorway.com-sivustolla (32).

(32) Tämän tavoitteen huomioon ottaen IN käynnisti hankkeen visitnorwayn uudesta rakenteesta, jäljempänä ’uusi rakenne’ (33). Uudella rakenteella tarjottiin alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille markkinointi- ja myynninedistämispalvelujen (joita tarjottiin jo vakiomuotoisten sopimusten avulla, ks. johdanto-osan 28 kohta) lisäksi muita palveluja.

(33) IN on tehnyt joukon tarvittavia muutoksia visitnorway.com-verkkoalustan ominaisuuksiin ja toimintoihin pysyäkseen tekniikan kehityksen tasalla ja voidakseen jatkuvasti ylläpitää sivustoa tehokkaasti. Vuonna 2013 IN ryhtyi tarjoamaan eräitä kohdehallintatoimintoja (joista tässä käytetään yhteisnimitystä ”verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut”) Norjan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka halusivat siirtää omien verkkosivustojensa sisällön visitnorway.com-sivustolle. Sisällön integroiminen visitnorway.com-alustalle on Norjan viranomaisten uudessa matkailualan strategiassa asettamien tavoitteiden mukaista, sillä sen tavoitteena oli muun muassa välttää Norjan matkailua käsittelevien verkkosivustojen epäyhtenäisyys (ks. johdanto-osan 29 kohta).

(34) Näin ollen kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin vuonna 2014 etukumppanuussopimuksia, joihin sisältyi mahdollisuus käyttää visitnorway.com-sivustoa niiden kotisivuna omien kotisivujen kehittämisen tai ylläpitämisen sijasta. Siirtyminen visitnorway.com-sivustolle edellytti niiden omien verkkosivustojen lakkauttamista. Näitä palveluja tarjottiin vain alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille eikä yleisesti alan markkinoilla, eli ei kaikille mahdollisille käyttäjille, kuten alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen sidosryhmille tai ulkoisille asiakkaille (34).

(35) Kun eräät palvelut, jotka alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt olivat aiemmin ostaneet kantelijan kaltaisilta yrityksiltä, oli siirretty, niistä tuli tarpeettomia. Etenkin hakutoiminto olisi ollut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille turha, ja New Mind | tellUsin kaltaisten yritysten kanssa tehdyt lisenssisopimukset olisi normaalisti irtisanottu. Sitä vastoin muita toimintoja – kuten kohdetiedot-toimintoa tarvittiin edelleen visitnorway.com-sivustolla julkaistavien kiinnostavien kohteiden ja tietoiskujen luomiseksi ja ylläpitämiseksi.

(36) Huolimatta siitä, että kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin etukumppanuussopimuksia, kaikki niistä eivät olleet/ole kiinnostuneita uusista palveluista, sillä visitnorway.com-palveluun siirtyminen edellytti muun muassa IN:n asettamien toimituksellisten ehtojen ja rajoitusten hyväksymistä (35). Tästä syystä eräät alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt ovat jatkaneet vakiomuotoisia sopimuksia, joiden perusteella IN tarjoaa niille myynninedistämis- ja markkinointipalveluja (ks. johdanto-osan 28 kohta).

(37) Visitnorway.com-palveluun sisältyvässä matkailualan uutta rakennetta koskevassa hankkeessa (ks. johdanto-osan 32 kohta) toteutettiin myös kaksi pilottihanketta – Alfa ja Beta – vuonna 2013 ennen johdanto-osan 34 kohdassa mainittua etukumppanuussopimusten allekirjoittamista vuonna 2014. Tätä tarkastellaan lähemmin seuraavassa.

Pilot Alfa -hanke

(38) IN käynnisti maaliskuussa 2013 Pilot Alfa -nimisen hankkeen yhdessä kahden pilottiasiakkaan – VisitSørlandet ja VisitTrondheim – kanssa. Pilot Alfassa on kyse Visit Sørlandet AS:n (36) (alueellinen matkailutoimisto) ja Visit Trondheim AS:n (37) (matkakohteiden hallintojärjestö) verkkosivustojen siirtämisestä visitnorway.com -verkkoalustalle.

(39) Nämä kaksi yritystä valittiin osallistumaan pilottihankkeisiin, ja ne allekirjoittivat etukumppanuussopimuksen IN:n kanssa voidakseen käyttää visitnorway.com-sivustoa. Näiden sopimusten seurauksena molemmat yritykset käänsivät URL-osoitteensa (38) ohjautumaan visitnorway.com-sivustolle ja lakkauttivat omat kotisivunsa. Näillä verkkosivuilla olleet tiedot (eli yleiset matkailutiedot ja erityinen matkailusisältö) siirrettiin visitnorway.com-sivustolle.

(40) Kun nämä kaksi yritystä ylläpitivät omia verkkosivustojaan, ne olivat kantelijan asiakkaita. Näin ollen ne käyttivät tellUsin kohdetiedot-toimintoa ja hakutoimintoa ja maksoivat kantelijalle lisenssimaksun tästä käytöstä. Käännettyään URL-osoitteensa ohjautumaan visitnorway.com-sivustolle ja lakkautettuaan omat verkkosivustonsa, yritykset kuitenkin irtisanoivat sopimuksensa hakutoiminnon osalta, koska teknisistä syistä visitnorway.com-sivustolla on mahdollista käyttää vain IN:n hakutoimintoa (ainoa sivustolla oleva hakukone on IN:n kehittämä, ja se on asennettu verkkoalustalle).

(41) Molempien yritysten oli edelleen tehtävä sopimus kantelijan tai vastaavan yrityksen kanssa kohdetiedot-toiminnosta. IN ei tarjoa tätä toimintoa. Kantelija oli aiemmin ainoa kohdehallintapalvelujen tarjoaja Norjan markkinoilla. Vuosina 2012 ja 2013 eräs kansainvälinen kilpailija, CityBreak, tuli kuitenkin markkinoille ja tarjosi kohdetiedot-toimintoa eli antoi matkailupalvelujen tarjoajille mahdollisuuden luoda tietokannan kiinnostavista kohteista (39).

(42) Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, jotka siirtyivät visitnorway.com-sivustolle, pystyivät näin ollen valitsemaan monien eri kohdetiedot-toimintoa tarjoavien yritysten (New Mind | tellUs, CityBreak tai mikä tahansa markkinoille mahdollisesti tuleva toimija) välillä, kun taas tellUsin hakupalveluja käyttävät asiakkaat pystyivät käyttämään vain tellUsin kohdetiedot-toimintoa. Kun New Mind | tellUs oli ainoa verkko- ja infrastruktuuripalvelujen tarjoaja, kaikkien alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen oli tehtävä sopimus New Mind | tellUsin kanssa sekä hakutoiminnon että kohdetiedot-toiminnon osalta.

(43) Eri toimintojen käyttö ennen Pilot Alfa -hanketta ja sen jälkeen esitetään seuraavassa kaaviossa: Teksti kuva Matkakohteiden hallintojärjestön oma verkkosivusto (ennen Pilot Alfaa) Matkakohteiden hallintojärjestön oma verkkosivusto tellUsin hakutoiminto tellUsin kohdetiedot-toiminto tellUsin tietokanta kohdejärjestely-yritys Visitnorway.com (Pilot Alfan jälkeen) CityBreakin kohdetiedot-toiminto kohdejärjestely-yrity kohdejärjestely-yritys tellUsin kohdetiedot-toiminto CityBreakin tietokanta tellUsin tietokanta Visitnorway.comin hakutoiminto Visitnorway.com IN:n tietokanta Lähde: Valvontaviranomainen Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (asiakirja nro 688213).

(44) Palveluista, joita IN tarjosi alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ennen uutta rakennetta koskevaa hanketta (eli verkkomarkkinointi- ja myynninedistämispalvelut visitnorway.com-sivustolla), perittiin maksu, joka laskettiin niiden vuotuisen liikevaihdon eikä saatujen palvelujen markkinahinnan perusteella (ks. johdanto-osan 28 kohta). Tätä hinnoittelujärjestelmää sovellettiin myös Pilot Alfa -hankkeessa, eikä IN:n tarjoamista lisäpalveluista (verkkoinfrastruktuuri ja siihen liittyvät palvelut) peritty lisämaksuja.

(45) Norjan viranomaiset selittivät (40), että lisäpalveluista ei peritty lisämaksua sen vuoksi, että uusia palveluja vielä kehitettiin ja että pilottihankkeeseen osallistuneet kaksi yritystä investoivat runsaasti aikaa ja vaivaa auttaakseen kehittämään IN:n uusia toimintoja ja antoivat IN:lle näin ”korvauksen” uusia palveluja koskevana arvokkaana palautteena.

Pilot Beta -hanke

(46) IN toteutti Pilot Beta -hankkeen heinä–marraskuussa 2013. Tämän pilottihankkeen aikana IN tutki uusia liiketoimintamalleja, muun muassa mahdollisuutta markkinoida uusia etukumppanuussopimuksia kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille.

(47) IN tarjosi 1 päivästä tammikuun 2014 alkaen etukumppanuussopimuksia erotuksetta kaikille kiinnostuneille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille. IN otti käyttöön uuden näitä palveluja koskevan hinnoittelumallin, jossa perityn hinnan oli Norjan viranomaisten mukaan tarkoitus perustua IN:n tarjoamien palvelujen kustannuksiin sekä kohtuulliseen voittoon. Uutta hinnoittelumallia sovellettiin myös molemmissa pilottihankkeissa eli Visit Sørlandetiin ja Visit Trondheimiin 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen.

(48) Näin ollen IN tarjosi alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (41) kaksi eri mahdollisuutta, kuten jäljempänä kaaviossa 2 esitetään: i) etukumppanuussopimuksiin perustuvat palvelut (42) ja ii) muihin kuin etukumppanuussopimuksiin perustuva myynninedistäminen (43). Riippumatta visitnorway.com-sivuston suhteesta alueellisiin matkailutoimistoihin ja matkakohteiden hallintojärjestöihin se tekee Norjaa tunnetuksi matkakohteena ja antaa yleisiä tietoja maasta (44).

(49) Etukumppanuussopimuksen allekirjoittivat sellaiset alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, jotka halusivat siirtyä visitnorway.com-sivustolle. Niille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät halunneet siirtää verkkosivustojaan visitnorway.com-sivustolle (muut kuin etukumppanit), IN tarjosi vakiomuotoisilla sopimuksilla samoja myynninedistämis- ja markkinointipalveluja kuin ennenkin. Kaavio 2. Visitnorway.com-sivuston nykyinen rakenne Lähde: IN

3. KANTELU

(50) New Mind | tellUs katsoo kantelussaan, että IN:n myynninedistämistoimia ja sen visitnorway.com-sivustoon – joka on kansallinen matkailuportaali – liittyviä tehtäviä voidaan pitää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna ETA:n valtiontukisääntöjen mukaisesti.

(51) IN siirtyi kuitenkin vuonna 2013 uusille markkinoille (45) tarjoamalla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille uusia taloudellisia palveluja, joiden avulla ne voivat siirtää verkkosivustonsa visitnorway.com-sivustolle (eli verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja). New Mind | tellUs katsoo, että nämä palvelut eivät sisälly IN:n saamaan toimeksiantoon eikä niitä tarjota Altmark-oikeuskäytännön (46) mukaisesti.

