2001/253/: EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 253/01/COL, tehty 8 päivänä elokuuta 2001, Islannin aluetuki- ja tukitasokartasta (tuki N:o 00-002)



Virallinen lehti nro L 015 , 17/01/2002 s. 0049 - 0057



EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 253/01/COL, tehty 8 päivänä elokuuta 2001, Islannin aluetuki- ja tukitasokartasta (tuki N:o 00-002) EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen(1) ja erityisesti sen 61, 62 ja 63 artiklan ja pöytäkirjan 26, ottaa huomioon valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTAn jäsenvaltioiden välisen sopimuksen(2) ja erityisesti sen pöytäkirjassa 3 olevan 24 ja 1 artiklan, ottaa huomioon valvontaviranomaisen suuntaviivat(3) ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan soveltamisesta ja tulkinnasta, on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa mainittujen määräysten mukaisesti(4), sekä katsoo seuraavaa: I TOSIASIAT 1. Menettely EFTAn valvontaviranomainen päätti 12 päivänä heinäkuuta 2000 aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevassa 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun virallisen tutkintamenettelyn Islannissa aluetukena myönnetystä valtiontuesta (aluetukikartta)(5). Päätös tehtiin sen jälkeen, kun Islannin viranomaisia oli muistettu useita kertoja EFTAn valvontaviranomaisen velvollisuudesta aloittaa kyseinen menettely, jos aluetukikarttaa koskevaa ilmoitusta ei toimiteta. Päätös julkaistiin 21 päivänä joulukuuta 2000 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(6). Asianomaisilla osapuolilla oli oikeus esittää huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä yhden kuukauden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta. Valvontaviranomainen ei ole saanut huomautuksia. Islannin viranomaiset ilmoittivat EU-edustustonsa 2 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja rekisteröi 4 päivänä elokuuta 2000 (asiakirjanumero 00-5486-A) ehdotuksensa Islannin aluetukikelpoisiksi alueiksi ja tuen enimmäisintensiteetit. Kirjeessä viitattiin valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevaan 1 artiklan 3 kohtaan. Valvontaviranomainen pyysi 27 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (asiakirjanumero 01-2146-D) lisätilastotietoja Islannin kunnista, muun muassa yksityiskohtaisen kartan kuntien rajoista, kokonaisväkiluvusta ja kunkin kunnan väestötiheydestä. Islannin viranomaiset vastasivat lisätietopyyntöön 23 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja rekisteröi 23 päivänä toukokuuta 2001 (asiakirjanumero 01-3881-A). Kirje sisälsi seuraavat kolme asiakirjaa: taulukko kutakin kuntaa koskevista tilastotiedoista, Islannin kuntarajoja kuvaava kartta (johon on merkitty aluetukikelpoiset alueet) ja kartta kunnista, joiden väestötiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometriä kohden. Valvontaviranomainen ilmoitti Islannin viranomaisille 18 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (asiakirjanumero 01-4602-D) hyväksyvänsä Islannin jakamisen kahteen alueeseen eli Reykjavikia ympäröivään pääkaupunkiseutuun ja maaseutuun, jolle voidaan myöntää aluetukea. Valvontaviranomainen oli Islannin viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että tärkeimpänä kriteerinä tukikelpoisten alueiden valinnassa olisi pidettävä väestötiheyttä. Valvontaviranomainen ei kuitenkaan ollut vakuuttunut siitä, että pääkaupunkiseutu olisi rajattava vaalipiirien perusteella, kuten Islannin viranomaiset olivat ehdottaneet 2 päivänä elokuuta 2000 päivätyssä ilmoituksessaan. Valvontaviranomainen piti vaalipiirien maantieteellisen koon ja väkiluvun perusteella oikeutettuna kuntien käyttöä maaseudun rajaamiseksi pääkaupunkiseudusta. Valvontaviranomainen huomautti, että (23 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä toimitetuista) kuntakohtaisista tiedoista ilmeni, että monien sellaisten kuntien, jotka sijaitsevat työssäkäyntietäisyydellä Reykjavikista ja jotka oli sisällytetty ehdotettuun