10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 1/79Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1993 › 26.11.1993/1054
Seurattu SDK 834/2022 saakka.
26.11.1993/1054
Kirkkolaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Kirkolliskokouksen ehdotuksen ja eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään Suomen evankelis-
luterilaiselle kirkolle seuraava kirkkolaki:
I OSA
YLEISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
1 luku
Kirkon tunnustus, tehtävä ja jäsenet
1 §
Tunnustus
Suomen evankelis-luterilainen kirkko tunnustaa sitä Raamattuun perustuvaa kristillistä uskoa, joka on
lausuttu kolmessa vanhan kirkon uskontunnustuksessa sekä luterilaisissa tunnustuskirjoissa. Kirkon
tunnustus ilmaistaan lähemmin kirkkojärjestyksessä.
2 §
Tehtävä
Tunnustuksensa mukaisesti kirkko julistaa Jumalan sanaa ja jakaa sakramentteja sekä toimii muutenkin
kristillisen sanoman levittämiseksi ja lähimmäisenrakkauden toteuttamiseksi.
3 §
Jäsenet
Kirkon jäseneksi otetaan kasteessa. Kirkkojärjestyksessä määrätään, miten jo kastettu henkilö otetaan kirkon
jäseneksi.
Kirkon jäseneksi liittymisestä ja kirkosta eroamisesta on voimassa, mitä uskonnonvapauslaissa (453/2003)
säädetään. Alle kaksitoistavuotias lapsi voidaan liittää kirkon jäseneksi, jos hänen vanhempansa tai
huoltajansa on kirkon jäsen ja jos lapsen jäsenyydestä on sovittu tai päätetty uskonnonvapauslain 3 §:ssä
säädetyllä tavalla. (30.12.2003/1279)
Kirkon jäseneksi voi liittyä Suomen kansalainen sekä ulkomaalainen, jolla on kotikuntalaissa (201/1994)
tarkoitettu kotikunta Suomessa. Suomessa asuva, kotikuntaa vailla oleva ulkomaalainen voi liittyä kirkon
jäseneksi, jos hän on osallistunut seurakunnan toimintaan kolmen kuukauden ajan. (8.11.2013/797)
Kirkon jäseneksi liittyvä ei voi samanaikaisesti olla muun uskonnollisen yhdyskunnan jäsen. Muulla
uskonnollisella yhdyskunnalla ei tässä luvussa tarkoiteta sellaista uskonnollista yhdyskuntaa, jonka kanssa
kirkolliskokous on hyväksynyt sopimuksen jäsenyyden vastavuoroisista edellytyksistä. (8.11.2013/797)
4 § (8.11.2013/797)
Jäsenyyden lakkaaminen
Kirkon jäsenyys lakkaa, kun:
1) jäsen eroaa kirkosta;
2) jäsen liittyy muun uskonnollisen yhdyskunnan jäseneksi;
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 2/793) jäsenellä ei ole enää kotikuntaa tai väestökirjanpitokuntaa Suomessa;
4) kotikuntaa vailla oleva ulkomaalainen jäsen ei enää asu Suomessa.
2 luku
Kirkkolaki ja muut kirkkoa koskevat säädökset
1 §
Kirkkolaki ja kirkkojärjestys
Kirkon järjestysmuodosta ja hallinnosta säädetään tässä laissa.
Kirkon hallinnosta säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä, jossa annetaan määräyksiä myös kirkon
toiminnasta. Kirkkojärjestyksen antaa kirkolliskokous.
2 §
Kirkkolain säätäminen. Lausunnot ja esitykset
Kirkolla on yksinoikeus ehdottaa kirkkolakia kaikesta, mikä koskee ainoastaan kirkon omia asioita, sekä
kirkkolain muuttamista ja kumoamista. Kirkon ehdotuksen tekee kirkolliskokous. Kirkolliskokouksen
ehdotuksen tutkiminen ja vahvistaminen on tasavallan presidentin ja eduskunnan tehtävä.
Kirkolliskokouksella on myös oikeus tehdä esityksiä kirkkoa koskevasta muusta lainsäädännöstä.