(52) Kantelija korostaa, että IN:n ei pitäisi saada valtiontukea, kun se tarjoaa taloudellisia palveluja (47).

(53) Kantelussa viitataan erityisesti neljään erilaiseen väitetyn valtiontuen muotoon: a. IN:n kaupallista toimintaa ei ole eriytetty kirjanpidossa b. tuottojen menetys johtuen siitä, että IN:n taloudellinen toiminta on luonteeltaan voittoa tavoittelematonta c. väitetty tuki, jota IN on myöntänyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinahintaa alhaisempien hintojen muodossa, ja d. IN:lle myönnetty yleinen vapautus yhtiöverosta, jota sovelletaan myös IN:n taloudelliseen toimintaan.

(54) New Mind | tellUs väittää myös, että IN kannustaa asiakkaitaan irtisanomaan aiemmat sopimuksensa New Mind | tellUsin kanssa tarjoamalla maksuttomia käännöspalveluja visitnorway.com-sivustolle siirtyville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (48).

4. PERUSTEET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

(55) Valvontaviranomainen päätti 16 päivänä heinäkuuta 2014 aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn.

(56) Valvontaviranomainen rajoitti kuitenkin muodollisen tutkinnan kolmeen kantelijan mainitsemaan toimenpiteeseen: i) IN:n kaupallisen toiminnan eriyttämättä jättäminen kirjanpidossa ja kustannusten kohdistamismekanismin puute, ii) tuottojen menetys johtuen siitä, että taloudellinen toiminta on luonteeltaan voittoa tavoittelematonta, ja iii) väitetty tuki, jota IN on myöntänyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille perimällä verkkoinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä palveluista hintoja, jotka eivät riitä tuottamaan kohtuullista tuottoa sijoitukselle.

(57) IN:lle myönnetty yleinen vapautus yhtiöverosta jätettiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen ulkopuolelle (49). Tästä seikasta on käynnistetty olemassa olevaa valtiontukea koskeva menettely.

(58) Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoaminen oli taloudellista toimintaa, joka voidaan erottaa pelkästä Norjan tunnetuksi tekemisestä matkakohteena. Näitä uusia palveluja tarjottiin kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille vasta 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. Näin ollen valvontaviranomainen katsoi, että jos toimenpiteet olivat valtiontukea, ne olivat uutta tukea (50).

(59) Valvontaviranomainen katsoi myös, että jos todetaan, että IN ei perinyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamistaan palveluista markkinahintaa, ei voida sulkea pois kyseisille toimijoille myönnetyn uuden valtiontuen olemassaolon mahdollisuutta.

(60) Lisäksi valvontaviranomainen suhtautui epäillen siihen, että väitettyjen valtiontukitoimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan sen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti matkailutoimintaa edistävänä tukena (51).

(61) Näiden alustavien päätelmien perusteella valvontaviranomainen katsoi, ettei sillä ollut riittäviä tietoja voidakseen sulkea pois valtiontuen olemassaolon mahdollisuus tai sen soveltumattomuus ETA-sopimuksen toimintaan. Tästä syystä aloitettiin muodollinen tutkintamenettely.

5. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ

(62) Ainoastaan kantelija New Mind | tellUs toimitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

(63) Aineellisen sisällön osalta kantelija korostaa, että IN on tullut entuudestaan hyvin toimiville verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen, jotka ovat taloudellisia palveluja, markkinoille. Näille markkinoille tuleminen ei vastaa valtion antamia ohjeita ja on ristiriidassa IN:n päätehtävän eli yksityisen yritystoiminnan edistämisen kanssa.

(64) New Mind | tellUs yhtyy valvontaviranomaisen alustaviin päätelmiin, jotka koskevat valtion varoja, valtion toiminnaksi katsomista, valikoivuutta ja mahdollista kilpailun vääristymistä.

(65) Edun olemassaolosta kantelija katsoo, että IN on ristiintukenut verkkoinfrastruktuuriaan ja siihen liittyviä palveluja. Tämä johtuu siitä, että IN ei ole eriyttänyt kirjanpitoaan asianmukaisesti ja että IN luopuu tuotosta tarjotessaan näitä taloudellisia palveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille. Kantelija väittää myös, että IN tarjoaa maksuttomia käännöspalveluja (ks. johdanto-osan 54 kohta).

(66) Mitä tulee väitettyyn tukeen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, kantelijan mukaan Norjan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet niille menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

(67) Lisäksi kantelussa väitetään, että pilottihankkeisiin valitut pilottiasiakkaat eivät maksaneet saamistaan palveluista. IN:n myöhemmin käyttöön ottama hinnoittelumalli ei kata kaikkia asiaan liittyviä kustannuksia eikä tuota kohtuullista voittoa. IN ei etenkään ole sisällyttänyt laskelmiinsa kaikkia uutta rakennetta varten luotuun infrastruktuuriin liittyviä kehittämiskustannuksia (18 miljoonaa Norjan kruunua), eikä se laske sijoituksen tuottoa. Tästä syystä alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt saavat edun.

(68) Soveltuvuuden suhteen kantelija katsoo, että kyseisillä markkinoilla ei ole toimintapuutetta. Lisäksi se, että IN tarjoaa maksuttomia tai tuettuja käännöspalveluja sisältöä visitnorway.com-sivustolle siirtäville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, muodostaa kilpailulainsäädännön vastaisen sitomiseen johtavan edellytyksen, mistä syystä väitetyn valtiontuen ei voida katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

(69) Kantelija lähetti 13 päivänä tammikuuta 2015 valvontaviranomaiselle jäljennöksen vuoden 2015 budjettikirjeestä (52). Sen näkemyksen mukaan kirje vahvistaa, että IN:n toiminta verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen alalla ei sisälly IN:n toimeksiantoon, joka rajoittuu Norjan yleiseen tunnetuksi tekemiseen matkakohteena.

6. NORJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ JA ASIANOMAISEN OSAPUOLEN HUOMAUTUKSISTA

(70) Norjan viranomaiset vastasivat menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (53) toteamalla, että kyseiset toimenpiteet eivät ole valtiontukea ja että jos jokin toimenpiteistä on valtiontukea, se olisi luokiteltava olemassa olevaksi tueksi, koska Norjan matkailun edistäminen oli yksi IN:n edeltäjien tehtävistä ennen ETA-sopimuksen allekirjoittamista.

(71) Jos taas tuki katsotaan uudeksi tueksi, sen olisi katsottava soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta tai ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukena matkailualan edistämiseksi.

(72) Norjan viranomaiset toteavat, että jos jokin taloudellinen toiminto voidaan erottaa julkisen elimen tehtävästä, elintä voidaan tässä tehtävässä pitää yrityksenä. Kaikkia toimintoja on Norjan viranomaisten mukaan kuitenkin pidettävä ei-taloudellisina, jos niitä ei ole mahdollista erottaa toisistaan (54). Tämän olettaman perusteella Norjan viranomaiset katsovat valvontaviranomaisen käsittäneen väärin tosiseikat, sillä kyseessä olevia palveluja eli verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita ei tarjota erikseen vaan ainoastaan kiinteänä osana visitnorway.com-sivuston kautta tarjottavia palveluja, ja sivusto kokonaisuutena on katsottava ei-taloudelliseksi toiminnoksi. Näiden palvelujen tarjoaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on osa IN:n tehtävää tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena, mikä puolestaan on osa kansallista matkailu-alan strategiaa liiketoiminnan edistämiseksi. Näin ollen verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita ei voida arvioida erikseen, vaan ainoastaan osana IN:n matkailunedistämistoimintaa.

(73) Joka tapauksessa jos IN tekee sopimuksia maksullisten palvelujen toimittamisesta, se käyttää yksinkertaista kustannusmallia varmistaakseen, että kaikki palveluista IN:lle aiheutuvat merkitykselliset kustannukset otetaan huomioon. Tämä menettely kirjattiin IN:ää koskevasta vuoden 2011 budjettikirjeestä (55) poimittuihin käyttäjämaksuja koskeviin suuntaviivoihin, ja IN on soveltanut sitä vuodesta 2011. IN on myös käyttänyt tätä kustannusten kohdistamismenetelmää etusopimuksissa, ja tämän avulla se on voinut kattaa kaikki etusopimuksista aiheutuneet kustannukset. IN on myös sisällyttänyt budjettiinsa ja hintoihinsa […–… prosentin] odotettavissa olevan voiton. Norjan viranomaiset selittivät myös, että matkailuala ja varsinkin verkkoinfrastruktuuripalvelujen markkinat on hyvin dynaaminen ala. Tästä syystä IN:n ja visitnorway.com-sivuston on mukautettava tarjottavat palvelut tekniikan ja markkinoiden kehitykseen.

(74) Soveltuvuuden osalta Norjan viranomaiset katsovat, että asiassa on sovellettava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevia sääntöjä. Norjan viranomaiset katsovat, että jos tässä asiassa arvioitavia palveluja pidetään taloudellisena toimintana ja todetaan, että valtiontukea on myönnetty, kyseistä tukea olisi arvioitava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien soveltuvuussääntöjen mukaan (56). Norjan viranomaisten näkemyksen mukaan näiden palvelujen tarjoaminen on komission päätöksen 2012/21/EU (57) hengen mukaista.

(75) Norjan viranomaiset väittävät myös, että kyseisten toimenpiteiden olisi katsottava soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 artiklan c kohdan nojalla matkailualaa edistävänä tukena.

(76) Norjan viranomaiset korostavat, että verkkoalustan käyttöoikeuden antaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on lisännyt kilpailua kohdetietopalvelujen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Tämä on otettava huomioon väitetyn tuen mahdollisten kielteisten vaikutusten tasapainottamiseksi. Norjan viranomaiset selittävät, että koska visitnorway.com-sivusto kokoaa tietoja matkailutuotteista kaikilta mahdollisilta kilpailijoilta eli New Mind | tellUsilta, CityBreakilta tai miltä tahansa markkinoille mahdollisesti tulevalta yritykseltä, kilpailupaine kyseisillä markkinoilla on lisääntynyt. Aikaisemmin New Mind | tellUs oli markkinoiden ainoa palveluntarjoaja. Lisäksi IN tarjoaa verkkoalustaa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät kilpaile yritysten kanssa Norjan rajojen ulkopuolella.

(77) Norjan viranomaiset kiistävät, että IN tarjoaa maksuttomia käännöspalveluja etusopimukset allekirjoittaneille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, ja ne ovat selittäneet, miten IN antaa tukea käännöskustannuksiin eri skenaarioissa. Yleisesti IN maksaa osan alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen yleisesti kiinnostaviin tietoihin liittyvistä käännöskuluista osana sen tehtävää tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena. Se kattaa kuitenkin vain 50 prosenttia alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen tiettyihin kiinnostaviin kohteisiin liittyvistä käännöskuluista (58). Tämä on kaikkia alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä koskeva yleissääntö. Visitnorway.com-sivustolle siirtyneiden alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen (eli etukumppanien) tapauksessa IN ei maksa mitään käännöskuluja. Toisin sanoen etukumppanit menettävät käännöspalvelut. Näin ollen ja toisin kuin kantelija väittää, ei ole olemassa kannustinta tehdä etukumppanuussopimusta korvauksen saamiseksi käännöskuluista.