aluetukialueeseen, väestötiheys on suuri (yli 12,5 as./km2). Valvontaviranomainen ehdottikin Islannin viranomaisille, että ne jättäisivät ehdotetun tukialueen ulkopuolelle lähellä Reykjavikia sijaitsevat kunnat, joiden väestötiheys on suuri. Islannin viranomaiset toimittivat EU-edustustonsa 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja rekisteröi 13 päivänä heinäkuuta 2001 (asiakirjanumero 01-5213-A), muutoksia aiempaan, 2 päivänä elokuuta 2000 päivättyyn ilmoitukseen. Islannin viranomaiset toimittivat myös tilastollisia ja taloudellisia lisätietoja pääkaupunkiseutua ympäröivistä kunnista, joiden asukastiheys on suhteellisen suuri. 2. Tausta Vuoden 1999 loppuun sovellettava aluetukikartta hyväksyttiin 28 päivänä elokuuta 1996(7). Islannin väestöstä 40,8 prosenttia asui tuolloin tukialueella. Tukialueiden keskimääräinen väestötiheys oli 1,1 asukasta neliökilometriä kohden. Hyväksytty tuki-intensiteetti oli 17 prosenttia nettoavustusekvivalentti (NAE), ja pk-yritysten tuki-intensiteettiä voitiin korottaa 10 prosenttia brutto. 3. Ehdotetun kartan sisältö 3.1 Menetelmät ja kattavuus Ilmoitus perustuu seuraavaan kolmeen Islannin viranomaisten kirjeeseen: 2 päivänä elokuuta 2000 päivätty kirje, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja rekisteröi 4 päivänä elokuuta 2000 (asiakirjanumero 00-5486-A), 23 päivänä toukokuuta 2001 päivätty kirje, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja rekisteröi 23 päivänä toukokuuta 2001 (asiakirjanumero 01-3881-A), sekä 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätty kirje, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja rekisteröi 13 päivänä heinäkuuta 2001 (asiakirjanumero 01-5213-A). Islannin viranomaiset ehdottivat 2 päivänä elokuuta 2000 päivätyssä kirjeessään maan jakamista kahteen alueeseen eli pääkaupunkiseutuun ja maaseutuun. Islannin viranomaiset ehdottivat, että vain yritykset, jotka ovat sijoittautuneet maaseudulle, voisivat saada aluetukea ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen nojalla. Maaseuduksi aiottiin luokitella kolme maaseudulla sijaitsevaa vaalipiiriä eli luoteinen, koillinen ja eteläinen vaalipiiri. Ehdotettu aluetukialue olisi kattanut 38,2 prosenttia Islannin väestöstä. Islannin viranomaiset toimittivat 12 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä muutetun ilmoituksen. Muutetussa ilmoituksessa käytetään NUTI(8) V -tason maantieteellisiä yksikköjä (kuntia). Neljä kuntaa (Reykjanesbær, Sandgerðisbær, Gerðahreppur ja Vatnsleysustrandarhreppur) poistettiin 2 päivänä elokuuta 2000 ehdotetusta tukialueesta. Tukialue kattoi tämän seurauksena 33,2 prosenttia Islannin kokonaisväestöstä. Tukialueiden määrittämisessä käytetty muuttuja on alhainen väestötiheys. Islannin viranomaiset huomauttavat, että tukialueen väestötiheys on erittäin alhainen, vain 0,92 as/km2. Islannin viranomaiset huomauttavat myös, että näiden alueiden väestökehityksen suunta poikkeaa hyvin paljon pääkaupunkiseudusta. Tukialueet ovat lisäksi riippuvaisempia kalastuksesta ja maataloudesta. Ehdotetun tukialueen kokonaisväkiluku on 93812. Pääkaupunkiseutu, joka ei voi saada aluetukea, koostuu määritelmän mukaan pääkaupungista Reykjavíkista ja sen naapurikunnista Kópavogsbæristä, Seltjarnarneskaupstaðurista, Garðabæristä, Hafnarfjarðarkaupstaðurista, Bessastaðahreppurista, Mosfellsbæristä, Reykjanesbæristä, Sandgerðisbæristä, Gerðahreppurista ja Vatnsleysustrandahreppurista. Pääkaupunkiseudun asukasluku on 189033, joka on 66,8 prosenttia Islannin kokonaisväkiluvusta. 