FI Euroopan unionin virallinen lehti L 114/14

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 368/06/COL,

tehty 29 päivänä marraskuuta 2006,

Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnistä (Islanti)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTAn jäsenvaltioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 ja 3 kohdan ja II osan 4 artiklan 2 ja 4 kohdan, 6 artiklan, 7 artiklan 2 kohdan,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen suuntaviivat (4) ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan soveltamisesta ja tulkinnasta,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen,

on mainittujen artiklojen mukaisesti KEHOTTANUT asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa päätöksestä N:o 421/04/COL (5) ja päätöksestä N:o 367/06/COL (6),

sekä katsoo seuraavaa:

I TOSISEIKAT

1. Menettely

Islannin pysyvä edustusto Euroopan unionissa välitti edelleen 19. elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä valtiovarainministeriön 19. elokuuta 2003 päivätyn kirjeen, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi samana päivänä (asiakirja nro 03-5685 A). Kirjeessä Islannin viranomaiset ilmoittivat Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnistä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Aalborg Portland Íslandi ehf. teki 17. joulukuuta 2003 valvontaviranomaiselle kantelun myyntiehdoista, joita sovellettiin Islannin valtion myydessä omistamansa Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet. Valvontaviranomainen sai kirjeen ja kirjasi sen saapuneeksi 23. joulukuuta 2003 (asiakirja nro 03-9059 A). Kantelun tekijä pyysi kantelun käsittelyä samanaikaisesti hallituksen myynti-ilmoituksen kanssa.

Käytyään Islannin viranomaisten kanssa kirjeenvaihtoa (7) valvontaviranomainen ilmoitti 21. joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Islannin viranomaisille, että se oli päättänyt aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä (tapahtuma nro 296878).

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehty valvontaviranomaisen päätös N:o 421/04/COL julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (8). Valvontaviranomainen kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa asiasta. Islannin viranomaiset esittivät huomautuksensa kyseisestä päätöksestä 24. helmikuuta 2005 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma nro 311243). Kesäkuun 20. päivänä 2005 valvontaviranomainen vastaanotti huomautuksia Íslenskt sement ehf -yritykseltä, joka on Sementsverksmiðjan hf:n ostaja (tapahtuma nro 323552). Aalborg Portland Íslandi ehf. -yritys esitti lisähuomautuksia 2. syyskuuta 2005 (tapahtuma nro 333018).

Valvontaviranomainen pyysi riippumatonta asiantuntijaa, Erlend Kvaalia, joka on Oslossa sijaitsevan Norjan liiketaloudellisen instituutin (BI) professori, määrittämään, myytiinkö valtion omistamat Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Islannin viranomaisille lähetettiin 12. heinäkuuta 2005 tietopyyntö (tapahtuma nro 326295), joka perustui riippumattoman asiantuntijan ensimmäiseen arvioon valvontaviranomaisen käytössä olevista myyntiä koskevista tiedoista. Islannin viranomaiset vastasivat Islannin EU-edustuston lähettämällä 31. elokuuta 2005 päivätyn kirjeen, joka sisälsi valtiovarainministeriön 30. elokuuta 2005 päivätyn kirjeen. Valvontaviranomainen sai kirjeen ja kirjasi sen saapuneiksi 1. päivänä syyskuuta 2005 (tapahtuma nro 332274).

Islannin viranomaisille lähetettiin toinen tietopyyntö muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa 28. lokakuuta 2005 (tapahtuma nro 347691). Tämän jälkeen pidettiin Brysselissä 23. marraskuuta 2005 kokous, johon osallistui valvontaviranomaisen, Islannin viranomaisten, Sementsverksmiðjan hf:n ja yhden Islannin valtion osakkeet hankkineeseen yhteenliittymään kuuluvan sijoittajan edustajia. Valvontaviranomaisen hankkima riippumaton asiantuntija oli myös mukana kokouksessa.

Valvontaviranomainen kirjasi 7. joulukuuta 2005 saapuneeksi 6. joulukuuta 2005 päivätyn kirjeen (tapahtuma nro 353483), jolla Islannin EU-edustusto toimitti edelleen 2. joulukuuta 2005 päivätyn valtiovarainministeriön kirjeen. Siinä vastattiin edellä mainittuun tietopyyntöön sekä joihinkin kokouksessa esiin nostettuihin avoimiin kysymyksiin.

Riippumaton asiantuntija esitti 31. tammikuuta 2006 valvontaviranomaiselle loppuraporttinsa siitä, oliko Islannin valtio myynyt omistamansa Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet markkinaehtojen mukaisesti (tapahtuma nro 360438).

Valvontaviranomainen lähetti Islannin viranomaisille 16. helmikuuta, 9. maaliskuuta ja 4. elokuuta 2006 kirjeet, joissa se pyysi lisätietoja ja selvityksiä vielä epäselvistä kysymyksistä (tapahtuma nro 363213, 365145 ja 383227). Islannin viranomaiset vastasivat 20. helmikuuta, 19. huhtikuuta ja 25. syyskuuta päivätyillä kirjeillä (tapahtuma nro 363608, 370425 ja 390092).

Tästä tapauksesta keskusteltiin 12. lokakuuta 2006 vuosittaisessa valtiontukikokouksessa Reykjavikissa. Keskustelun tuloksena Islannin viranomaiset lähettivät valvontaviranomaiselle kirjeen 2. marraskuuta 2006 (tapahtuma nro 396476).

Valvontaviranomaisen teki 29. marraskuuta 2006 päätöksen N:o 367/06/COL, jolla laajennettiin valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 421/04/COL aloitettua muodollista tutkintamenettelyä. Tutkintamenettelyn laajentaminen liittyy Sementsverksmiðjan hf:n eläkevelvoitteiden siirtoon valtion vastuulle valmisteltaessa yrityksen myyntiä. Tällä päätöksellä valvontaviranomainen päättää muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä Íslenskt sement ehf -sijoittajaryhmälle 68 miljoonalla Islannin kruunulla. Muut muodolliseen tutkintamenettelyyn liittyvät asiat ovat edelleen tutkimuksen kohteena.