(78) Vastauksena kantelijan huomautuksiin Norjan viranomaiset korostavat, ett IN ei ole New Mind | tellUsin kilpailija. On totta, että visitnorway.com-sivuston käyttöoikeuden myöntäminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille on tehnyt ulkoisten tietotekniikkayritysten aiemmin tarjoamista palveluista osittain tarpeettomia, mutta IN ei kilpaile suorasti kantelijan kanssa. Toisin sanoen IN ei korvaa New Mind | tellUsia tietotekniikkapalvelujen tarjoajana, vaan joitakin toimintoja (kuten tellUsin hakutoimintoa) ei enää tarvita tai ne eivät ole teknisesti toteutuskelpoisia.

(79) Norjan viranomaiset ovat myös toimittaneet valvontaviranomaiselle näyttöä osoittaakseen, että IN on ilmoittanut alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. IN lähetti sähköpostiviestit kaikille etukumppaneille (väitetyille valtiontuen saajille), ja myös IN:n verkkosivustolla viitattiin menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (59).

(80) Vastauksessa kantelijalta saatuun (johdanto-osan 69 kohdassa mainittuun) viimeisimpään sähköpostiviestiin (60) Norjan viranomaiset katsoivat, että New Mind | tellUsin esiin tuomaan kysymykseen oli jo vastattu asianmukaisesti. Siksi lisäselvennyksille ei ollut tarvetta (61).

II. ARVIOINTI

1. VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

(81) ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

(82) Toimenpide on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos neljä edellytystä täyttyy. Ensinnäkin toimenpiteen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista rahoitettu ja katsottava valtion toiminnaksi. Toiseksi toimenpiteestä on aiheuduttava etua. Kolmanneksi toimenpiteen on suosittava tiettyjä yrityksiä tai taloudellista toimintaa. Neljänneksi toimenpiteen täytyy vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua ETA-alueella.

(83) Jotta toimenpide olisi valtiontukea, kaikkien 61 artiklan 1 kohdan kumulatiivisten edellytysten on täytyttävä (62).

1.1. TÄMÄN PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISALA

(84) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan väitettyyn IN:lle sekä alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille myönnettyyn valtiontukeen. Kantelijalta ja Norjan viranomaisilta saatujen tietojen perusteella valvontaviranomainen piti ongelmallisena lähinnä IN:n etukumppanuussopimusten avulla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamaa verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja.

(85) Muodollisen menettelyn aikana valvontaviranomainen on kuitenkin tullut siihen tulokseen, että IN:n verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen markkinoilla harjoittaman toiminnan arvioimiseksi on myös arvioitava IN:n alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamia muita kaupallisia palveluja eli tiettyjen sisältöpalvelujen myynninedistämistä ja markkinointia. Näin siksi, että uutta rakennetta koskevassa IN:n liiketoimintasuunnitelmassa viitataan molempiin palvelutyyppeihin.

(86) Vaikka erityiset myynninedistämis- ja markkinointipalvelut eivät kuulu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen eivätkä tämän päätöksen soveltamisalaan, valvontaviranomainen viittaa niihin siltä osin kuin se on tarpeen, jotta voidaan tehdä päätös verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen avulla toteutetuista väitetyistä valtiontukitoimenpiteistä.

1.2. MAHDOLLISET VALTIONTUKITOIMENPITEET IN:N HYVÄKSI

1.2.1 Voidaanko IN:n katsoa olevan yritys?

(87) ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdasta seuraa, että ollakseen valtiontukea toimenpiteillä on suosittava tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vain, jos tuen saaja on yritys. Näin ollen on tutkittava, voidaanko IN katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi.

(88) Yrityksiä ovat taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (63). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (64). Kaikki valtiosta oikeudellisesti erilliset yksiköt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, katsotaan yrityksiksi. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kattaa kaikki julkiset ja yksityiset yritykset (65).

(89) Jos jokin yksikkö harjoittaa taloudellista toimintaa, sitä on pidettävä yrityksenä vain suhteessa kyseisiin palveluihin riippumatta siitä, miten sen muu toiminta olisi luokiteltava (66).

(90) Norjan viranomaiset ovat väittäneet, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista ei voida määritellä taloudelliseksi toiminnaksi. Niiden näkemyksen mukaan kyseisiä palveluja ei voida erottaa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjotuista palveluista, joiden tarkoituksena on tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena visitnorway.com-sivuston avulla. Koska tämän verkkoalustan kehittäminen ja hallinnointi palvelee tavoitetta tehdä Norjaa tunnetuksi matkakohteena ja koska tätä yleistä tehtävää ei voida määritellä taloudelliseksi toiminnaksi, tässä asiassa tarkasteltavana olevia tietotekniikkapalveluja ei voida niitäkään määritellä taloudelliseksi toiminnaksi.

(91) Valvontaviranomainen pitää kiinni vastakkaisesta päätelmästään ja vahvistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmaisemansa alustavan kannan.

(92) Valvontaviranomainen huomauttaa ensinnäkin, että vuoden 2013 budjettikirjeessä (67) IN:n sallitaan harjoittavan sekä taloudellista että ei-taloudellista toimintaa, koska ne erotetaan toisistaan toiminnan rahoituksen perusteella: taloudellista toimintaa on harjoitettava markkinaehdoin ja siten sen on oltava asiakkaiden rahoittamaa. Näin ollen IN:n on oikeudellisesti mahdollista tarjota samanaikaisesti sekä taloudellisia että ei-taloudellisia palveluja.

(93) Toiseksi, valvontaviranomainen ei pidä sitä tosiseikkaa, että tietyissä tilanteissa IN toimii valtion välineenä, joka tekee Norjaa yleisesti tunnetuksi, eikä tältä osin tarjoa palveluja tai tavaroita markkinoilla, riittävänä perusteena päätellä, ettei IN tarjoa muita taloudellisia palveluita matkailualalla.

(94) Kolmanneksi valvontaviranomainen on samaa mieltä siitä, että Norjan tunnetuksi tekeminen matkakohteena ei ole taloudellista toimintaa. IN tarjoaa kuitenkin verkkoalustalla erityyppisiä palveluja. IN tarjoaa Norjaa koskevan yleisen sisällön markkinointi- ja myynninedistämispalveluja eli yleistä tietoa muun muassa valoisista öistä, säästä, maan maantieteellisistä erityispiirteistä, mutta myös erityistä matkailusisältöä eli hotellien, ravintoloiden tai muiden yritysten myynninedistämistä. Norjaa koskevien yleistietojen markkinointi ei ole taloudellista toimintaa, mutta matkailuyritysten myynninedistäminen on.

(95) Valvontaviranomainen ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoaminen alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei olisi taloudellista toimintaa sillä perusteella, että lopullisena tavoitteena on ei-taloudellisen toiminnan harjoittaminen eli Norjan tunnetuksi tekeminen matkakohteena. Valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaisten tavoitteella ei ole merkitystä määriteltäessä, harjoittaako IN taloudellista toimintaa. Valvontaviranomainen katsoo, että yksityisen matkailuliiketoiminnan edistäminen on taloudellista toimintaa.

(96) Oikeuskäytännössä on tietyissä tapauksissa hyväksytty, että ”tuotteen ostamista ei ole erotettava sen myöhemmästä käytöstä tämän ostotoiminnan laadun arvioimisessa ja että sillä, onko ostetun tuotteen myöhempi käyttö taloudellista vai ei, on ratkaiseva merkitys tämän ostotoiminnan luonteen määrittämisessä.” (68) Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin, että IN:n tietotekniikkapalvelujen vastaanottajat, alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt, käyttävät näitä palveluja sekä taloudellisiin että ei-taloudellisiin palveluihin. Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt edistävät maantieteellisten alueidensa matkailua yleisesti, mutta myös erityisiä matkailutuotteita sidosryhmiensä ja asiakkaidensa puolesta. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että IN tarjoaa taloudellisia palveluja.

(97) Neljänneksi valvontaviranomainen katsoo, että toisin kuin Norjan viranomaiset väittävät (ks. johdanto-osan 90 kohta), Norjan tekemiseksi tunnetuksi matkakohteena ei ole välttämätöntä tarjota myös verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja. Vuoteen 2013 asti IN itse asiassa edisti menestyksellisesti Norjan matkailua siitä huolimatta, että se on vasta kyseisestä ajankohdasta lähtien tarjonnut verkkopalveluja etukumppanuussopimusten välityksellä. Valvontaviranomainen korostaa, että Norjan viranomaiset eivät ole toimittaneet mitään näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että ellei visitnorway.com-sivustolla tarjottaisi mainittuja verkkopalveluja, IN:n toimet Norjan matkailun edistämiseksi olisivat tehottomia. Tästä syystä valvontaviranomainen ei hyväksy väitettä siitä, että Norjan tekemiseksi tunnetuksi matkakohteena on välttämätöntä tarjota myös verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja. Valvontaviranomainen ei näin ollen katso, etteikö näitä palveluja voitaisi erottaa toisistaan.

(98) Viidenneksi valvontaviranomainen muistuttaa, että määriteltäessä jokin palvelu taloudelliseksi palveluksi merkittävä tekijä on se, onko kyseisillä markkinoilla kilpailua, eli onko olemassa muita yksiköitä, jotka tarjoavat samoja tai korvaavia tavaroita ja palveluja (69). Verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita tarjoavat myös yksityiset toimijat, kuten kantelija, ja tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että tämä edellytys täyttyy tässä tapauksessa.

(99) EU:n tuomioistuin on oikeuskäytännössään korostanut, että taloudellisia palveluja tarjotaan tavallisesti korvausta vastaan (70). Sekä kantelija että IN tarjoavat verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita korvausta vastaan, mitä valvontaviranomainen pitää toisena syynä määritellä nämä palvelut taloudellisiksi palveluiksi.

(100) Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tämä päätelmä on pätevä, vaikka IN ei tarjoa verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita erillisenä palveluna; kun alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen verkkosivustot integroidaan visitnorway.com-sivustoon, alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt saavat kyseiseltä alustalta palveluja, joita ne aikaisemmin ostivat yksityisiltä toimijoilta korvausta vastaan. Näin ollen ei ole merkityksellistä, tarjotaanko näitä palveluja vain alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille eikä muille kohdejärjestelyjä tekeville yrityksille.

(101) Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, ett IN on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja.

1.2.2. Taloudellinen etu

(102) Kuten edellä todettiin, Norjan viranomaiset väittivät, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palveluiden tarjoamista on tarkasteltava IN:n matkailuedistämistoiminnan yhteydessä, osana Norjan tavoitetta vähentää alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä ja tehostaa matkailualaa. Valvontaviranomainen muistuttaa, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa ei tehdä eroa valtion tukitoimenpiteiden välillä niiden syiden tai tavoitteiden mukaan, vaan ne määritellään niiden vaikutusten perusteella (71). EU:n tuomioistuin on todennut näin: ”Tästä seuraa, että tuen käsite on objektiivinen ja sen kannalta merkittävää on ainoastaan se, annetaanko valtion toimenpiteellä jokin etu yhdelle tai useammalle yritykselle” (72). Näin ollen Norjan matkailualan uuden rakenteen tarkoitus ei ole merkityksellinen määritettäessä, aiheutuuko mainituista toimenpiteistä etu ja ovatko ne valtiontukea.

