EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 051/22/KOL,

tehty 16 päivänä helmikuuta 2022,

Islannin aluetukikartasta vuosiksi 2022–2027 (Islanti) [2022/1268]

1. YHTEENVETO

(1) EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, ilmoittaa Islannille, että arvioituaan Islannin aluetukikartan vuosiksi 2022–2027 valvontaviranomainen katsoo sen olevan alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa ( 1 ) , jäljempänä ’suuntaviivat’, vahvistettujen periaatteiden mukainen.

(2) Tämä päätös on suuntaviivojen 190 kohdan mukainen valvontaviranomaisen arvio aluetukikartasta. Hyväksytty kartta muodostaa olennaisen osan suuntaviivoja ( 2 ) . Itse karttaan ei liity valtiontukea eikä se merkitse lupaa myöntää tällaista tukea.

(3) Valvontaviranomainen on perustanut päätöksensä seuraaviin näkökohtiin.

2. MENETTELY

(4) Valvontaviranomainen hyväksyi uudet suuntaviivat 1. joulukuuta 2021. Suuntaviivoilla vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä ilmoitusta edellyttävän alueellisen tuen voidaan katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan ( 3 ) . Niillä vahvistetaan myös kriteerit niin kutsuttujen a- ja c-alueiden eli niiden alueiden määrittämiseksi, jotka täyttävät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja c alakohdan mukaiset soveltuvuusedellytykset ( 4 )

(5) Suuntaviivojen 150 kohdan mukaan alueiden, jotka ETA:n EFTA-valtiot haluavat nimetä a- tai c-alueiksi, on käytävä ilmi aluetukikartasta.

(6) Suuntaviivojen 189 kohdan mukaan kunkin ETA:n EFTA-valtion olisi ilmoitettava valvontaviranomaiselle aluetukikartta, jota sovelletaan 31. joulukuuta 2027 asti. Islannin viranomaiset ilmoittivat 27. tammikuuta 2022 Islannin aluetukikartan vuosiksi 2022–2027 ( 5 )

3. ISLANNIN VIRANOMAISTEN NIMEÄMÄT TUKIKELPOISET ALUEET

(7) EU:ssa on määritetty yhteinen tilastollisten alueyksiköiden luokitus. Tätä kutsutaan NUTS-luokitukseksi. NUTS-luokituksessa on kolme hierarkkista tasoa, jotka on numeroitu yhdestä kolmeen. NUTS 1 kattaa suurimmat yksiköt, kun taas NUTS 3 kattaa pienimmät yksiköt ( 6 )

(8) Kuten suuntaviivojen alaviitteessä 30 todetaan, ETA:n EFTA-valtioille on vahvistettu NUTS-luokitusta vastaavat tilastoalueet. Kun komission aluetukisuuntaviivoissa ( 7 ) viitataan NUTS-luokitukseen, EFTAn suuntaviivoissa käytetään vastaavasti termiä ”tilastoalueet”. NUTS-luokitus ja ETA:n EFTA-valtioiden tilastoalueet ovat saatavilla Eurostatin verkkosivuilla ( 8 )

(9) Ísland ). Tasolla 3 Islanti jaetaan kahteen tilastoalueeseen. Nämä ovat pääkaupunkialue ( Höfuðborgarsvæði ) ja pääkaupunkialueen ulkopuolinen Islanti (Landsbyggð ) ( 9 ). Koko Islanti kuuluu yhteen tason 2 tilastoalueeseen (). Tasolla 3 Islanti jaetaan kahteen tilastoalueeseen. Nämä ovat pääkaupunkialue () ja pääkaupunkialueen ulkopuolinen Islanti

(10) Landsbyggð ( 10 ). Islannin vuosien 2022–2027 aluetukikartassa nimetyt alueet kuuluvat tason 3 alueeseen

(11) Landsbyggð on huomattavasti harvemmin asuttu kuin Höfuðborgarsvæði . Asukastiheys oli Landsbyggð -alueella 1,27 ja Höfuðborgarsvæði -alueella 225,87 asukasta neliökilometrillä 1. tammikuuta 2018 voimassa olleiden väestötietojen mukaan Islannin asukastiheys oli 3,48 asukasta neliökilometrillä 1. tammikuuta 2018 voimassa olleiden väestötietojen mukaan.on huomattavasti harvemmin asuttu kuin. Asukastiheys oli-alueella 1,27 ja-alueella 225,87 asukasta neliökilometrillä 1. tammikuuta 2018 voimassa olleiden väestötietojen mukaan ( 11 )