3.2 Tuen enimmäisintensiteetit Islannin viranomaiset ovat ehdottaneet koko aluetukialueella yleisesti sovellettavaksi enimmäisintensiteetiksi 17 prosenttia NAE. Lisäksi ehdotetaan, että pk-yritysten tukea voitaisiin korottaa 10 prosenttia brutto. Ehdotetut tuki-intensiteetit ovat samat kuin 28 päivänä elokuuta 1996 hyväksytyt. II ARVIOINTI 1. Yleisiä huomautuksia Valvontaviranomainen on pannut merkille, että Islannin viranomaiset eivät ole väittäneet, että Islannissa olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen (tai muiden 61 artiklan poikkeuslausekkeiden) soveltamisalaan kuuluvia alueita. Valvontaviranomainen onkin tarkastellut ehdotettua aluetukikarttaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja valtiontukea koskevien suuntaviivojen aluetukisääntöjä koskevan 25 luvun mukaisesti. Valtiontukia koskevien suuntaviivojen 25.5 luvun 1 kohdassa todetaan, että "kokonaisuus, jonka muodostavat toisaalta poikkeusten soveltamisalaan kuuluvat EFTA-valtion alueet ja toisaalta kullekin niistä sallitut alkuinvestointitukien tai työpaikkojen luomiseen myönnettävän tuen intensiteettien enimmäismäärät, esitetään EFTA-valtion aluetukikarttana". Kartan laatimiseen ei sinänsä sisälly ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Kartan hyväksyminen merkitsee kuitenkin lupaa tuen myöntämiseen aluetukiohjelmien nojalla. Kartan mukaiset hyväksytyt tuen enimmäisintensiteetit koskevat myös kyseisiä ohjelmia. Kirjeet, jotka on päivätty 2 päivänä elokuuta 2000 (asiakirjanumero 00-5486-A), 23 päivänä toukokuuta 2001 (01-3881-A) ja 12 päivänä heinäkuuta 2001 (01-5213-A), muodostavat yhdessä täydellisen ilmoituksen ja perustan valvontaviranomaisen laatimalle arvioinnille. EFTAn valvontaviranomaisen on tästä syystä tutkittava, voidaanko tähän asiaan soveltaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuslauseketta. 2. Menetelmät ja väestöllinen kattavuus Valtiontukea koskevien suuntaviivojen 25.3 luvun 16 kohdan mukaan ilmoitettujen alueiden "on vastattava NUTI III -tasoa tai asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa muunlaista yhtenäistä maantieteellistä yksikköä. Kukin jäsenvaltio voi käyttää ainoastaan yhtä maantieteellistä yksikköä." Ehdotettujen alueiden on muodostettava myös yhtenäisiä alueita. Koska Islannin viranomaisten 2 päivänä elokuuta 2000 ehdottamat vaalipiirit ovat liian suuria käytettäväksi pääkaupunkiseudun rajaamiseen aluetukikelpoisesta alueesta, viranomainen pitää perusteltuna kuntien (NUTI V -taso) käyttämistä aluetukialueen rajaamiseen. Valvontaviranomainen panee merkille, että Islannin viranomaiset ovat ilmoittaneet vain yhden maantieteellisen yksikön ja ehdotettu aluetukialue muodostaa yhtenäisen alueen. Valtiontukea koskevien suuntaviivojen 25.3 luvun 17 kohdassa todetaan, että "12 kohdassa mainitun kutakin jäsenvaltiota koskevan enimmäiskattavuuden asettamissa rajoissa kyseistä poikkeusta voidaan myös soveltaa alueisiin, joiden väestötiheys on pienempi kuin 12,5 asukasta/km2". Valvontaviranomainen panee merkille, että ehdotetun tukialueen kokonaisväkiluku on 93812 ja väestötiheys 0,92 asukasta neliökilometriä kohden. Ehdotettu aluetukikartta kattaa 33,2 prosenttia Islannin kokonaisväestöstä. Valvontaviranomainen on sitä mieltä, että tämä osa ehdotusta täyttää valtiontukea koskevien suuntaviivojen 25 luvun kriteerit. Aluetukikartan kattamat kunnat luetellaan tämän päätöksen liitteessä I. 3. Tuen enimmäisintensiteetti Valtiontukea koskevien suuntaviivojen 25.4 luvun 16 kohdassa todetaan muun muassa, että "61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisilla alueilla aluetuen enimmäisintensiteetti ei saa tavallisesti ylittää 20:tä prosenttia NAE, lukuun ottamatta syrjäisimpiä tai harvaanasuttuja alueita, joilla se voi olla 30 prosenttia NAE". Lisäksi 25.4 luvun 20 kohdassa todetaan, että "edellä 15-19 kohdassa mainittuihin enimmäisintensiteetteihin voidaan lisätä pk-yrityksille myönnetyt lisätuet eli 15 prosenttiyksikköä brutto 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvilla alueilla ja 10 prosenttiyksikköä brutto c alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvilla alueilla. Lopullista enimmäisintensiteettiä sovelletaan pk-yritysten tuen perusteisiin. Kyseisiä pk-yrityksille tarkoitettuja lisiä ei sovelleta kuljetusalan yrityksiin." Islannin viranomaiset ovat ehdottaneet, että yleisesti sovellettava tuen enimmäisintensiteetti olisi 17 prosenttia NAE, jota voitaisiin pk-yritysten osalta