2. Kuvaus tässä päätöksessä arvioiduista toimista

Valtion omistamalla Sementsverksmiðjan hf:llä oli de facto monopoli Islannin sementtimarkkinoilla vuoteen 2000 asti, jolloin tanskalainen tuoja alkoi toimia samoilla markkinoilla. Uusi kilpailutilanne johti Sementsverksmiðjan hf:n taloudellisiin vaikeuksiin, ja sen tulos kääntyi tappiolliseksi. Tässä tilanteessa, vuonna 2003, valtio päätti myydä omistamansa yhtiön osakkeet (9). Ilmoituksessa, jonka valtio teki osakkeiden myynnistä todetaan seuraavaa Yksityistämisen toimeenpaneva komitea ja valtiovarainministeriö aikovat myydä kaikki valtion tällä hetkellä omistamat Sementsverksmiðjan hf:n nimellisarvoltaan 450 000 000 kruunun osakkeet yksittäiselle taholle tai sijoittajaryhmälle. Tämä on 100 prosenttia yhtiön osakekannasta. Ostohinta odotetaan maksettavan käteisenä. Sijoittajan, jota etsitään tulisi olla kiinnostunut jatkamaan ja vahvistamaan yrityksen toimintaa ja edistämään osaltaan tervettä kilpailua Islannin rakennusmarkkinoilla.

Teollisuusministeriö allekirjoitti 2. lokakuuta 2003 Islannin hallituksen puolesta osakkeidenostosopimuksen Íslenskt Sement ehf. -sijoittajaryhmän kanssa. Kyseisen sopimuksen perusteella valtio, joka omisti kaikki Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet, myi osakkeet Íslenskt Sement ehf:lle 68 miljoonalla Islannin kruunulla.

Samanaikaisesti Sementsverksmiðjan hf:n ja valtionkassan välillä tehtiin erillinen sopimus. Tämän sopimuksen mukaan Islannin valtio osti Sementsverksmiðjan hf:ltä 450 miljoonalla Islannin kruunulla sellaista käyttö- ja rahoitusomaisuutta, jota ei tarvittu sementintuotannossa. Tuotto käytettiin yrityksen erääntyneiden velkojen maksamiseen.

Lisäksi Islannin hallituksen ja Íslenskt Sement ehf:n välisen osakkeidenostosopimuksen 4 artiklan nojalla Islannin valtio otti vastuulleen Sementsverksmiðjan hf:n eläkevelvoitteet valtionvarainministeriön ja valtion työntekijöiden eläkerahaston välisellä sopimuksella.

Toisin sanoen yrityksellä, jonka osakkeet Íslenskt sement ehf. osti, ei ollut enää varoja ja velkoja.

Tässä päätöksessä käsitellään nimenomaisesti Sementsverksmiðjan hf:n myyntiä Íslenskt sement ehf:lle. Päätöksellä N:o 421/04/COL aloitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee toista oletettua valtiontukitoimenpidettä Sementsverksmiðjan hf:n hyväksi, on päätöksellä N:o 367/06/COL laajennettu käsittämään kyseisen yrityksen eläkevelvoitteiden siirron valtion vastuulle ja sitä käsitellään toisessa päätöksessä.

3. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen perusteet

Valvontaviranomainen epäili Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden (100 prosenttia) myyntiä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä N:o 421/04/COL, voidaanko julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sovellettavien valtiontuen suuntaviivojen 18B lukua soveltaa tähän tapaukseen. Valvontaviranomainen katsoi, että valtio ei pelkästään myynyt omistamiaan maa-alueita ja rakennuksia vaan osakkeensa kokonaisuudessaan omistamassaan yrityksessä.

Lisäksi valvontaviranomainen epäili, että myynti ei ollut tapahtunut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Oli epävarmaa, missä määrin valtio otti neuvotteluissa huomioon muita kuin puhtaasti taloudelliseen tuottoon perustuvia näkökohtia ja vastasiko myynnissä saatu hinta yrityksen markkina-arvoa.

Ilmoittaessaan myynnistä Islannin viranomaiset olivat esittäneet Sementsverksmiðjan hf:n arvonmäärityksen, jonka riippumaton asiantuntija oli tehnyt realisointiarvon perusteella. Päättäessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta valvontaviranomainen kyseenalaisti sen, voitiinko toimivan yrityksen arvo olettaa yhtä suureksi kuin sen realisointiarvo, joka perustuu oletukseen toiminnan lakkaamisesta. Valvontaviranomainen katsoi, että jos valtion kokonaisuudessaan omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden markkina-arvo olisi ollut korkeampi kuin Íslenskt sement ehf:n maksama hinta, 68 miljoonaa Islannin kruunua, valtio olisi myynyt yrityksen alle sen markkinahinnan. Silloin kaupassa olisi ollut kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista menetettyjen tulojen muodossa, sillä valtio olisi saanut kyseisten omaisuuserien myynnistä alhaisemman hinnan kuin markkinaehtoisesti toimiva yksityinen yritys olisi saanut samojen omaisuuserien myynnistä.

4. Islannin viranomaisten huomautukset

Islannin viranomaiset toimittivat 23. helmikuuta 2005 lähettämässään kirjeessä huomautuksensa valvontaviranomaisen päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely, joka koski Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä.

Islannin viranomaiset korostivat, että yksi tärkeimmistä syistä siihen, että ehtona oli sementintuotannon jatkuminen, oli nostaa Sementsverksmiðjan hf:n arvoa myytäessä yritys kolmannelle osapuolelle. Islannin viranomaiset totesivat, että jos tällaista ehtoa ei sovellettaisi, ostaja joutuisi välittömästi maksamaan alueen puhdistamisesta. Kun kaupan edellytyksenä oli sementintuotannon jatkuminen, tämä kustannus jäi piileväksi. Olisi myös huomattava, että ehdosta neuvoteltiin ostajien kanssa, ja se sisällytettiin osakkeidenostosopimukseen pelkästään ostajien aikomuksena jatkaa Sementsverksmiðjan hf:n toimintaa ainoastaan niin kauan kuin se olisi taloudellisesti kannattavaa. Valtio ei voi määrätä ostajia pitämään käynnissä taloudellisesti kannattamatonta yritystä. Tätä ei voida pitää todisteena siitä, että valtio otti huomioon muita kuin taloudelliseen tuottoon liittyviä näkökohtia.