(12) Landsbyggð kattaa 99 258 neliökilometrin alueen. Islannin tilastokeskuksen ( Hagstofan ) tuoreimpien tietojen mukaan 1. tammikuuta 2021 siellä oli 132 264 asukasta. Tällä perusteella alueen asukastiheys on 1,33 asukasta neliökilometrillä kattaa 99 258 neliökilometrin alueen. Islannin tilastokeskuksen () tuoreimpien tietojen mukaan 1. tammikuuta 2021 siellä oli 132 264 asukasta. Tällä perusteella alueen asukastiheys on 1,33 asukasta neliökilometrillä ( 12 )

(13) Landsbyggð -aluetta. Liitteessä II on lisäksi luettelo niistä pienemmistä yksiköistä, jotka muodostavat tämän tason 3 alueen Tämän päätöksen liitteessä I oleva kuva esittää-aluetta. Liitteessä II on lisäksi luettelo niistä pienemmistä yksiköistä, jotka muodostavat tämän tason 3 alueen ( 13 )

4. ARVIOINTI

(14) Vuosina 2022–2027 käytettävissä oleva aluetukien kattavuus vahvistetaan kunkin ETA:n EFTA-valtion osalta suuntaviivojen liitteessä I. Koko Islanti on määritetty liitteessä I ennalta määritellyksi c-alueeksi.

(15) Islannin viranomaiset voivat käyttää tätä jakoa nimetäkseen c-alueita aluetukikartassaan. Nimeämistä koskevat säännöt esitetään suuntaviivojen 168 ja 169 kohdassa.

(16) Suuntaviivojen 168 kohdan mukaan ETA:n EFTA-valtiot voivat nimetä c-alueiksi ennalta määritellyt c-alueet. Lisäksi 169 kohdassa annetaan mahdollisuus nimetä joustavasti myös muita alueita. Koska koko Islanti on liitteessä I määritetty ennalta määritellyksi c-alueeksi, Islannin viranomaiset olisivat voineet nimetä koko Islannin c-alueeksi aluetukikartassaan.

(17) Kuten (9) kohdassa todetaan, koko Islanti kuuluu yhteen tason 2 tilastoalueeseen ( Ísland ). Tasolla 3 Islanti jaetaan kahteen tilastoalueeseen. Nämä ovat pääkaupunkialue ( Höfuðborgarsvæði ) ja pääkaupunkialueen ulkopuolinen Islanti (Landsbyggð ).

(18) Nimetessään tukikelpoisia alueita Islannin aluetukikartassa vuosiksi 2022–2027 Islannin viranomaiset ovat sisällyttäneet tukikelpoiseksi alueeksi tason 3 alueen Landsbyggð ja jättäneet pois tason 3 alueen Höfuðborgarsvæði . Koska tukikelpoiseksi nimetty tason 3 alue Landsbyggð kuuluu suuntaviivojen liitteessä I lueteltuihin ennalta määriteltyihin c-alueisiin, valvontaviranomainen katsoo, että Landsbyggð -alueen nimeäminen c-alueeksi Islannin aluetukikartassa vuosiksi 2022–2027 on suuntaviivojen mukaista.

(19) Suuntaviivojen alaviitteen 65 mukaan aluetukikarttaan on merkittävä harvaan ja hyvin harvaan asutut alueet. ’Hyvin harvaan asutuilla alueilla’ tarkoitetaan 19 kohdan 32 alakohdan mukaan tason 2 tilastoalueita, joilla on vähemmän kuin kahdeksan asukasta neliökilometrillä, tai tällaisten tilastoalueiden osia, jotka kyseinen ETA:n EFTA-valtio on nimennyt kappaleen 169 mukaisesti. Landsbyggð täyttää näin ollen hyvin harvaan asutun alueen kriteerit.

5. TUKI-INTENSITEETIT

(20) Suuntaviivojen 151 kohdan nojalla aluetukikartassa on myös määritettävä tukikelpoisiin alueisiin hyväksytyn kartan voimassaoloaikana sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit.