Kirkolliskokouksen tekemää kirkkolakiehdotusta tutkittaessa voidaan oikaista ehdotuksessa oleva sellainen
lainsäädäntötekninen virhe, joka ei vaikuta kirkkolakiehdotuksen sisältöön. Oikaisu voidaan tehdä
kirkkohallituksen annettua asiasta lausunnon tai tehtyä siitä aloitteen. (30.12.2015/1602)
Säädettäessä asioista, jotka koskevat kirkon suhdetta valtioon tai toisiin uskonnollisiin yhdyskuntiin, on
kirkolle varattava tilaisuus antaa lausunto. (25.10.1996/771)
Kirkolla on oikeus tehdä valtion viranomaisille esityksiä tai antaa lausuntoja kirkon opin ja tehtävän kannalta
tärkeistä yhteiskunnallisista kysymyksistä. (25.10.1996/771)
3 §
Kirkon vaalijärjestys ja säädösten julkaiseminen (30.12.2015/1602)
Kirkolliskokous antaa kirkon vaalijärjestyksen, jossa määrätään tarkemmin seurakuntavaaleista sekä
kirkolliskokousedustajien ja hiippakuntavaltuuston jäsenten, piispan, papin sekä tuomiokapitulin
pappisasessorin ja maallikkojäsenen vaaleista. (16.6.2017/392)
2 momentti on kumottu L:lla 30.12.2015/1602  (30.12.2015/1602)
Kirkkojärjestys ja kirkon vaalijärjestys julkaistaan Suomen säädöskokoelmassa.
3 luku
Kirkon hallinnollinen ja kielellinen jako
1 §
Hiippakunta
Kirkollista hallintoa varten maa on jaettu hiippakuntiin. Hiippakunnan perustamisesta ja lakkauttamisesta
päättää kirkolliskokous. Kirkolliskokous päättää myös hiippakunnan rajojen muuttamisesta, jollei 6 §:n 4
momentista muuta johdu. (30.12.2015/1602)
Hiippakunnat on jaettu rovastikuntiin. Rovastikuntajaosta päättää tuomiokapituli.
2 §
Seurakunta ja sen jäsenet
Kirkon jäsenet kuuluvat seurakuntiin, joilla kullakin on määrätty alueensa. Kielellisellä perusteella voi
samalla alueella olla useampia seurakuntia.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 3/79Kirkon jäsen on sen seurakunnan jäsen, jonka alueella hänellä on kotikuntalaissa tarkoitettu kotikunta ja
siellä oleva asuinpaikka taikka väestökirjanpitokunta. Kotikuntaa vailla oleva ulkomaalainen kirkon jäsen on
sen seurakunnan jäsen, jonka alueella hän asuu. Kirkkohallitus voi kuitenkin antaa määräyksiä siitä, milloin
kirkon jäsen voi olla kotikuntansa alueella olevan muun seurakunnan jäsen. (8.11.2013/797)
Seurakunnassa voi olla myös poissaoleviksi merkittyjä jäseniä. Seurakunnan väkiluku on läsnäoleviksi
merkittyjen jäsenten lukumäärä.
3 §
Seurakuntajako
Seurakuntajaon tulee noudattaa kuntajakoa siten, että kukin kunta on kokonaisuudessaan saman seurakunnan
tai saman seurakuntayhtymän alueella.
Seurakunnan alueen muuttamisesta, seurakunnan jakamisesta alueellisesti tai kielellisellä perusteella,
seurakunnan lakkauttamisesta sekä uuden seurakunnan perustamisesta päättää kirkkohallitus.
Seurakuntajaon muuttamista koskevaa päätöstä ei saa tehdä ilman erityisen painavaa syytä, jos seurakunnan
lakkauttamisesta, seurakuntien yhdistämisestä tai muusta seurakuntajaon muutoksesta aiheutuu, että
yksikielisen seurakunnan jäsenet taikka kaksikielisen seurakunnan kielelliseen enemmistöön kuuluvat jäsenet
tulevat uudessa tai entisessä seurakunnassa kielelliseksi vähemmistöksi. (21.7.2006/621)
4 §
Seurakuntayhtymä, kappeliseurakunta ja seurakuntapiiri
Seurakuntayhtymistä säädetään 1 1 luvussa.
Seurakunnasta voidaan jokin alue muodostaa kappeliseurakunnaksi tai seurakuntapiiriksi. Niistä määrätään
tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
5 § (21.7.2006/621)
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän kieli
Seurakunnat ovat suomenkielisiä tai ruotsinkielisiä taikka kaksikielisiä, jollei seurakunnan kielestä tai siihen
liittyvistä muista jäsenyysedellytyksistä seurakuntaa perustettaessa tai muutoin erikseen muuta määrätä.
Seurakunta on kaksikielinen, kun seurakunnan läsnäoleviksi merkittyjen jäsenten suomenkielinen tai
ruotsinkielinen vähemmistö on niin suuri, että kunta vastaavasti kielilain (423/2003)  säännösten mukaan olisi
kaksikielinen. Jos samalla alueella on kielellisellä perusteella useita seurakuntia, ne ovat aina yksikielisiä.