Islannin viranomaisten käsityksen mukaan, ja kuten myös valvontaviranomaisen suuntaviivoissa todetaan, toimintaan voi sisältyä valtiontukea ainoastaan silloin, kun ei ole objektiivisia perusteita kohtuudella olettaa sijoituksen antavan riittävää tuottoa, jonka yksityinen sijoittaja hyväksyisi vertailukelpoisessa yksityisessä yrityksessä tavanomaisessa markkinatilanteessa.

Islannin viranomaiset ilmoittivat, että ottaen huomioon edellä esitetyn huomioon ottaen ei voida katsoa, ettei valtion näkökulmasta olisi ollut perusteita uskoa valtion saavan Sementsverksmiðjan hf:n myynnistä riittävää tuottoa. Päinvastoin, ostajien kanssa neuvoteltuaan valtio saattoi olettaa yrityksen ostohinnan olevan selvästi markkina-arvon yläpuolella. Sen vuoksi on todettava, että valtio ei saanut näiden omaisuuserien myynnistä alhaisempaa hintaa kuin mitä markkinaehdoilla toimiva yksityinen yritys olisi saanut. Valtio siis toimi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Valvontaviranomaisen asia on näyttää toteen, että valtio ei voinut odottaa riittävää tuottoa. Koska tätä ei ole näytetty toteen, eikä sitä valtion mielestä voida näyttää toteen, on todettava valtion toimineen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

Ilmoittaessaan myynnistä Islannin viranomaiset väittivät, että yrityksen arvo vastasi sen realisointiarvoa. Oli arvioitu, että Sementsverksmiðjan hf:n realisointiarvo oli 46,5 miljoonaa Islannin kruunua ottamatta huomioon Akranesissa sijaitsevan teollisuuslaitoksen puhdistamiskustannuksia. Päätöksessään aloittaa muodollinen tutkintamenettely valvontaviranomainen esitti epäilyksensä siitä, olisiko toiminnan jatkuvuuden periaatteella myydyn yrityksen markkina-arvo määritettävä realisointiarvoa käyttäen. Islannin viranomaisten esittämissä huomautuksissa valvontaviranomaisen päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely viitattiin lisäksi valvontaviranomaiselle toimitettuihin kassavirta-arvioihin. Huomattakoon erityisesti, että viranomaisten 23. helmikuuta 2005 päiväämän kirjeen liitteessä Sementsverksmiðjan hf:n kassavirta-arvioksi esitettiin 1,5 miljardia Islannin kruunua. Islannin viranomaiset siis katsoivat, että Sementsverksmiðjan hf:n markkina-arvo toimintaa jatkavana yrityksenä oli huomattavasti alhaisempi kuin sen realisointiarvo.

Islannin viranomaiset väittivät myös, että koska Sementsverksmiðjan hf:n markkina-arvo, sovellettiinpa sitten kassavirta-arviota tai realisointiarvoa, oli alhaisempi kuin 68 miljoonan Islannin kruunun myyntihinta, ei Sementsverksmiðjan hf. eikä Íslenskt sement ehf. ollut saanut minkäänlaista ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua.

Islannin viranomaiset katsoivat, että määriteltäessä, oliko valtiontukea myönnetty, valvontaviranomaisen olisi arvioitava myös yrityksen kokonaismyyntihinta sen jälkeen, kun Islannin valtiolle oli myyty takaisin ne omaisuuserät, jota ei tarvittu sementin tuotannossa; valtion kanta on edelleen se, että jos valvontaviranomainen tulee siihen johtopäätökseen, että yrityksen [kassavirta-arvo] on oikea arvo myyntihinnan määrittämiseen […] kassavirtamenetelmää olisi käytettävä yrityksen arvon määrittämiseen omaisuuden myynnin jälkeen.

Islannin viranomaiset selittivät, että valtio ei ollut valmistautunut neuvottelemaan myyntihinnasta, joka vastaa Sementsverksmiðjan hf:n kassavirta-arvoa. Tarjouksen tekopäivän jälkeen yritykselle kasautuneiden tappioiden vuoksi oli selvää, että yrityksen myymiseksi sen rakennetta oli uudistettava. Jotta liiketoiminnan kuluja voitaisiin vähentää ja tehdä yrityksen toiminta kannattavaksi, valtio ostaisi yritykseltä kaiken sellaisen käyttöomaisuuden, joka ei ollut tuotannolle ja toiminnalle välttämätöntä.

Edellä esitetyistä syistä Islannin viranomaiset katsoivat, ettei myyntiin sisälly valtiontukea. Jos valvontaviranomainen kuitenkin tulee siihen johtopäätökseen, että myyntiin sisältyi valtiontukea, Islannin viranomaisten mielestä valtiontuki olisi katsottava perustelluksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen mukaisesti erityisesti vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

Islannin viranomaiset pyysivät 2. marraskuuta 2006 päivätyssä kirjeessään valvontaviranomaista olemaan päättämättä joitakin kohtia meneillään olevasta muodollisesta tutkinnasta, koska on otettava huomioon kaikki myyntiin liittyvät näkökohdat selvän kuvan saamiseksi asiasta.

5. Kolmansien osapuolten huomautukset

5.1 Íslenskt sement ehf:n huomautukset

Íslenskt sement ehf. esitti 20. kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 421/04/COL aloittaa muodollinen tutkintamenettely, joka koskee Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä. Íslenskt sement ehf:n näkemyksen mukaisesti mainittuun myyntiin ei sisältynyt valtiontukea. Yritys totesi, että Islenskt Sement on vakuuttunut siitä, että markkinataloussijoittajaperiaate toteutui, erityisesti siitä syystä, että Sementsverksmiðjan hf:n kokonaisostohinta oli vähintään yhtä korkea ellei huomattavasti korkeampi kuin yrityksen todellinen markkina-arvo.