(103) Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa edun olemassaolo riippuu siitä, i) onko IN ristiintukenut taloudellista toimintaansa korvauksena sen ei-taloudellisesta toiminnasta saaduilla julkisilla varoilla ja ii) onko IN edellyttänyt pääomalle asianmukaista tuottoa (kohtuullista voittoa) alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoamistaan palveluista.

(104) Kahdessa seuraavassa alajaksossa arvioidaan näitä kahta kysymystä. Arviointia varten valvontaviranomainen määrittää, alittiko alueellisilta matkailutoimistoilta ja matkakohteiden hallintojärjestöiltä IN:ltä ostetuista palveluista peritty hinta tason, joka vallitsisi kilpailluilla markkinoilla (markkinavoiman puuttuminen). Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan tällaisen kilpailtujen markkinoiden hintatason kohtuullisen hyvä kuvaaja on hinta, joka riittää kattamaan lisäkustannukset eli suoraan palveluista aiheutuvat muuttuvat kustannukset ja asianmukaisen osan yhteisistä (kiinteistä) kustannuksista ja sisältää asianmukaisen tuoton pääomalle (73).

1.2.2.1. Verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen ristiintukeminen

(105) Jos yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että ei-taloudellista toimintaa, sillä olisi oltava kustannuslaskentajärjestelmä, jolla varmistetaan, että taloudellista toimintaa ei tueta kyseisen yksikön ei-taloudelliseen toimintaan osoitetuilla valtion varoilla (74).

(106) Käytössä olisi oltava objektiivisia ja läpinäkyviä kustannusten kohdistamismekanismeja, joilla varmistetaan, että yksikön ei-taloudelliseen toimintaan osoitetuilla valtion varoilla ei kateta taloudelliseen toimintaan liittyviä lisäkustannuksia. Ilman tällaisia mekanismeja taloudellinen toiminta voi saada etua ei-taloudelliseen toimintaan myönnetyistä julkisista varoista. Lisäksi sisäisessä kirjanpidossa olisi voitava yksilöidä eri palveluihin liittyvät kustannukset ja tulot (75).

(107) Näin ollen valvontaviranomainen tarkastaa, oliko IN:llä käytössä menetelmä, jonka avulla se pystyi erottamaan taloudellisen ja ei-taloudellisen toimintansa kustannukset ja tulot ja näin torjumaan riskin sen eri toimintojen välisestä ristiintukemisesta. Valvontaviranomainen arvioi myös alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottuja taloudellisia palveluja koskevaa IN:n kirjanpitoa.

Kustannusten kohdistamismekanismi

(108) Kuten edellä todettiin, taloudellista ja ei-taloudellista toimintaa harjoittavan julkisen yrityksen on käytettävä kirjanpitojärjestelmiä ja -menettelyjä, joiden avulla se voi kohdistaa kaikki taloudellisen palvelun tarjoamisesta aiheutuneet lisäkustannukset taloudellista toimintaa koskeviin tileihin (76).

(109) IN:n toimittamien tietojen perusteella valvontaviranomainen on päätellyt, että yleiskustannuksia ovat seuraavat: i) uutta rakennetta koskevan hankkeen kehittämiskustannukset, ii) yleiset toimintakustannukset, kuten seuranta ja hallinto sekä sivustovastaavan tuki, ja iii) verkkoalustan tekniset toimintakustannukset, kuten tietotekniikkakonsultit, vuotuiset ohjelmistolisenssimaksut sekä laitteistojen ja ohjelmistojen huolto (77).

(110) Norjan viranomaiset selittivät, että kehittämiskustannukset ovat kustannuksia, jotka aiheutuivat hankkeen hallinnoinnista, tuotekonseptin kehittämisestä, teknisestä kehitys- ja parannustyöstä, testauksesta ja konsulttien tekemästä työstä visitnorway.com-sivuston valmistelemiseksi uutta rakennetta koskevaa hanketta varten. Kehittämiskustannukset olivat noin 18 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2013 (78).

(111) Norjan viranomaisten menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen mukaan (79) 4 miljoonaa Norjan kruunua osoitettiin verkkoalustan välityksellä tarjottaviin taloudellisiin palveluihin. Toimitettujen tietojen mukaan ja ottaen huomioon täysin läpinäkyvän kustannusten jakamisen yleisen ja erityisen markkinoinnin välillä (80) valtaosa (noin 89 prosenttia) uuden rakenteen toiminta- ja teknisistä kustannuksista liittyy Norjan yleiseen markkinointiin (ei-taloudellinen toiminta). Näin ollen IN:n liiketoimintamalliin sisältyi 4 miljoonaa Norjan kruunua kehittämiskustannuksia investointikustannuksina. Norjan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja, jotka vahvistavat, että tämä edustaa kohtuullista kehittämiskustannusten jakoa. IN on erityisesti ilmoittanut valvontaviranomaiselle, että tarkastamalla 15 766 toimituksellista sivua ja 19 000 listausta on laskettu, että kaikista sivukäynneistä 23 päivän maaliskuuta 2014 ja 23 päivän maaliskuuta 2015 välisenä aikana 84,3 prosenttia luokitellaan yleiseksi markkinoinniksi ja 15,7 prosenttia oli yrityslistauksia (81). Näin ollen valtaosa kehittämiskustannuksista olisi kohdistettava verkkoalustan ei-taloudellisiin palveluihin.

(112) Toimitettujen ja edellä mainittujen tietojen perusteella valvontaviranomainen toteaa, että IN:n taloudellisiin palveluihin kohdistettujen kehittämiskustannusten osuus on yli 20 prosenttia, mikä on enemmän kuin edellä esitetty erityisen sisällön edistämiseen liittyvien kustannusten tosiasiallinen osuus. Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että 4 miljoonan Norjan kruunun kohdistaminen etukumppanuussopimusten liiketoimintamalliin on kohtuullista ja perusteltua.

(113) Kantelija kuitenkin katsoo, että kehittämiskustannuksiin olisi sisällyttävä myös osia itse verkkoalusten perustamisesta vuonna 2007 aiheutuneista kustannuksista.

(114) IN vahvistaa, että nämä kustannukset eivät sisältyneet kustannuslaskelmaan. Se väittää, että verkkoalusta oli olemassa jo ennen etusopimusten allekirjoittamista ja että alueellisilla matkailutoimistoilla ja matkakohteiden hallintojärjestöillä oli jo yhteistyösopimuksia ja ne maksoivat vuotuisen kumppanuusmaksun, joka osaltaan tuki verkkoalustan perustamista (82). Lisäksi alkukustannuksia ei laskettu mukaan, koska niitä ei pääomitettu (83), mikä on Norjan kirjanpitostandardin (NRS 19) mukaan sallittua. NRS 19 (84) koskee merkityksellisiä suoria kustannuksia ja kustannusten pääomittamista. Sen mukaan aineettomia omaisuuseriä eli muita kuin rahamääräisiä omaisuuseriä, joita yritys käyttää tavaroiden ja palveluiden valmistukseen tai myyntiin, ei tarvitse pääomittaa. Näiden sääntöjen perusteella visitnorway.com-sivuston tapauksessa mitään kehittämiskustannuksia ei ole pääomitettu.

(115) Lisäksi Norjan viranomaiset selittivät, että vuonna 2015 otetaan käyttöön uusi pilvipohjainen kohdehallintapalvelujen alusta visitnorway.com-sivustoa varten. Nykyinen verkkoalusta kaikkine sisältöineen, rutiineineen ja ohjelmistolisensseineen pysyy käytössä vuoden 2015 loppuun asti, minkä jälkeen se lopetetaan. Vain tekstit ja valokuvat siirretään uudelle alustalle, eikä vanhalle tekniselle alustalle jää mitään arvoa markkinoiden teknisen kehityksen vuoksi. Tästä syystä ei IN:n mukaan ole mitään taloudellista syytä pääomittaa visitnorway.com-sivuston kaltaisia tietotekniikkahankkeita.

(116) Valvontaviranomainen hyväksyy tämän perustelun, koska Norjan kirjanpitostandardit mahdollistavat tämäntyyppisten kustannusten pääomittamatta jättämisen. Valvontaviranomainen katsoo, että koska kaikilla norjalaisilla yrityksillä on oikeus jättää tämäntyyppiset kustannukset pääomittamatta, tämä seikka, vaikka sitä voitaisiin pitää etuna, ei ole valikoiva. Toimenpide (mahdollisuus jättää kustannus pääomittamatta) on avoin kaikille talouden aloille, kaikille yhtiömuodoille ja kaikille tuotantomuodoille. Tästä syystä toimenpide ei NRS 19 -säännön soveltamisalaan kuuluvien kulujen osalta aiheuta valikoivaa etua eikä se ole valtiontukea (85).

(117) Vuosien 2013–2018 yleisten toimintakustannusten osalta IN soveltaa kaikki tuntikohtaiset kustannukset huomioon ottavaa menetelmää eri kustannusten kohdistamiseksi (86). Tämä menetelmä perustuu johdanto-osan 73 kohdassa mainittuihin suuntaviivoihin, jotka hyväksyttiin vuonna 2011 ja joita on sovellettu siitä lähtien. Tämän menetelmän mukaan palvelujen hinta perustuu työntekijöiden tällaisten palvelujen tuottamiseen käyttämien tuntien määrään (87). IN:n tuntikohtaiset kustannukset sisältävät työn suorittavan henkilön suorat henkilöstökustannukset sekä yleiskustannukset, jotka ovat tarpeen, jotta henkilö pystyy tekemään työnsä (88). Yleiskustannuksia ovat muun muassa vuokrista, toimistoista, puhelinpalveluista, hallinnosta sekä rahoitus-, tietotekniikka- ja henkilöstöosastojen kaltaisista yhteisistä palveluista aiheutuvat kustannukset. IN on vuodesta 2014 lähtien korottanut tuntikohtaisia kustannuksia vuosittain 3 prosentilla varmistaakseen, että kaikki kustannukset tulevat katetuiksi (89).

(118) Tätä menetelmää soveltamalla IN varmistaa, että eri hankkeet rahoitetaan yksittäisten asiakkaiden maksamilla korvauksilla, jotka kattavat IN:lle palvelujen tarjoamisesta näille asiakkaille aiheutuvat kustannukset.

(119) Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että tämä on ainakin tässä tapauksessa riittävä menetelmä yhteisten kustannusten kohdistamiseksi.

(120) Valvontaviranomainen toteaa, että pilottitutkimuksen aikana (2012–2013) molempien pilottitutkimusten tileille kirjatut tuntikohtaiset kustannukset olivat alhaisemmat kuin IN:n määrittämä kokonaiskustannuksiin perustuva tuntikohtainen vakiohinta (90). Tämä alennettu tuntihinta kuitenkin tasapainotettiin ottamalla huomioon alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen sisällön tuottamiseen sekä palautteen ja avun antamiseen uuden rakenteen kehittämisen yhteydessä käyttämä aika (91).