(21) Tuen enimmäisintensiteettejä sovelletaan alueelliseen investointitukeen. Tällaiselle tuelle sallitut tuen enimmäisintensiteetit vahvistetaan suuntaviivojen jaksossa 7.4.

(22) Suuntaviivojen 182 kohdan 1 alakohdassa määrätään, että tuki-intensiteetti suurille yrityksille saa olla enintään 20 prosenttia harvaan asutuilla alueilla. Suuntaviivojen 186 kohdan perusteella tuki-intensiteettejä voidaan korottaa enintään 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta ja enintään 10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten osalta. Suuntaviivojen alaviitteessä 85 täsmennetään kuitenkin, että pk-yritysten korotettuja tuki-intensiteettejä ei sovelleta suuriin investointihankkeisiin myönnettävään tukeen ( 14 )

(23) Islannin viranomaiset ovat ilmoittaneet suurille yrityksille tarkoitetun tuen enimmäisintensiteetiksi 20 prosenttia. Tätä enimmäisintensiteettiä on korotettu 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta ja 10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten osalta. Näitä korotettuja tuki-intensiteettejä ei kuitenkaan sovelleta suuriin investointihankkeisiin myönnettävään tukeen ( 15 )

(24) Islannin viranomaisten määrittämät tuki-intensiteetin rajat, sellaisina kuin ne on kuvattu (23) kohdassa, ovat (22) kohdassa kuvattujen määräysten mukaisia. Näin ollen ne ovat suuntaviivojen mukaisia.

6. VOIMASSAOLOAIKA JA UUDELLEENTARKASTELU

(25) Islannin viranomaiset ovat ilmoittaneet suuntaviivojen 189 kohdan mukaisesti aluetukikartan, jota sovelletaan 31. joulukuuta 2027 asti.

(26) Aluetukikarttojen väliarviointi tehdään suuntaviivojen 194 kohdan mukaan vuonna 2023. Valvontaviranomainen ilmoittaa tätä arviointia koskevat tiedot kesäkuuhun 2023 mennessä.

7. PÄÄTELMÄT

(27) Edellä esitetyn arvioinnin perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Islannin vuosien 2022–2027 aluetukikartta noudattaa suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita. Hyväksytty kartta on erottamaton osa suuntaviivoja.

(28) Liitteet I ja II ovat tämän päätöksen erottamaton osa.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta Arne RØKSUND Puheenjohtaja Asiasta vastaava kollegion jäsen Stefan BARRIGA Kollegion jäsen Árni PÁLL ÁRNASON Kollegion jäsen Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS Allekirjoittaja oikeus- ja hallintoasioista vastaavan johtajan ominaisuudessa

(1) EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 269/21/KOL, annettu 1 päivänä joulukuuta 2021, tarkistettujen vuosille 2022–2027 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen käyttöönottamisesta [2022/1047] (EUVL L 173, 30.6.2022, s. 79).

(2) Suuntaviivojen 190 kohta.

(3) Suuntaviivojen 2 kohta.

(4) Ks. edellinen alaviite.

(5) Ilmoitus on kirjattu tunnisteella asiakirja N:o 1265806. Sen kaksi liitettä ovat asiakirjat N:o 1265808 ja 1265810.

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2019/1755, annettu 8 päivänä elokuuta 2019, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 liitteiden muuttamisesta (EUVL L 270, 24.10.2019, s. 1).

(7) Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (EUVL C 153, 29.4.2021, s. 1).

(8) https://ec.europa.eu/eurostat/web/nuts/nuts-maps Tämä linkki lisättiin ja tarkistettiin viimeksi 8. helmikuuta 2022.

(9) Asiakirja N:o 1265806, s. 2.

(10) Ks. edellinen alaviite.

(11) Ks. edellinen alaviite.

(12) Asiakirja N:o 1265806, s. 3 ja 4.

(13) Liitteet perustuvat asiakirjoihin N:o 1265808 ja 1265810.

(14) ’Suurella investointihankkeella’ tarkoitetaan suuntaviivojen 19 kohdan 18 alakohdan mukaan alkuinvestointia, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa.

(15) Asiakirja N:o 1265806, s. 3.