Íslenskt sement ehf. katsoi, että sementtiyhtiöiden arvioinnissa yleisesti käytetty kassavirta-arvio oli ainoa tasapuolinen menetelmä yrityksen arvon määrittämiseksi. Yritys kuitenkin väitti, että Islannin valtio ei ollut halukas neuvottelemaan tältä pohjalta, koska se olisi johtanut negatiiviseen ostohintaan. Jos Sementsverksmiðjan hf:n tapauksessa olisi sovellettu kassavirtamenetelmää, arvioitu markkina-arvo olisi Íslenskt sement ehf:n mukaan ollut nolla tai jopa negatiivinen. Tästä syystä Íslenskt sement ehf. katsoi, että realisointimenetelmää käyttämällä saatu arvo vastasi yrityksen enimmäismarkkina-arvoa ostohetkellä. Íslenskt sement ehf. väitti myös, että 69,6 miljoonan Islannin kruunun realisointiarvossa ei otettu huomioon kustannuksia, jotka liittyivät realisointiin ja toiminnan lopettamiseen, johon sisältyi myös alueen puhdistaminen. Íslenskt sement ehf. totesi, että Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden ostohinta ylitti reilusti yrityksen realisointiarvon.

Islenskt Sement väitti, että valtionkassan ostamaa omaisuutta ei myyty erikseen vaan osakkeiden myynnin yhteydessä erottamattomana osana ostosopimusta. Siksi määritettäessä, sisältyikö Semenstverksmidjan hf:n myyntiin valtiontukea, valvontaviranomainen ei voi arvioida erikseen kutakin myytyä omaisuuserää. On otettava huomioon omaisuuserien myynnin vaikutus yrityksen arvon kokonaisarviointiin myyntihetkellä.

5.2 Aalborg Portland Íslandi ehf:n esittämät huomautukset

Aalborg Portland Íslandi ehf. esitti 2. syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 421/04/COL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, joka koskee Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä. Yritys oli samaa mieltä valvontaviranomaisen esittämistä näkökohdista mainitussa päätöksessä, mutta mainitsi myös Sementsverksmiðjan hf:n eläkevelvoitteiden siirron Islannin valtion vastuulle, mitä ei ollut käsitelty valvontaviranomaisen päätöksessä.

II ARVIOINTI

1. Sisältyykö Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiin valtiontukea?

Islannin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan valtio myi omistamansa Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet 68 miljoonalla Islannin kruunulla kaupassa, jonka yhteydessä Islannin valtionkassa osti sellaisia yrityksen omaisuuseriä, jotka eivät olleet tarpeellisia yrityksen toiminnalle. Vaikka nämä kaupan kaksi puolta liittyvät toisiinsa tiiviisti, sillä Íslenskt sement ehf. osti Sementsverksmiðjan hf:n omaisuudesta ja osakkeista irrotetun toiminnallisen osan, jota ei tarvittu sementin tuotannossa, valvontaviranomainen tekee tässä päätöksessä arvion osakkeiden myynnistä erikseen. Tämä johtuu siitä, että mahdollinen tuensaaja Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnissä olisi Íslenskt sement ehf. Sen sijaan, jos varojen ja velkojen uudelleenjärjestelyyn, jonka valtio toteutti yrityksen osakkeiden myynnin yhteydessä, liittyy valtiontukea, tuensaaja olisi sementin tuottaja itse, toisin sanoen Sementsverksmiðjan hf.

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

Ennen kuin valvontaviranomainen arvioi, sisältyykö tähän kauppaan ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, se käsittelee Islannin hallituksen väitteet siitä, että kyseessä ei ollut valtiontuki, koska julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B lukua on sovellettu.

1.1 Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B luku:

Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B luku antaa tietoa siitä, miten valvontaviranomainen tulkitsee ja soveltaa ETA-sopimuksen valtiontukea koskevia määräyksiä silloin, kun kyseessä on julkisten viranomaisten tekemien maa-alueiden ja rakennusten myynnin arviointi. Jos valvontaviranomaisen antamien, julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B luvussa esitettyjä menettelyjä noudatetaan, oletuksena on, että myyntiin ei sisälly valtiontukea.

Islannin viranomaiset ilmoittivat Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä koskevan kaupan ehdoista, vaikka ne katsovat, että myynti oli toteutettu maa-alueita ja rakennuksia koskevien valtiontuen suuntaviivojen 18B luvun mukaisesti. Tämän vuoksi ne katsovat, ettei kauppaan sisältynyt valtiontukea.

Kuten jo todettiin päätöksessä aloittaa muodollinen tutkintamenettely, valvontaviranomainen katsoo, että 18B lukua ei voida soveltaa kyseessä olevaan kauppaan. Valtio ei myynyt pelkästään omistamiaan maa-aluetta ja rakennuksia, vaan myös 100 prosenttia omistamistaan osakkeista toimintaansa jatkavassa yrityksessä. Vaikka 18B lukua sovellettaisiinkin, kuvattuja valtiontuen olemassaolon poissulkevia menettelyjä ei noudatettu.

Tarkasteltavassa tapauksessa noudatettu tarjousmenettely ei ollut valtiontukisääntöjen 18B luvun 2.1 kohdan 1 kohdan b alakohdassa esitetyn määrittelyn mukainen. Ensiksikään se ei ollut riittävästi julkistettu. Lisäksi sitä käytettiin vain tulevan ostajan valintaan, ja hinnasta neuvoteltiin myöhemmin. Mitä tulee vaihtoehtoiseen menettelyyn, eli myyntiin riippumattoman asiantuntijan arvioinnin pohjalta, käytetty asiantuntija MP-verðbréf hf. määritti Sementsverksmiðjan hf:n realisointiarvon. Tästä huolimatta yritys myytiin toimintaa jatkavana yrityksenä, mikä viittasi siihen, että sementintuotanto jatkuisi. Näissä olosuhteissa ei voida olettaa, että realisointiarvo vastasi markkina-arvoa ja sulkea pois valtiontuen mahdollisuus ilman lisäarviointeja.

Vaikuttaa tarpeelliselta määrittää, mikä näissä olosuhteissa on soveliain menetelmä yrityksen markkina-arvon määrittämiseksi, ja toteuttaa arviointi sen mukaisesti. Seuraavassa esitetään lisäanalyysi siitä, mikä yrityksen markkinahinta voisi olla ja sisältyikö Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiin Íslenskt sement ehf:lle valtiontukea.