(121) Teknisten kustannusten kohdistamisessa IN käyttää sivukäyntikohtaisiin kustannuksiin perustuvaa menetelmää (92). Tässä menetelmässä IN laskee kustannukset kutakin verkkosivuston sivukäyntiä kohden ja sen jälkeen kunkin alueellisen matkailutoimiston tai matkakohteiden hallintojärjestön maksettavaksi tulevan osuuden teknisistä kustannuksista sen perusteella, kuinka suuri niiden tosiasiallinen osuus sivukäynneistä on. Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan IN pystyy tämän menetelmän avulla kohdistamaan kustannukset asianmukaisesti yleisen markkinoinnin ja kaupallisten palvelujen välillä. IN:n liiketoimintasuunnitelman mukaan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjotuista taloudellisista palveluista on tämän menetelmän mukaan tarkoitus periä maksu vuoteen 2018 asti.

(122) Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että käytössä on objektiivinen ja läpinäkyvä kustannusten kohdistamismekanismi, jonka avulla IN voi varmistaa, että vain taloudellisesta toiminnasta saatavia tuloja käytetään tällaiseen toimintaan liittyvien kustannusten kattamiseen (mukaan lukien lisäkustannukset ja asianmukainen osuus yhteisistä kustannuksista).

Kirjanpidon eriyttäminen

(123) Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Norjan viranomaiset ovat toimittaneet valvontaviranomaiselle lisätietoja IN:n kirjanpitojärjestelmästä.

(124) IN:n tilinpäätös sisältää yrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen, mukaan lukien tuloslaskelman, taseen ja liitetiedot Norjan kirjanpitolain mukaisesti. Tilit tarkastaa ulkopuolinen tilintarkastaja, ne hyväksyy IN:n yleiskokous, ja ne toimitetaan Norjan kansalliseen yritysrekisteriin. Tämä konsolidoitu tilinpäätös voidaan jakaa kahdeksaan eri alatiliin, yksi kutakin IN:n suorittamaa toimintoa/ohjelmaa kohden (esim. lainat, varat ja hankkeet). Näillä alatileillä on omat tuloslaskelmansa sekä tasetilinsä.

(125) Visitnorway.com sisältyy hanketoimien tiliin. Lisäksi IN on selittänyt, että jokaisella yksittäisellä hankkeella – kuten visitnorway.com-hankkeella – on erityinen alatili. Hankkeilla on etenkin hankenumerot kaupallista ulkoista toimintaa varten (93). Tällä tavoin varmistetaan, että kaikkien IN:n toimintojen tulot ja menot voidaan luokitella ja kohdistaa asianmukaisesti.

(126) Visitnorway.com-sivustolla on neljä hanketiliä, joille IN jakaa kaikki sivuston toimintaan liittyvät menot ja tulot (94). Hankkeen neljä alatiliä ovat seuraavat: i) toimitukselliset palvelut – ulkoiset konsultit, ii) päivitys- ja ylläpitopalvelut – ulkoiset konsultit, iii) tekninen toiminta – ulkoiset palvelut ja iv) uusi rakenne – ulkoiset palvelut (95). Etusopimusten menot ja tulot kirjataan uuden rakenteen ulkoisten palvelujen hanketilille (96).

(127) Nämä neljä hankekohtaista alatiliä sisältävät koko visitnorway.com-verkkoalustan menot ja tulot. Taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen menot ja tulot on selvästi merkitty, mutta kirjattu yhdessä. Valvontaviranomainen ei ole havainnut mitään viitteitä siitä, että menoja ja tuloja ei olisi merkitty asianmukaisesti taloudellisiksi tai ei-taloudellisiksi. Näin ollen voidaan päätellä, että kirjanpitoa ei ole muodollisesti eriytetty, mutta erityyppisten palvelujen menot ja tulot ovat silti selvästi tunnistettavissa.

(128) Muodollisen tutkintamenettelyn aikana (97) IN sitoutui lisäämään kirjanpitojärjestelmänsä avoimuutta matkailualaan liittyvän taloudellisen toimintansa osalta sekä pitämään yksityiskohtaisempaa kirjanpitoa tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen.

(129) Nykyisen kirjanpitojärjestelmänsä läpinäkyvyyden lisäämiseksi IN tarkastelee uudelleen visitnorway.com-hanketiliin jo sisältyviä neljää tiliä. Kunkin neljän tilin menot ja tulot on tarkoitus jakaa edelleen taloudelliseen ja ei-taloudelliseen toimintaan. Näin ollen kirjanpito eriytetään muodollisesti tammikuusta 2014 alkaen.

(130) Valvontaviranomainen katsoo, että tarkka ja muodollinen kirjanpidon eriyttäminen tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen riittää estämään taloudellisten palvelujen ristiintukemisen etukumppanuussopimuksilla. Valvontaviranomainen huomauttaa, että ennen vuotta 2014 IN tarjosi taloudellisia palveluja vain pilottihankkeen asiakkaille ja että tammikuun 1 päivästä 2014 alkaen IN on tarjonnut pilottihankkeen asiakkaille samoja hintoja kuin muissa etusopimuksissa.

(131) Valvontaviranomainen korostaa, että se, että kahdeksan tilin luominen on todellakin mahdollista, on osoitus siitä, että nykyinen kirjanpito on jo riittävän läpinäkyvää. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että IN:n tähän asti käyttämä kirjanpitojärjestelmä mahdollistaa taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen kustannusten eriyttämisen riittävän tarkasti, vaikka kirjanpitoa ei muodollisesti ole eriytetty taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen välillä.

(132) Valvontaviranomainen panee lopuksi merkille Norjan viranomaisten esittämän ehdotuksen ja päättelee, että nykyinen kirjanpitojärjestelmä mahdollistaa jo visitnorway.com-sivuston avulla tarjottujen taloudellisten ja ei-taloudellisten palvelujen eri menojen ja tulojen tunnistamisen ja että taloudellisen toiminnan ristiintukemisesta ei-taloudellisella toiminnalla ei ole näyttöä.

1.2.2.2. Väitetty voitoista luopuminen

(133) Julkisten yritysten on toimittava markkinoilla tavallisina talouden toimijoina (98). Valtio ei myönnä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua, jos yksityisen sijoittajan voidaan odottaa toimivan samalla tavoin eli jos julkinen yritys toimii markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti (99).

(134) Sijoittaakseen kaupalliseen yritykseen yrityksen omistaja tai sijoittaja edellyttää tavallisesti tuottoa sijoitukselleen (100). Tällainen kannattavuusodotus muodostaa yritykselle tavanomaisen ja odotetun liiketoimintakustannuksen. Näin ollen ei ole kysymys valtion varoista rahoitetusta edusta, jos julkinen yritys kattaa kustannuksensa (muuttuvat kustannukset sekä asianmukaisen osuuden yhteisistä kustannuksista) sekä asianmukaisen tuoton pääomasijoitukselle (101).

(135) Valvontaviranomainen on todennut teollisuusyrityksiä koskevissa suuntaviivoissaan, että mikäli julkisen yrityksen tuottoaste on riittämätön, EFTAn valvontaviranomainen voi katsoa tilanteen sisältävän tuen osatekijöitä, joita olisi tutkittava suhteessa 61 artiklaan. Tässä tilanteessa julkinen yritys saa tosiasiallisesti pääomaa markkinahintaa halvemmalla, mikä vastaa tukea (102).

(136) Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin myös, että samojen suuntaviivojen mukaan sijoittajalla on laaja harkintavalta ja että sijoittajan päätöksentekoon tämän harkintavallan puitteissa ei voida katsoa sisältävän valtiontukea. Tästä seuraa, että toimintaan voi sisältyä valtiontukea ainoastaan silloin, kun ei ole objektiivisia perusteita kohtuudella olettaa sijoituksen antavan riittävää tuottoa, jonka yksityinen sijoittaja hyväksyisi vertailukelpoisessa yksityisessä yrityksessä tavanomaisessa markkinatilanteessa, vaikka rahoitus tulisi kokonaan tai osittain julkisista varoista (103).

(137) Näin ollen valvontaviranomainen on arvioinut sekä pilottihankkeissa että etukumppanuussopimusten nojalla visitnorway.com-sivustolla tarjottuja taloudellisia palveluja koskevan IN:n hinnoittelupolitiikan. Tarkoituksena on arvioida, sisältyikö visitnorway.com-sivuston uuden rakenteen (eli etukumppanuussopimusten) puitteissa tarjottuja tietotekniikkapalveluja koskevaan IN:n liiketoimintamalliin kohtuullinen tuotto-odotus.

(138) Norjan viranomaiset ovat selittäneet (104) IN:n hinnoittelupolitiikan varmistavan, että kaikki asiaan kuuluvat kustannukset katetaan ja taloudellisen toiminnan tuloista saadaan kohtuullinen voitto (105). Vaikka Norjan viranomaiset katsovat, että IN:n toiminta tällä alalla ei ole luonteeltaan taloudellista, kaupalliset sopimukset on suunniteltu kattamaan kaikki kustannukset sekä tuottamaan IN:lle voittoa.

(139) Norjan viranomaiset ovat selittäneet pilottihankkeissa ja etukumppanuussopimuksissa käytetyn hinnoittelumallin johdanto-osan 108–122 kohdissa kuvatun kustannusten kohdistamismenetelmän perusteella osoittaakseen, että verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamisesta alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille perittävät hinnat riittävät tuottamaan kohtuullisen tuoton.

(140) Kannattavuutta ei mitata koko visitnorway.com-verkkoalustan (106) vaan taloudellisen toiminnan (etusopimuksilla ja vakiomuotoiset sopimuksilla alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottavat taloudelliset palvelut) osalta. IN:n alkuperäiseen uutta rakennetta koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan sisältyi tuloja palveluista, joita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottiin kahdentyyppisten sopimusten perusteella: i) etusopimukset ja ii) vakiomuotoiset sopimukset.

(141) Toimitettujen tietojen yksityiskohtaisen arvioinnin perusteella ei ole näyttöä siitä, etteikö IN yrittäisi saada kohtuullista tuottoa kaupallisista sopimuksista, etusopimukset mukaan lukien. On päinvastoin näyttöä siitä, että käytännössä IN odotti saavansa voittoa tästä taloudellisesta toiminnasta ajanjaksolla 2013–2018. IN on toimittanut valvontaviranomaiselle liiketoimintalaskelman, joka perustuu kaupallisiin sopimuksiin liittyviin arvioituihin tuloihin ja menoihin ja joka osoittaa positiivista nettonykyarvoa (107), kun käytetty diskonttokorko on 7 prosenttia. IN:n liiketoimintamallissa nettotuotoksi arvioitiin [… – … prosenttia] (108).

(142) Muodollisen tutkintamenettelyn aikana IN on myös selittänyt (109), että se on siirtymässä uuteen pilvipohjaiseen kohdehallintajärjestelmään, jossa sillä on […].