korottaa 10 prosenttia brutto. Valvontaviranomainen päätteleekin, että Islannin viranomaisten ehdottamat alueellisen investointituen enimmäisintensiteetit ovat suuntaviivojen mukaisia ja ne voidaan hyväksyä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen nojalla. Ehdotettu pk-yritysten tuen enimmäisintensiteetin korotus 10 prosenttia brutto voidaan hyväksyä valtiontukea koskevien suuntaviivojen nojalla. On kuitenkin varmistettava, että sovellettavissa kansallisissa säädöksissä viitataan valtiontukia koskevien suuntaviivojen 10.2 luvussa käytettyyn pk-yrityksen määritelmään. Aluetukikartan mukaiset tuen enimmäisintensiteetit ovat kasautuvia enimmäisintensiteettejä. Tämä tarkoittaa sitä, että kun investointihankkeeseen aiotaan myöntää tukea useammasta tukiohjelmasta, hankkeeseen eri tukiohjelmista myönnetyn tuen kasautunut intensiteetti ei saa ylittää aluetukikartan mukaisia enimmäisintensiteettejä. 4. Päätöksen soveltamisala ja tuen kasautuminen Islannin aluetukikartan soveltamisalasta on huomautettava, että alueellisiin tavoitteisiin liittyvän tuen myöntämistä tai muuttamista koskevat suunnitelmat, joissa noudatetaan kartan mukaista maantieteellistä rajausta ja tuen enimmäisintensiteettiä, eivät edellytä lisäperusteluja alueellisten näkökohtiensa osalta. Tämä ei kuitenkaan vapauta Islannin viranomaisia velvollisuudesta ilmoittaa tällaisista suunnitelmista valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Eräitä herkkiä aloja (tällä hetkellä laivanrakennus, teräsala, synteettiset kuidut ja moottoriajoneuvosto) koskevat erityiset ilmoitusvelvollisuudet pysyvät voimassa. Tukialueiden karttaa ei laadita uudelleen, poikkeustapauksia lukuun ottamatta, ennen sen hyväksytyn voimassaoloajan päättymistä 31 päivänä joulukuuta 2006. Karttaa voidaan kuitenkin muuttaa voimassaoloaikanaan muuttuneiden olosuhteiden mukaisesti edellyttäen, että muutoksista ilmoitetaan ennakkoon EFTAn valvontaviranomaisille ja tämä hyväksyy ne. Tämä päätös ei kuitenkaan rajoita EFTAn valvontaviranomaisen oikeutta tarkistaa karttaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos se on tarpeen ennen hyväksytyn voimassaoloajan päättymistä. 5. Päätelmä Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että ilmoitettu aluetukikartta, joka on voimassa vuoden 2006 loppuun, vastaa valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa (25 luvussa) ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiselle tuelle asetettuja vaatimuksia, ja sille voidaan näin ollen myöntää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen poikkeus. Valvontaviranomainen päättää tästä syystä virallisen tutkintamenettelyn tekemällä myönteisen päätöksen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1. Islannin aluetukikartan katsotaan soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan kyseisen sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Se voidaan näin ollen panna täytäntöön. 2. Aluetukikarttaa sovelletaan tämän päätöksen päiväyksestä alkaen vuoden 2006 loppuun sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 1 kohdan soveltamista. 3. Tämä päätös on osoitettu Islannille. Tehty Brysselissä 8 päivänä elokuuta 2001. EFTAn valvontaviranomaisen puolesta Puheenjohtaja Knut Almestad (1) Jäljempänä "ETA-sopimus". (2) Jäljempänä "valvonta- ja tuomioistuinsopimus". (3) Valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (valtiontukea koskevat suuntaviivat), jotka EFTAn valvontaviranomainen antoi ja julkisti 19. tammikuuta 1994. Suuntaviivat julkaistiin EYVL L 231, 3.9.1994, ja samana päivänä sen ETA-täydennysosassa N:o 32. Suuntaviivoja muutettiin viimeksi 23. toukokuuta 2001, mutta muutettua versiota ei ole vielä julkaistu. (4) EYVL C 368, 21.12.2000, s. 12. (5) Päätös N:o 135/00/COL. (6) Ks. alaviite 4. (7) Päätös N:o 103/96/COL. (8) NUTS = Nomenclature of Territorial Statistical Units in the European Communities (tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö). LIITE I TUKIALUEEN KUNNAT >TAULUKON PAIKKA>