1.2 Valtiontuen arviointi osakkeiden myynnistä

Jotta toimenpide katsottaisiin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä kaikki seuraavat edellytykset:

— tuki merkitsee valikoivaa etua,

— tuki myönnetään valtion varoista,

— tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja

— vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.

Toimenpide, joka antaa tietyille tuensaajille edun eikä ole yleinen toimenpide, täyttää ensimmäisen edellä mainituista ehdoista. Sen vuoksi on tarpeellista määrittää, saako kyseinen yritys taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavallisissa olosuhteissa (10). ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa ei tehdä eroa valtion toimenpiteiden välillä viittaamalla niiden syihin tai seurauksiin vaan määritetään ne viittaamalla niiden vaikutuksiin (11). Niinpä tuen käsite on objektiivinen, jolloin ratkaisevaa on, antaako valtion toimenpide yhdelle tai useammalle yritykselle edun (12).

Omaisuuden hankinta hintaan, joka on alle sen markkina-arvon, on periaatteessa etu. Jos Íslenskt sement ehf. olisi maksanut Sementsverksmiðjan hf:stä sen markkina-arvoa vastaavan hinnan, se ei olisi saanut tästä kaupasta mitään etua.

Sen arvioimiseksi, oliko Íslenskt sement ehf:n valtion omistamista osakkeista maksama hinta alle niiden markkina-arvon, valvontaviranomainen antoi riippumattomalle asiantuntijalle tehtäväksi arvioida Sementsverksmiðjan hf:n markkina-arvo myyntihetkellä. Kun kauppa oli kokonaisuudessaan saatettu päätökseen, riippumaton asiantuntija arvioi yrityksen markkina-arvon ottaen huomioon toimintaa jatkavan yrityksen. Tämä tarkoittaa, että riippumaton asiantuntija arvioi Sementsverksmiðjan hf:n markkina-arvon sen jälkeen, kun Islannin valtionkassa oli ostanut takaisin sellaista yrityksen omaisuutta, jota ei tarvittu sementintuotannossa (13), ja valtiovarainministeriö oli ottanut vastatakseen yrityksen eläkevelvoitteista. Riippumaton asiantuntija siis arvioi Íslenskt sement ehf:n tosiasiallisesti ostaman yrityksen markkina-arvon, toisin sanoen riisutun yrityksen osakkeet.

Riippumattoman asiantuntijan mielestä ainoa tapa saada käsitys siitä, mikä on myynnissä olevan yrityksen käypä arvo, kuten valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnin kaltaisessa liiketoimessa, on diskontata arvioidut vastaiset rahavirrat (käyttöarvo) (14). Käyttöomaisuuden tulevasta käytöstä odotettu kassavirran nettonykyarvo on sijoittajan laskelma mahdollisen hankkeen tuloksesta. Ennakoidut rahavirrat voivat siis vaihdella yksittäisen sijoittajan strategioiden mukaan. Niinpä riippumattoman asiantuntijan mukaan paras lähestymistapa oli määrittää käyttöarvon liikkuma-ala ja sen ylä- ja alaraja. Islannin viranomaisia pyydettiin toimittamaan näiden rajojen määrittämiseen tarvittavia tietoja ja laskelmia (15) niin, että saataisiin käsitys ydintoiminnan (eli sementintuotannon) käyvästä arvosta. Kun operatiivinen arvo oli määritetty, mikä tahansa ydintoimintaan kuulumaton omaisuuserä (kuten rahoitusomaisuus) merkitsi arvon lisäystä, ja mikä tahansa velvoite (kuten velka tai muu taloudellinen sitoumus) merkitsi vähennystä.

Tältä pohjalta riippumaton asiantuntija pyysi Islannin viranomaisia toimittamaan kaksi skenaariota; I skenaarion mukaan sementin tuonti Islantiin vastasi 30 prosenttia koko markkinoista, ja II skenaariossa oletettiin, että tuontia ei ole. I skenaario (niin sanottu pessimistinen skenaario) tuotti negatiivisen noin 1 000 miljoonan Islannin kruunun nettonykyarvon tulevista vapaista kassavirroista, kun taas II skenaario (niin sanottu optimistinen skenaario) tuotti noin 200 miljoonan Islannin kruunun positiivisen nettonykyarvon tulevista vapaista kassavirroista. Nettonykyarvoon vaikuttavilla toimilla, kuten vähentämällä pitkäaikaista velkaa ja lisäämällä nettorahoitusomaisuutta, Islannin hallitus pääsi I skenaariossa noin – 897 miljoonan Islannin kruunun oman pääoman arvoon ja II skenaariossa 307 miljoonan Islannin kruunun oman pääoman arvoon. Käytössä oleva kapasiteetti vaikuttaa ratkaisevasti laskelmien tuloksiin. Muuttuva tuotantokustannus tonnia kohden arvioitiin 5 749 Islannin kruunuksi vuosina, jolloin käytössä on koko kapasiteetti (130 000 tonnia) ja 7 479 Islannin kruunuksi vuosina, jolloin käytössä on hyvin vähäinen kapasiteetti (70 000 tonnia). Mittakaavavaikutus oli siis laskelmissa kaksinkertainen, koska sekä muuttuvat että kiinteät kustannukset tonnia kohden vähenevät tuotannon kasvaessa (16).

Saatekirjeessään Islannin viranomaiset väittivät, että optimistinen skenaario ei ollut realistinen, koska siinä oletettiin, ettei Islannin sementtimarkkinoilla ole kilpailua. Ottaen huomioon tanskalaisen kilpailijan Aalborg Portlandin investoinnit tiloihin katsottiin olevan epätodennäköistä, että kilpailu Islannin sementtimarkkinoilla päättyisi. Islannin viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia pessimistisimmän skenaarion realistisuudesta.

Asiantuntija arvosteli sitä, että Islannin viranomaisten esittämissä malleissa oli käytetty korkeaa diskonttokorkoa (johon sisältyi riskilisä). Korkeaa diskonttokorkoa käyttäen negatiivisesta kassavirrasta syntyvä velka voidaan aliarvioida ja siten tarpeettomasti kaunistella näkymiä. Islannin viranomaisten ehdottamaa 12,4 prosentin reaalista diskonttokorkoa käytettiin arvostelusta huolimatta eri skenaarioehdotuksissa yhdenmukaisuuden vuoksi.