(143) Valvontaviranomainen huomauttaa, että julkisen ja yksityisen toimijan toimintaa vertailtaessa on otettava huomioon yksityisen toimijan asenne sijoituksen tekemisen tai liiketoimintasuunnitelman laatimisen ajankohtana ”kun otetaan huomioon muun muassa kyseisten sijoitusten tekohetkellä käytettävissä oleva tiedot ja ennakoitavissa oleva kehityssuuntaus” (110). Uuden rakenteen liiketoimintasuunnitelman laatimisen jälkeen visitnorway.com-sivustoon tehdyt muutokset eivät tästä syystä ole merkityksellisiä valtiontuen arvioinnin kannalta. Merkittävä kysymys on se, oliko alkuperäisellä liiketoimintamallilla tarkoitus saada voittoa alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjottavista palveluista.

(144) Kahden pilottihankkeen Pilot Alfa -vaiheessa tehdyssä analyysissa Norjan viranomaiset korostavat, että Visit Sørlandet ja Visit Trondheim antoivat vahvan panoksen mallin kehittämiseen ja käyttivät huomattavasti aikaa hankkeisiin. IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liitteessä 6 (111) esitetään konkreettinen luettelo pilottihankkeissa vuoden 2013 aikana visitnorway.com-sivuston uutta rakennetta suunniteltaessa suoritetuista erityyppisistä ylimääräisistä töistä. Näistä pilottiasiakkaiden suorittamista ylimääräisistä tehtävistä IN viittaa muun muassa seuraaviin: i) arvioida, millaisen sisällön olisi säilyttävä osana verkkoalustaa, ii) suunnitella nykyisistä ratkaisuista lähtevien linkkien siirto, jotta säilytetään nykyisen sisällön esitysjärjestys hakukoneissa, iii) laatia ja arvioida perusrakennetta, etusivua, alasivuja ja hakemistorakennetta muuta sisältöä kuin niiden omia verkkosivuja varten.

(145) Näin ollen pilottihankkeiden kannattavuutta ei voida arvioida erikseen vaan ainoastaan osana pitkän aikavälin hanketta. Kyse ei ole siitä, saisiko IN lyhyellä aikavälillä tuottoa pilottihankkeista, vaan siitä, varmistaisivatko uusi rakenne ja etukumppanuussopimukset kannattavuuden pitkällä aikavälillä (112). Pilottihankkeet ovat luonteeltaan sellaisia, etteivät julkiset tai yksityiset yritykset odota niiltä välittömästi tuottoa, vaan pikemmin ne toteuttavat hankkeita arvioidakseen niiden taloudellista ja liiketoiminnallista järkevyyttä (113). Oikeuskäytännössä on tunnustettu, että valtion luopuminen tuloista ei automaattisesti muodosta valtiontukea. Itse asiassa valvontaviranomainen katsoo EU:n tuomioistuimen (114) ja komission käytännön (115) mukaisesti, että hintojen alentaminen ei ole valtiontukea, jos se voidaan objektiivisesti perustella taloudellisilla syillä.

(146) Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että vuodesta 2014 lähtien molempien pilottihankkeiden asiakkaille on tarjottu samaa etukumppanuussopimuksen hintarakennetta kuin muillekin alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille (116). Tämä selittää kantelijan viittauksen hintojen korotukseen vanhojen ja uusien etusopimusten välillä. Vuodesta 2014 lähtien tehdyissä kumppanuussopimuksissa maksut ovatkin korkeammat kuin pilottivaiheissa perityt maksut (ks. johdanto-osan 44 kohta) (117).

(147) Valvontaviranomaiselle lähetetyt tiedot (118) osoittavat, että etukumppanuussopimuksista ajanjaksolta 2013–2018 odotettu keskimääräinen tuotto ([… – …prosenttia]) vastaa verkkopalveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoavien yksityisen toimijoiden saamaa katetta (119).

(148) IN selitti vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (120), että vaikka se ei tunne kilpailijoidensa hinnoittelumalleja, se on kerännyt alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille palveluja tarjoavien tärkeimpien verkkosisällön kehittäjäyritysten yleisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä. IN:n mukaan alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille palveluja tarjoavien yksityisen toimijoiden keskimääräinen voittomarginaali on […] (121). Näin ollen IN katsoo, että sen arvioitu voittomarginaali, [… – …prosenttia], vastaa markkinoilta saatavia katteita (122).

(149) Valvontaviranomainen muistuttaa, että oikeuskäytännön mukaan alan keskimääräistä tuottoa voidaan käyttää tuen puuttumisen indikaattorina (123). Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että koska markkinasijoittaja hyväksyisi […] prosentin voittomarginaalin verkkoinfrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamisesta, IN:n liiketoimintamalli oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

(150) IN toimitti myös eräitä tietoja (124), jotka liittyivät kantelijan väitteeseen siitä, että visitnorway.com-sivustolla on itsessään arvoa tuotemerkin ja verkkotunnuksen vuoksi (se on yksi Norjan kävijämääriltään suurimmista matkailusivustoista) ja että tätä ei ole otettu huomioon. Valvontaviranomainen käsittää kantelijan väitteen siten, että koska visitnorway.com-tuotemerkillä on taloudellista arvoa, alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen olisi maksettava myös tämän tuotemerkin käytöstä saatavasta epäsuorasta hyödystä.

(151) IN pitää tätä arvoa mitättömänä. Päätelmänsä tueksi IN palkkasi ulkoisen konsulttiyhtiön, NetNamesin, joka arvioi verkkotunnuksen arvoksi 20 000 Yhdysvaltain dollaria (125). Verkkotunnuksen arvo perustui vertailuun vastaavien verkkotunnusten kanssa. Kun otetaan huomioon visitnorway.com-sivuston kustannukset, ulkoinen asiantuntija vahvisti IN:n päätelmän, jonka mukaan verkkotunnuksen arvo on mitätön. Valvontaviranomainen ei näe perusteita kyseenalaistaa tätä päätelmä.

(152) Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että IN toimi asianmukaisesti jättäessään veloittamatta visitnorway.com-tuotemerkin käytön ylimääräisenä kustannuksena alueellisilta matkailutoimistoilta ja matkakohteiden hallintojärjestöiltä.

(153) Valvontaviranomainen päättelee näin ollen, että IN tekee kaupallisia sopimuksia, etusopimukset mukaan luettuina, odottaen pitkän aikavälin kannattavuutta ja markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

1.2.3 Päätelmät

(154) Valvontaviranomainen päättelee, että tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille IN:llä on käytössä asianmukainen kustannusten kohdistamismekanismi ja kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla se voi tunnistaa paikkansapitävästi näihin palveluihin liittyvät menot ja tulot.

(155) On myös osoitettu, että IN ei ole luopunut näiden palvelujen tarjoamisen tuottamista voitoista. IN on toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

(156) Valvontaviranomainen päättelee näin ollen, että IN ei ole saanut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille etukumppanuussopimuksilla.

1.2.4 Väitetty valtiontuki alueellisten matkailutoimistojen ja matkakohteiden hallintojärjestöjen hyväksi

1.2.5 Voidaanko alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä pitää ”yrityksinä”?

(157) Kuten johdanto-osan 87 kohdassa selitettiin, ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vain, jos valtiontuen saajat ovat yrityksiä.

(158) Kuten johdanto-osan 18 kohdassa todettiin, valvontaviranomainen toteaa, ettei alueellisia matkailutoimistoja ja matkakohteiden hallintojärjestöjä ole perustettu tuottamaan mahdollisimman suurta voittoa itse yksikölle tai sen osakkaille vaan lisäämään ja edistämään osakkaidensa ja asiakkaidensa liiketoimintaa.

(159) Valvontaviranomainen muistuttaa kuitenkin, että valtiontukisääntöjen soveltaminen ei riipu siitä, onko yksikkö perustettu tuottamaan voittoa. Oikeuskäytännön perusteella myös voittoa tavoittelemattomat yksiköt voivat tarjota tavaroita ja palveluja markkinoilla (126). Tällaisissa tapauksissa voittoa tavoittelemattomat palvelujen tarjoajat kuuluvat valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.

(160) Valvontaviranomainen katsoo, että IN:n tavoin alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt tarjoavat sekä taloudellisia että ei-taloudellisia palveluita. Tiettyjen matkailupalvelujen myynninedistäminen on taloudellista toimintaa (ks. johdanto-osan 28 kohta). Tästä syystä näitä yksiköitä pidetään näiden palvelujen osalta yrityksinä.

1.2.6 Alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille aiheutuneen edun olemassaolo

(161) IN on osoittanut, että vaikka se on voittoa tavoittelematon organisaatio, etukumppanuussopimusten allekirjoittamiseen liittyy odotus kohtuullisesta pitkän aikavälin kannattavuudesta. IN:n hinnoittelumallissa odotetaan [… – … prosentin] tuottoa (ks. 1.2.2.2 jakso). IN:n toimittamat tiedot osoittavat, että tämä odotettu kannattavuus on saavutettu myös käytännössä. Tiedot osoittavat, että IN:n sijoitus visitnorway.com-sivuston uuteen rakenteeseen on tuottanut voittoa vuonna 2013. Vuosina 2014 ja 2015 tuoton odotetaan olevan negatiivinen, mutta ajanjaksoksi 2016–2018 ennustetaan vakaata ja kohtuullista tuottoa. Keskimääräinen tuotto vastaa verkkopalveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille tarjoavan yksityisen toimijan tuottoa (127).

(162) Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät saa etua hankkimalla verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja alle markkinahinnan.

(163) Lisäksi, toisin kuin kantelija väittää (ks. johdanto-osan 54 ja 65 kohta), valvontaviranomainen on saanut varmuuden siitä, että IN:n verkkosivustolle siirtyville alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei tarjota maksuttomia käännöspalveluja.

(164) Norjan viranomaiset ovat selittäneet, että etukumppanit eivät saa maksuttomia käännöspalveluja, vaan niiden käännöksiin saama tuki on päinvastoin pienempi kuin muille kuin etukumppaneille eli niille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille, jotka eivät siirry visitnorway.com-sivustolle, tarjottava tuki (ks. johdanto-osan 77 kohta).

(165) Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että väitettyä sitomiseen johtavaa edellytystä etusopimuksen tekemiselle ei ole.

1.2.7 Päätelmä

(166) Tältä pohjalta valvontaviranomainen katsoo, että alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät ole saaneet ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea saadessaan IN:ltä verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluita.

2. PÄÄTELMÄT

(167) Koska valvontaviranomainen on päätellyt, että IN:lle tai alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille ei ole aiheutunut etua, ei ole tarpeen arvioida, täyttyvätkö muut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan edellytykset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1. Innovasjon Norge ei ole saanut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ristiintukemalla matkailualan verkkoinfrastruktuuriaan ja siihen liittyviä palveluita julkisilla varoilla, jotka se on saanut korvauksena sen samalla alalla tarjoamista ei-taloudellisista palveluista eli Norjan yleisesti tunnetuksi tekemisestä matkakohteena. Innovasjon Norgella on ollut käytössä kustannusten kohdistamismekanismi ja kirjanpitomenetelmä, joiden avulla se on voinut asianmukaisesti tunnistaa sen verkkoinfrastruktuuriin ja siihen liittyviin palveluihin liittyvät menot ja tulot.