I skenaariossa kuvattiin yritys, joka 30 vuoden ajan tekee tappiota, mikä ei vaikuta lainkaan järkiperäiseltä. Kun ottaa huomioon, että riippumattoman asiantuntijan tavoitteena pessimistisessä skenaariossa oli määrittää mahdollisten tulosten alaraja, Islannin viranomaisten esittämä I skenaario oli selvästi riittämätön (17). Järkiperäinen investointipäätös perustuu aina positiivisen tuoton odotukseen. Tässä yhteydessä on syytä kysyä, miten järkiperäinen sijoittaja suhtautuisi, jos odotettu positiivinen tuotto ei toteutuisi? Sellaisissa tapauksissa tavallisesti minimoitaisiin tappiot tarkistettujen odotusten pohjalta.

Niinpä riippumaton asiantuntija muokkasi pessimististä skenaariota viiden vuoden aikakehyksen pohjalta, jolloin käytössä olisi matala kapasiteetti (82 000 tonnia sementtiä vuodessa, mikä vastaa I skenaarion keskiarvoa) ja vuoden 2003 tason mukaiset alhaiset myyntihinnat (7 071 ISK tonnilta) olettaen, että yritys puretaan viiden toimintavuoden jälkeen. Edelleen oletettiin, että kaikki negatiiviset kassavirrat siirretään omistajille. Asiantuntijan mukaan tämä vaikutti pessimistisimmän skenaarion toteutuessa järkevältä strategialta, koska järkiperäinen investointipäätös perustuisi positiivisen tuoton odotukseen ja mahdollisuuteen toimia, jos odotus ei toteutuisi.

Pessimistisimmässä skenaariossa sementintuotanto keskeytyisi viiden vuoden jälkeen, mikä merkitsisi puhdistustoimintojen välitöntä käynnistämistä. Sementsverksmiðjan hf:n ja Akranesin kaupungin välillä vuonna 2003 allekirjoitetussa vuokrasopimuksessa todetaan, että jos sementintuotanto lopetetaan yhtäjaksoiseksi 24 kuukauden ajaksi, Iceland Cement Ltd:n on purettava materiaalivarasto omalla kustannuksellaan (18). Islannin viranomaisten antamien tietojen perusteella puhdistuskustannukset oli arvioitu 460 miljoonaksi Islannin kruunuksi oletettavasti käypään hintaan (19).

Pessimistisin skenaario saatiin simuloimalla viiden vuoden alhaisen kapasiteetin tuotanto ja vuoden 2003 tason mukaiset sementin hinnat. Tuotantosyklin ulkopuolisilla varoilla ja veloilla vaikutettiin vastaavien kassavirtojen nettonykyarvoon ostoajankohtana. Käyttöomaisuuden vaihtoehtoisen käytön nettomääräinen vaikutus (esimerkiksi sementintuotantoon) ja puhdistuskustannukset lisättiin.

Riippumattoman asiantuntijan suorittaman muokkauksen mukaisesti kassavirran simulointi näiden oletusarvojen pohjalta tuotti 144 miljoonan Islannin kruunun toiminnoista negatiivisen kassavirran jokaisena vuonna viiden vuoden ajan, ja nettonykyarvoltaan 360 miljoonan Islannin kruunun negatiivisen kustannuksen kuudentena vuonna. Näiden kassavirtojen diskontattu arvo laskettiin – 691 miljoonaksi Islannin kruunuksi, ja tase-erien oikaisun jälkeen toimintajakson ulkopuolella investoinnin arvo määriteltiin – 332 miljoonaksi Islannin kruunuksi.

Optimistisen skenaarion tavoite oli määrittää mahdollisten tulosten yläraja. Optimistisen skenaarion olennaisena piirteenä oli, että toimintojen tulisi olla tasapainossa viiden vuoden jälkeen. Lähtökohtana oli ensimmäinen toimintavuosi yksityistämisen jälkeen, jolloin tuotannoksi oletettiin 100 000 tonnia, sementin hinnaksi 7 489 Islannin kruunua, muuttuvat kustannukset kustannusten laskentakaavan mukaisiksi (6 381 Islannin kruunua tonnia kohden), ja yleiskustannukset kuten I skenaariossa oletettiin (127 miljoonaa Islannin kruunua). Arvio vuosittaisista uudelleen investointien maksutapahtumista oli 40 Islannin kruunua, joka voisi ylittää poistot. Näiden oletusten pohjalta ensimmäisen vuoden nettokassavirraksi laskettiin – 38 miljoonaa Islannin kruunua. Myöhemmin nettokassavirta kehittyisi viiden vuoden aikana ja kuudentena vuonna se vähitellen lähentyisi nollaa.

Toiminnan viiden ensimmäisen vuoden aikana kassavirtojen nettonykyarvoksi arvioitiin – 59 miljoonaa Islannin kruunua. Olettaen, että liikevoitto sen jälkeen olisi lähellä nollaa, toimintojen nykyarvoksi asetettiin nolla myöhempinä vuosina. Tässä skenaariossa asiantuntija piti järkevänä, että tappiontasausten siirtoja (20) ei hyödynnettäisi ensimmäisinä vuosina. Toiminnan tulosta oikaistiin tase-erillä toimintajakson ulkopuolella (kuten tapahtui pessimistisessä skenaariossa), ja tämä johti 300 miljoonan Islannin kruunun nettonykyarvoon. Asiantuntija käytti jälleen 12,4 prosentin diskonttokorkoa, kuten tapahtui pessimistisessä skenaariossa. Hän korosti, että tämä korko heijastaa pelkästään oman pääoman kustannuksia (ennen veroja) kun taas tämän skenaarion mukaista investointihanketta tavallisesti rahoitettaisiin suurelta osalta velalla, mikä alentaisi vaadittua kokonaistuottoa. Alhaisempi diskonttokorko tuottaisi vähemmän positiivisen tuloksen, koska kaikki mukaan otetut kassavirrat ovat negatiivisia. Hän kuitenkin korosti, että oli tärkeää käyttää johdonmukaisesti samaa diskonttokorkoa näissä skenaarioissa.

Edellä esitettyjen arviointien perusteella riippumaton asiantuntija katsoo, että oli asianmukaista määrittää yläraja ja alaraja käyvän arvon mittauksille diskontattavissa vastaisissa rahavirroissa. Alaraja liittyi pessimistiseen skenaarioon, jossa sementintuotanto keskeytettäisiin muutaman toimintavuoden jälkeen, jolloin omistajat vakuuttuisivat siitä, että toiminnasta ei tulisi kannattavaa. Tappiollisten vuosien verottamien resurssien lisäksi yrityksen olisi otettava huomioon puhdistuskustannukset tuotannon päättyessä (21). Tämän skenaarion positiivista puolta edustivat alkuperäiset varastot ja rahoitusomaisuus, jotka realisoitaessa antaisivat positiivista tuottoa, sekä käyttöomaisuuden vaihtoehtoinen käyttö. Kassavirta-arvioiden perusteella Sementsverksmiðjan hf:n alhaisimmaksi markkina-arvoksi arvioitiin – 322 miljoonaa Islannin kruunua.

Optimistinen skenaario määrittäisi ylärajan, jossa sementintuotannon kannattavuuden katsottaisiin vähitellen paranevan, ja kannattavuusraja saavutettaisiin muutaman vuoden kuluttua. Kuten pessimistisessä skenaariossa, alkuvuosina koettaisiin yrityksen resursseja verottavia tappioita, vaikkakin vaatimattomammalla tasolla. Toimintojen nettonykyarvo kannattavuusrajan saavuttamisen jälkeen olisi todennäköisimmin merkityksetön, eikä sitä sen tähden otettu huomioon laskelmissa. Myös tässä skenaariossa nähtiin alkuperäisten varastojen ja rahoitusomaisuuden positiivinen vaikutus. Kassavirta-arvioiden perusteella Sementsverksmiðjan hf:n korkeimmaksi markkina-arvoksi arvioitiin 300 miljoonaa Islannin kruunua.

Kassavirtalaskelmat siis viittasivat käyvän arvon sijoittuvan symmetrisesti nollan tuntumaan niin, että todennäköiset tulokset olivat suurin piirtein vaihteluvälissä ±300 miljoonaa Islannin kruunua.

Joissakin tapauksissa sovittu liiketoimi saattaa poiketa näkyvästä tai oletetusta markkina-arvosta, koska yhdellä osapuolella on tunnistettavia yksityisiä intressejä kyseisessä liiketoimessa. Asiantuntijan mielestä Íslenskt sement ehf:n tekemään valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden hankintaan sisältyi selvästi yksityisiä intressejä, jotka saattoivat vaikuttaa kaupan hintaan.

Íslenskt sement ehf. oli kolmen yrityksen yhteenliittymä, joka muodostettiin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden hankkimiseksi: BM Valla, Björgun ja Norcem. BM Valla on merkittävä islantilainen rakennusliike ja suuri sementin ostaja. Valvontaviranomaisen, riippumattoman asiantuntijan, Islannin viranomaisten ja Íslenskt sement ehf:n edustajien keskinäisestä kokouksesta saatujen tietojen mukaan BM Vallalla on Islannin sementintuotantolaitoksessa kaksi strategista intressiä. Se haluaa ensiksikin taata sementin saatavuuden niin, ettei yksi toimittaja hallitse Islannin markkinoita. Toisena intressinä on ylläpitää paikallista tuotekehitystä ja osaamista rakennusteollisuuden hyödyttämiseksi pitkällä aikavälillä ottamalla erityisesti huomioon Islannin sementtimarkkinoiden tekniset erityispiirteet.

Björgun toimittaa kuorivalua Sementsverksmiðjan hf:lle. Jos paikallinen sementintuotanto lakkaa, Björgunilla ei ole tuotteilleen vaihtoehtoista ostajaa.

Norcem on norjalainen sementintuottaja, jonka omistaa saksalainen konserni Heidelberger Zement. Norcemilla saattaa olla strategisia ja kilpailullisia intressejä vahvistaa asemaansa Islannin markkinoilla.

Ottaen huomioon ostajien yhteenliittymän erityistilanteen riippumaton asiantuntija katsoo, että tässä tapauksessa yksityiset intressit ovat vaikuttaneet sovittuun hintaan.

Näiden syiden vuoksi riippumaton asiantuntija päätteli, että vaikka 68 miljoonan Islannin kruunun sovittu hinta onkin melko korkea, omistajien tilanteessa saattaa olla tekijöitä, jotka kasvattavat sijoituskustannusten takaisin saamisen mahdollisuutta (22).

Valvontaviranomainen arvioi Islannin viranomaisten esittämät tosiasiat ja luvut sekä tutki tarkoin riippumattoman asiantuntijan arvion ja kertomuksen. Valvontaviranomaisen mukaan asiantuntijan analyysissä määritetään oikeudenmukaisesti Sementsverksmiðjan hf:n arvo. Kuten jo päätöksessä N:o 421/04/COL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta todettiin, ei voida olettaa, että toimintaansa jatkavan yrityksen likvidaatioarvo on sama kuin sen markkina-arvo. Riippumattoman asiantuntijan näkemyksen mukaisesti valvontaviranomainen katsoo, että diskontattu kassavirta-analyysi on asianmukainen tapa laskea yrityksen arvo, kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Valvontaviranomainen kuitenkin katsoo, että yrityksen arvon arviointiin myyntihetkellä selvästi liittyy merkittäviä epävarmuustekijöitä. Tämän vuoksi yrityksen arvon arvioimiseksi vaikuttaa kohtuulliselta tarkastella erilaisia skenaarioita, kuten asiantuntija teki, ja määrittää vaihteluväli, josta arvo voidaan löytää. Valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntihinta oli määritetyn vaihteluvälin sisällä ja jopa lähellä nollaa olleen keskiarvon yläpuolella.