2. Innovasjon Norge ei ole saanut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea luopumalla voitoista tarjotessaan verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille.

2 artikla

Alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät ole saaneet ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea hankkimalla verkkoinfrastruktuuria ja siihen liittyviä palveluja markkinahinnan alittavaan hintaan.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

4 artikla

Ainoastaan tämän päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 4 päivänä marraskuuta 2015. EFTAn valvontaviranomaisen puolesta Sven Erik SVEDMAN Puheenjohtaja Helga JÓNSDÓTTIR Kollegion jäsen

(1) Alkuperäinen kantelija tellUs IT AS sulautui lokakuussa 2013 yrityksen New Mind kanssa muodostaen yrityksen New Mind | tellUs. Ks. www.newmind.co.uk

(2) Asiakirja nro 678002 sekä asiakirjojen nro 678003–678007, 678010–678013 ja 678017 liitteet.

(3) Julkaistu EUVL:ssä C 334, 25.9.2014, s. 8, ja ETA-täydennysosassa N:o 53, 25.9.2014, s. 1.

(4) Asiakirja nro 720775 sekä 12 liitettä (asiakirjat nro 720776–720788).

(5) Asiakirja nro 726058.

(6) Asiakirja nro 725167.

(7) Asiakirja nro 725174.

(8) Asiakirjat nro 730559, 730560 ja 730561.

(9) Valvontaviranomainen on saanut kantelijalta ja IN:ltä useita lisätietoja sisältäviä sähköpostiviestejä. TellUs lähetti 1.1.2015 päivätyn sähköpostiviestin (asiakirja nro 734800). IN on lähettänyt useita sähköpostiviestejä: asiakirjat nro 742759 (16.1.2015 päivätty sähköpostiviesti), 744264 (5.2.2015 päivätty sähköpostiviesti), 753927 (14.4.2015 päivätty sähköpostiviesti), 754218 (17.4.2015 päivätty sähköpostiviesti), 757843 (20.5.2015 päivätty sähköpostiviesti) ja 758656 (29.5.2015 päivätty sähköpostiviesti). Lisäksi IN:n kanssa käytiin neuvottelupuhelu 16.4.2015.

(10) Vuonna 2013 visitnorway.com-sivustolla oli 22,5 miljoonaa kävijää ja 50 miljoonaa sivunäyttöä ja vuonna 2014 vastaavasti 21,3 miljoonaa kävijää ja 50,3 miljoonaa sivunäyttöä. Ks. osoitteessa http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom saatavilla olevat tiedot sekä asiakirja nro 758656.

(11) Norjaksi regionalt selskap.

(12) Norjaksi destinasjonsselskap.

(13) Valvontaviranomainen esittää kuvauksen näistä palveluista jäljempänä 2.2. ja 2.3 jaksossa.

(14) LOV-2003-12-19-130 (Lov om Innovasjon Norge) on saatavilla verkko-osoitteessa http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge

(15) IN-lain 2 §.

(16) IN:n nykyisin hoitamista tehtävistä vastasivat aiemmin laajasti ottaen neljä sen edeltäjäorganisaatiota: Norjan teollisuus- ja aluekehitysrahasto (Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, SND), valtion keksintöneuvontakeskus (Statens Veiledningskontor for Oppfinnere, SVO), Norjan matkailuneuvosto (Norges Turistråd, NTC) ja Norjan vientineuvosto (Norges Eksportråd, NEC). Vuonna 2004 nämä neljä elintä lakkautettiin ja sulautettiin IN:ään.

(17) IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

(18) IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

(19) Ks. The Government's tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry, Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö, 10.4.2012, s. 44. Tämä asiakirja lähetettiin valvontaviranomaiselle IN:n 28.10.2013 päivätyn kirjeen (asiakirja nro 688213) liitteenä 4 (asiakirja nro 688216).

(20) Ks. edellinen alaviite.

(21) Esim. alueellisen Visit Trondheim AS -matkailutoimiston liiketoimintaprofiilin mukaan yhtiön tarkoituksena ei ole tuottaa osakkaille suoraa taloudellista hyötyä (vapaa käännös, norjaksi Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte). Ks. Brønnøysund-rekistereihin kuuluvassa yhteisörekisterissä julkisesti saatavilla olevat tiedot osoitteessa http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

Matkakohteen hallintojärjestön Visit Sørlandet AS osalta todetaan, että yrityksen toiminnalla ei pyritä tuottamaan voittoa sen osakkaille. Norjaksi: ”Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte. Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap”(lihavointi lisätty). Ks. yrityksen liiketoimintaprofiili, joka on saatavilla Brønnøysund-rekistereihin kuuluvassa yhteisörekisterissä osoitteessa http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

(22) Kohdehallintajärjestelmät määritellään järjestelmiksi, joilla vakiinnutetaan ja jaetaan kattavaa matkailutuotteiden valikoimaa useiden eri kanavien ja alustojen avulla. Niillä palvellaan yleensä jotain tiettyä aluetta ja tuetaan tämän alueen matkakohteiden hallintojärjestön toimintaa. Kohdehallintajärjestelmissä pyritään käyttämään asiakaskeskeistä lähestymistapaa matkakohteen hallinnoimiseksi ja markkinoimiseksi kokonaisvaltaisesti, ja tyypillisesti niissä tarjotaan matkakohteeseen vahvasti liittyvää tietoa, tosiaikaisia varausmahdollisuuksia ja matkakohteen hallintovälineitä sekä kiinnitetään erityistä huomiota pienten ja riippumattomien matkailupalvelujen tarjoajien tukemiseen. Kohdehallintajärjestelmien määritelmä on saatavilla osoitteessa http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system

(23) Kohdejärjestelyjä tekevät yritykset (destination management companies, DMC) on matkailualalla käytetty termi ammattimaisista palveluyrityksistä, jotka tarjoavat paikallista osaamista, asiantuntemusta ja resursseja ja ovat erikoistuneet muun muassa tapahtumien, toiminnan, kiertomatkojen ja kuljetusten suunnitteluun ja toteuttamiseen. Laajasti ottaen termillä tarkoitetaan matkailualan ammattimaisia palveluyrityksiä.

(24) IN:n 20.12.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 694258). Norjan kansallinen matkailujärjestö, joka oli valtion sekä kunnallisten ja yksityisten sidosryhmien yhteinen matkailualan elin, perustettiin vuonna 1903 ja toimi vuoteen 1984 asti. Siitä lähtien kansallisen matkailujärjestön markkinointitoimintaa jatkoi NORTRA-säätiö, joka vuonna 1999 vaihtoi nimekseen NTC. Vuodesta 2004 lähtien NTC:n tehtäviä on näiden kahden elimen sulautumisen jälkeen hoitanut IN. Lisätietoja elimistä, joiden tehtäväksi on perinteisesti annettu Norjan tunnetuksi tekeminen matkailukohteena, toimitettiin myös IN:n 20.12.2013 päivätyssä kirjeessä (asiakirja nro 694258).

(25) Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, sivu 14, osoitteessa https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, osoitteessa https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge, osoitteessa http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf

(26) Ks. The Governments' tourism strategy. Valuable experiences. National Strategy for the Tourism Industry, Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö, 18.12.2007. IN:n 28.10.2013 päivätyn kirjeen (asiakirja nro 688213) liite 1 (asiakirja nro 688214).

(27) Ks. edellinen alaviite, alaotsikko 7.5, Visitnorway.com, s. 68.

(28) Ks. The Governments' tourism strategy. Destination Norway. National Strategy for the Tourism Industry, Norjan kauppa- ja teollisuusministeriö, 10.4.2012, osoitteessa https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf. IN:n 28.10.2013 päivätyn kirjeen (asiakirja nro 688213) liite 4 (asiakirja nro 688216).

(29) Lisätietoja kauppa-, teollisuus- ja kalastusministeriön hankesuunnitelmassa uudeksi kansalliseksi matkailualan rakenteeksi (20.6.2013 päivätty versio 1.2): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

(30) Ks. alaviite 25.

(31) Vuoden 2014 budjettikirjeen mukaan Innovasjon Norgen tehtävänä on kehittää edelleen kansallista matkailualan visitnorway.com-internetportaalia.

(32) IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

(33) IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

(34) Toisin kuin IN:n tietokantapalveluja, New Mind | tellUsin ratkaisua tarjotaan kaikille matkailualan yrityksille (ei vain alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille), ja sillä jaellaan tietokantaan syötetyt tiedot useille eri mediakanaville samanaikaisesti.

(35) IN selitti vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775) tarjoavansa kaikille alueellisille matkailutoimistoille ja matkakohteiden hallintojärjestöille samaa sopimusta (on olemassa mallisopimus, josta on lähetetty kopio valvontaviranomaiselle). Useat alueelliset matkailutoimistot ja matkakohteiden hallintojärjestöt eivät kuitenkaan ole kiinnostuneita tekemään etusopimuksia IN:n asettamien rajoitusten vuoksi. Esimerkiksi i) monet matkakohteiden hallintojärjestöt vierastavat oman alueensa profiloimista visitnorway.com-sivuston yhteisissä kansallisissa puitteissa, ii) IN:n toimittaja voi olla julkaisematta tai muuttaa etukumppanin verkkosivustolla julkaisemaa sisältöä, jos edut ovat ristiriidassa tai jos sisältö ei sovi visitnorway.com-sivuston profiiliin, ja iii) jos matkakohteiden hallintojärjestö lakkauttaa omat verkkosivustonsa, se menettää verkkotunnuksensa.

(36) Alueellinen matkailutoimisto perustettiin Aust-Agderin ja Vest-Agderin alueelliseksi yritykseksi vuonna 2010. Yrityksen omistajia ovat lääni, paikallisviranomaiset ja eräät yksityiset yritykset, kuten Color Line, Fjord Line ja Amusement Park. Ks. The Governments' tourism strategy. Destination Norway. National strategy for the tourism industry. Ks. alaviite 19. Lisätietoja yrityksestä on saatavilla Brønnøysund-rekistereihin kuuluvasta yhteisörekisteristä osoitteessa http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

(37) Visit Trondheim AS perustettiin vuonna 1989 kehittämään Trondheimin matkailualaa. Sen osakkeenomistajat ovat Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) ja muut (73,11 %).

Visit Trondheimin liiketoimintaprofiilin mukaan se on ”organisaatioita, laitoksia, yrityksiä ja ministeriöitä palveleva matkakohdeyritys, jonka edut kytkeytyvät Trondheimin ja Trondheimin alueen matkailualaan. Matkakohdetta kehitetään yhteistyössä yhteisön, liike-elämän ja matkailun kehittämisen kanssa. Visit Trondheim määrittelee ja tarjoaa verkkoisännöintipalveluja ja profiloitua markkinointia sekä myy, markkinoi ja kehittää Trondheimia ja Trondheimin aluetta matka-, konferenssi-, kulttuuri- ja tapahtumakohteena. Visit Trondheim varmistaa, että kaikki asianomaiset puhaltavat yhteen hiileen varmistaakseen, että Trondheim saavuttaa toivotun aseman matkakohteena samoin kuin houkuttelevuutta ja mainetta koskevat tavoitteensa. Yrityksen tavoitteena ei ole tuottaa omistajilleen välitöntä taloudellista hyötyä. Jos yritys likvidoidaan, mahdollinen voitto osoitetaan yrityksen tavoitteeseen” (vapaa käännös). Lisätietoja yrityksestä on saatavilla Brønnøysund-rekistereihin kuuluvasta yhteisörekisteristä osoitteessa http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

(38) URL tulee englannin sanoista Uniform Resource Locator. URL on formatoitu merkkijono, jota verkkoselaimet, sähköpostipalvelimet ja muut ohjelmistot käyttävät verkkoresurssien tunnistamiseen internetissä.

(39) IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688213).

(40) Toinen IN:n 28.10.2013 päivätty kirje (asiakirja nro 688215). Ks. myös IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

(41) Määritelty kaaviossa 2 hallintojärjestökohtaisiksi (DMO specific).

(42) Määritelty kaaviossa 2 uudeksi rakenteeksi (new structure).

(43) Määritelty kaaviossa 2 vakiomuotoiseksi esittelyksi (standard presentation).

(44) Määritelty kaaviossa 2 yleiseksi markkinoinniksi (generic marketing).

(45) Kantelun mukaan tietoteknisen alustan infrastruktuuripalvelujen tarjoaminen matkailualalle ei ole ollut osa IN:n toimintaa toistaiseksi (asiakirja nro 678002), s. 8.

(46) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, 24.7.2003 antaman tuomion mukaan sen 89–93 kohdassa mainitut edellytykset täyttävä palvelujen korvaaminen ei ole valtiontukea.

(47) Lisätietoja kantelusta on johdanto-osan 2 kohdassa mainitussa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

(48) 15.11.2013 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 690346).

(49) Lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 61 ja 62 kohdassa.

(50) Lisätietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 115–126 kohdassa.

(51) Lisätietoja soveltuvuutta koskevasta valvontaviranomaisen päättelystä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 129–137 kohdassa.

(52) Kantelijan toimittamat lisätiedot (kantelijan 13.1.2015 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 734800)).

(53) IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

(54) Ks. edellinen alaviite.

(55) Norjan viranomaiset lähettivät valvontaviranomaiselle menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittamansa vastauksen (asiakirja nro 720777) liitteenä 2 englanninkielisen käännöksen asiakirjasta Review of the allocation for business development and administration in IN (2421 luku, 70 kohta). Kustannusmalli perustuu IN:n maksullisten palvelujen tarjoamiseen käyttämään tuntimäärään.

(56) Norjan viranomaiset eivät kiistä valtiontuen olemassaoloa Altmark-tuomion perusteiden nojalla, vaan vetoavat pikemminkin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen henkeen väitettyjen valtiontukitoimenpiteiden soveltuvuuden arvioimiseksi.

(57) Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

(58) Norjan viranomaiset ovat selittäneet, että visitnorway.com-sivusto tarjoaa yleistä tietoa ja tuotetietoja. Yleisellä tiedolla tarkoitetaan yleisesti kiinnostavaa tietoa, kuten uutisia revontulista. Tuotetiedoilla tarkoitetaan tietoja erityisistä kaupallisista toiminnoista, kuten hotelleista ja matkailutoiminnasta. Ks. johdanto-osan 48 kohta.

(59) IN:n 24.11.2014 päivätyn kirjeen liite I. Kommentteja New Mind | tellUsin huomautuksista (asiakirja nro 730560).

(60) Kantelijan toimittamat lisätiedot. Kantelijan 13.1.2015 päivätty sähköpostiviesti (asiakirja nro 734800).

(61) Norjan viranomaisten vastaus kantelijan 13.1.2015 päivättyyn sähköpostiviestiin, ks. edellinen alaviite (asiakirja nro 742759).

(62) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1990, Belgia v. komissio (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, 25 kohta, ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 21.5.2010, France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV ja T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, 186 kohta.

(63) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 23.4.1991, Höfner ja Elser v. Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, 21–23 kohta, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.9.2000, Pavel Pavlov ym., C-180/98–C-184/98, EU:C:2000:428, ja asia E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn tuomioistuimen kokoelma 2008, s. 62, 78 kohta.

(64) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.1.2006, Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, 108 kohta.

(65) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.10.1993, Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, 11 kohta.

(66) Samalla alalla voi olla yhtäaikaisesti sekä taloudellista että ei-taloudellista toimintaa, ja niitä voi joskus harjoittaa sama organisaatio. Tällaisessa tilanteessa yksikkö katsotaan yritykseksi vain sen taloudellisen toiminnan osalta. Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.6.1987, komissio v. Italia, C-118/85, EU:C:1987:283, 7 kohta. Ks. myös komission päätös 2006/225/EY, tehty 2 päivänä maaliskuuta 2005, tukiohjelmasta, jonka Italia on toteuttanut ammattikoulutuslaitosten uudistamiseksi (EUVL L 81, 18.3.2006, s. 25), 43 kohta.

(67) Saatavilla osoitteessa https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1

(68) Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.2006, Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) v. komissio, C-205/03, EU:C:2006:453, 26 kohta.

(69) Ks. julkisasiamiehen ratkaisuehdotus 10.11.2005, Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) v. komissio, C-205/03, EU:C:2005:666, 31 kohta.

(70) Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.9.2000, Pavel Pavlov ym., C-180/98–C-184/98, EU:C:2000:428, 76 kohta, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 25.10.2001, Ambulanz Glöckner, C-475/99, EU:C:2001:577, 20 kohta.

(71) Asia E-6/98, Norjan kuningaskunta v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 1998, s. 242, 34 kohta. Ks. myös unionin tuomioistuimen tuomio 15.11.2011, komissio ja Espanja v. Government of Gibraltar ja Yhdistynyt kuningaskunta, C-106/09 ja C-107/09, EU:C:2011:732, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 26.9.1996, Ranska v. komissio, C-241/94, EU:C:1996:353, 19 ja 20 kohta.

(72) Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 27.1.1998, Ladbroke Racing v. komissio, T-67/94, EU:T:1998:7, 52 kohta, ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 13.7.2000, SIC v. komissio, T-46/97, EU:T:2000:123, 83 kohta.

(73) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.7.2003, Chronopost SA v. komissio, C-83/01 P ja C-93/01P ja C 94/01 P, EU:C:2003:388, 40 kohta.

(74) Ks. esimerkiksi valvontaviranomaisen päätökset N:o 84/15/KOL Redningsselskapetin ja Tromsøn yliopiston tarjoamien merenkulkualan kurssien väitetystä ristiintukemisesta (EUVL C 193, 11.6.2015, s. 9), saatavilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); N:o 142/03/KOL julkisten varojen uudelleenjärjestelystä ja siirrosta työntutkimuslaitokselle (EUVL C 248, 16.10.2003, s. 6); N:o 343/09/KOL Timen kunnan tekemistä kiinteistöjä N:o 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 ja 2/32 koskevista kiinteistökaupoista (EUVL L 123, 12.5.2011, s. 72); N:o 496/13/KOL konsertti- ja konferenssikeskus Harpan rahoittamisesta (EUVL L 172, 12.6.2014, s. 36), 56 kohta, ja siinä mainitut päätökset; ja N:o 174/13/KOL yhdyskuntajätteen keräilijöille myönnetystä rahoituksesta (EUVL C 263, 12.9.2013, s. 5). Tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioon myönnettävää valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa todetaan samansuuntaisesti seuraavaa: ”Jos sama yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta toimintaa, muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuulu ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos taloudellinen ja muu toiminta sekä niiden kustannukset, rahoitus ja tulot voidaan erottaa selkeästi toisistaan ja näin estää tehokkaasti ristiintuen siirtyminen taloudelliseen toimintaan. Kustannusten, rahoituksen ja tulojen asianmukainen jako voidaan osoittaa kyseisen yhteisön tilinpäätöksen avulla.” (18 kohta, alleviivaus lisätty)

(75) Nämä edellytykset vahvistetaan avoimuusdirektiivissä (komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17), otettu osaksi ETA-sopimusta ETA:n sekakomitean 8 päivänä kesäkuuta 2007 tekemällä päätöksellä N:o 55/2007 (EUVL L 266, 11.10.2007, s. 15, ja ETA-täydennysosa N:o 48, 11.10.2007, s. 12).

(76) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.7.2003, Chronopost SA v. komissio, C-83/01 P ja C-93/01P ja C 94/01 P, EU:C:2003:388, 40 kohta.

(77) Tässä yhteydessä viitataan IN:n 28.10.2013 päivätyssä kirjeessä (asiakirja nro 688215) olevaan kaavioon.

(78) Valvontaviranomainen panee merkille, että kehittämiskustannukset otettiin huomioon IN:n budjetissa vuodeksi 2013 eli vuonna, jona kustannukset aiheutuivat. Lisätietoja johdanto-osan 113–115 kohdissa.

(79) IN:n vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (asiakirja nro 720775).

(80) IN:n valvontaviranomaiselle 14.4.2015 lähettämän sähköpostiviestin (asiakirja nro 753927) liite.

(81) IN:n 14.4.2015 päivätyn sähköpostiviestin (asiakirja nro 753927) liite 2.

(82) IN:n menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittaman vastauksen liite 3 (asiakirja nro 720778).

(83) Pääomitettu kustannus merkitään yrityksen taseessa osaksi kiinteää pääomaa sen sijaan, että se kirjataan kuluksi kyseisellä ajanjaksolla. Näin ollen ei-pääomitetut kustannukset ovat kuluja vain sen vuoden osalta, jona ne aiheutuvat.

(84) NRS 19:n jäljennös lähetettiin valvontaviranomaiselle 24.11.2014 päivätyn kirjeen liitteenä II (asiakirja nro 730560).

(85) Oikeuskäytännön mukaan toimenpide, joka on kaikkien yritysten saatavilla, ei ole valikoiva. Ks. muun muassa yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.9.2000, Saksa v. komissio, C-156/98, EU:C:2000:467, 22 kohta.

(86) Valvontaviranomainen huomauttaa, että tätä menetelmää on vuodesta 2013 lähtien sovellettu johdonmukaisesti kaikkiin etusopimuksiin, kahta ensimmäistä pilottihanketta eli Visit Sørlandetia ja Visit Trondheimia koskevat sopimukset mukaan lukien. Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen toimittamansa vastauksen (asiakirja nro 720779) liitteessä 4 IN toimitti valvontaviranomaiselle jäljennöksen kaikista allekirjoitetuista etukumppanuussopimuksista.

(87) Kaikki tuntikohtaiset kustannukset huomioon ottava kustannusmalli eroaa peruskustannuksiin perustuvasta mallista, jossa eräät yhteiset kustannukset voidaan vähentää kokonaiskustannuksista. IN ei ole soveltanut tätä mallia kumppanuussopimusten yhteydessä. IN selitti, että käyttäjämaksuja koskevien suuntaviivojen vuonna 2011 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen tästä mallista luovuttiin. Kaikki kustannukset huomioon ottavaa menetelmää sovelletaan kaikkiin IN:n palveluihin, jos yksityiset toimijat voivat tarjota saman palvelun (asiakirja nro 720775, vastaus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen).

(88) Myös työntekijöiden hankkeesee