Lisäksi Islannin viranomaiset olivat määrittäneet yrityksen likvidaatioarvoksi 69,6 miljoonaa Islannin kruunua. Akranesin kaupungin ja Sementsverksmiðjan hf:n välillä 31. heinäkuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa todetaan että: Jos klinkkerintuotanto lopetetaan yhtäjaksoiseksi 24 kuukauden ajaksi, Iceland Cement Ltd:n on purettava materiaalivarasto omalla kustannuksellaan. Sementsverksmiðjan hf:n likvidaatioarvo oli siis alhaisempi kuin 69,6 miljoonaa Islannin kruunua, koska materiaalivaraston purkamiskustannukset olisi lisättävä edellä mainitun oikeudellisesti sitovan sopimuksen mukaisesti (23). Íslenskt sement ehf:n maksama hinta valtion omistamista Sementsverksmiðjan hf:n osakkeista oli siis korkeampi kuin yrityksen likvidaatioarvo.

2. Päätelmät

Näiden arvioiden perusteella valvontaviranomainen ei voi katsoa, että yritys myytiin alle markkina-arvon. Valvontaviranomainen ei voi sen vuoksi katsoa, että Íslenskt sement ehf., joka on sijoittajaryhmän perustama yritys valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden ostamiseksi, sai ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua.

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan neljän kumulatiivisen edellytyksen on täytyttävä, jotta kysymyksessä on valtiontuki. Edellä mainitun arvioinnin perusteella valvontaviranomainen ei ole havainnut syitä kolmen muun mainitun edellytyksen tutkimiselle. Koska Íslenskt sement ehf. ei ole saanut taloudellista etua, valvontaviranomainen katsoo, että valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynti Íslenskt sement ehf. -yritysryhmälle ei ollut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Tämän päätöksen hyväksyminen virallisen tutkintamenettelyn päättämisestä, joka kohdistui Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiin 68 miljoonan Islannin kruunun hinnasta osana valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 421/04/COL aloitettua ja päätöksellä N:o 367/06/COL laajennettua muodollista tutkintamenettelyä, ei rajoita muita tutkinnan kohteena olevia asioita,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

ETA:n valvontaviranomainen katsoo, että Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynti Íslenskt sement ehf:lle 68 miljoonan Islannin kruunun hinnasta ei sisältänyt ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannin tasavallalle.

3 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen

Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2006. EFTAn valvontaviranomaisen puolesta Bjørn T. GRYDELAND Puheenjohtaja Kristján A. STEFÁNSSON Kollegion jäsen

(1) Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

(2) Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

(3) Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

(4) Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, EFTAn valvontaviranomainen hyväksynyt ja julkaissut 19 päivänä tammikuuta 1994 (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1 ja ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994). Suuntaviivat sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina 25 päivänä lokakuuta 2006. Jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’.

(5) EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 421/04/COL, tehty 20 päivänä joulukuuta 2004 Islannin valtion omistamista Sementsverksmiðjan-yhtiön osakkeista (EUVL C 117, 19.5.2005, s. 17), sekä Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-täydennysosassa N:o 24, 19.5.2005; s. 1.

(6) EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 367/06/COL, tehty 29 päivänä marraskuuta 2006, Sementsverksmiðjan hf:n eläkevelvoitteiden siirrosta valtion vastuulle, vielä julkaisematon.

(7) Lisätietoja valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten välisestä kirjeenvaihdosta on saatavilla muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 421/04/COL.

(8) Katso alaviite 5.

(9) Islannin viranomaisten 19. elokuuta 2003 päiväämä kirje, s. 3.

(10) Asia C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) ja muut v La Poste ja muut. Kok. 1996 s. I-3547, 60 kohta, asia C-256/97 DM Transport. Kok. 1999 s. I-3913, 22 kohta, asia CT-116/01 ja T-118/01 P&O Ferries v komissio. Kok. 2003112 kohta.

(11) Asia C-56/93 Belgia v komissio. Kok. 1996 s. I-723, 79 kohta, ja asia C-241/94 Ranska v komissio. Kok. 1996 s. I-4551, 19 ja 20 kohta.

(12) Asia T-67/94 Ladbroke Racing v komissio. Kok. 1998, s. II-1, 52 kohta, ja asia T-46/97 SIC v komissio. Kok. 2000, s. II-2125, 83 kohta.

(13) Kuten Islannin hallituksen ja Íslenskt sement ehf:n välisessä osakkeidenostosopimuksessa oli ennakoitu, ja kuten Sementsverksmiðjan hf:n ja valtionkassan välisen ostosopimuksen määräysten pohjalta toteutettiin.

(14) Asiantuntijan kertomus, s. 2.

(15) Valvontaviranomaisen kirje 12. heinäkuuta 2005.

(16) Asiantuntijan kertomus, s. 8.

(17) Asiantuntijan kertomus, s. 8.

(18) Akranesin kaupungin ja Sementsverksmiðjan hf:n välinen vuokrasopimus, 2. lokakuuta 2003.

(19) Asiantuntijan kertomus, s. 9.

(20) Verotuksellista tappiota yhtenä vuonna voidaan käyttää aikaisemmin maksettujen verojen takaisin maksuun viimeisimpien vuosien osalta, tai sitä voidaan käyttää verojen vähentämiseen jonakin vuonna lähitulevaisuudessa.

(21) Kuten edellä mainittiin, valtion pelkästään moraalinen velvoite Akranesin tuotantopaikan puhdistamiseksi muuttui Sementsverksmiðjan hf:n oikeudelliseksi velvoitteeksi, kun Akranesissa sijaitsevan maa-alueen vuokrasopimus allekirjoitettiin yrityksen ja Akranesin kaupungin välillä.

(22) Asiantuntijan kertomus, s. 13.

(23) Parlamentin edustaja Verdbref teki maaliskuussa 2003 arvion likvidaatioarvosta. Teollisuuslaitoksen purkamisen ja puhdistamisen (rakennukset ja laitteet) kustannuksiksi arvioitiin 460 miljoonaa Islannin kruunua. Siinäkin tapauksessa, että tämä luku ei ole täysin oikea, se kuvaa Sementsverksmiðjanin rasitteita, jotka voivat huomattavasti vähentää likvidaatioarvoa.