Ahvenanmaan maakunnan alueella seurakunnat ovat yksikielisiä.
Kokonaan tai osittain saamelaisten kotiseutualueeseen kuuluvat seurakunnat ovat kaksikielisiä siten, että
niissä noudatetaan, mitä saamen kielestä tässä laissa ja kirkkojärjestyksessä säädetään.
Seurakuntayhtymä on yksikielinen, jos siihen kuuluu ainoastaan yksikielisiä seurakuntia, ja kaksikielinen,
jos siihen kuuluu erikielisiä seurakuntia tai vähintään yksi kaksikielinen seurakunta. Seurakuntayhtymän
enemmistön kieli määräytyy siihen kuuluvien seurakuntien läsnäoleviksi merkittyjen jäsenten enemmistön
kielen mukaan.
Kirkkohallitus määrää joka viides vuosi seurakunnassa edellisen kalenterivuoden lopussa läsnäolleiksi
merkittyjen jäsenten kielellisen jaon perusteella, mitkä seurakunnat ovat suomenkielisiä tai ruotsinkielisiä ja
mitkä kaksikielisiä.
6 § (30.12.2015/1602)
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän kuuluminen hiippakuntaan
Seurakunta, jonka läsnä olevien jäsenten enemmistön kieli on ruotsi, kuuluu Porvoon hiippakuntaan.
Seurakunta, jonka läsnä olevien jäsenten enemmistön kieli on muu kuin suomi tai ruotsi, kuuluu siihen
hiippakuntaan, johon se perustettaessa määrätään.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 4/79Seurakuntayhtymä on sen hiippakunnan tuomiokapitulin alainen, johon enemmistö seurakuntien läsnä
olevista jäsenistä kuuluu.
Kirkkohallitus päättää:
1) seurakunnan siirtämisestä toiseen hiippakuntaan, jos seurakunnan kielellinen enemmistö on vaihtunut ja
muuttunut tilanne on kestänyt viisi vuotta;
2) seurakunnan kuulumisesta hiippakuntaan, jos eri hiippakuntiin kuuluvat seurakunnat yhdistetään, niiden
tilalle perustetaan uusi seurakunta tai seurakuntayhtymä taikka seurakunta liittyy toisen hiippakunnan
seurakuntayhtymään.
7 § (21.7.2006/621)
Kirkon ja hiippakunnan viranomaisten kieli
Kirkolliskokous, piispainkokous, kirkkohallitus ja sen alaiset toimielimet sekä kirkon työmarkkinalaitos ovat
kaksikielisiä viranomaisia.
Hiippakunnan viranomaiset ovat yksikielisiä, jos hiippakuntaan kuuluu vain yksikielisiä seurakuntia, ja
kaksikielisiä, jos hiippakuntaan kuuluu vähintään yksi kaksikielinen seurakunta. Kaksikielinen
tuomiokapituli voi kuitenkin toimia seurakunnan kielellä, kun se hoitaa yksikielisen seurakunnan hallintoon
liittyviä tehtäviä.
8 § (21.7.2006/621)
Kirkollishallinnossa noudatettavat kielisäännökset
Kirkollishallinnossa noudatetaan, jollei tässä laissa toisin säädetä, soveltuvin osin, mitä kielilaissa säädetään
oikeudesta käyttää suomen ja ruotsin kieltä viranomaisissa, asian käsittelykielestä viranomaisissa,
toimituskirjan ja muun asiakirjan kielestä, kielellisten oikeuksien turvaamisesta, viranomaisten työkielestä,
yleisessä tiedottamisessa käytettävästä kielestä sekä kielellisten oikeuksien edistämisestä. Mitä kielilaissa
säädetään valtion viranomaisista, koskee soveltuvin osin kirkon ja hiippakunnan viranomaisia, ja mitä
kunnallisista viranomaisista, koskee vastaavasti soveltuvin osin seurakunnan ja seurakuntayhtymän
viranomaisia.
Mitä saamen kielilaissa (1086/2003)  säädetään valtion viranomaisista, koskee soveltuvin osin Oulun
hiippakunnan tuomiokapitulia ja hiippakuntavaltuustoa, ja mitä kunnan viranomaisista, koskee soveltuvin
osin saamelaisten kotiseutualueella kokonaan tai osittain olevia seurakuntia.
4 luku
Seurakunnan toiminta
1 §
Seurakunnan tehtävät
Toteuttaakseen kirkon tehtävää seurakunta huolehtii jumalanpalvelusten pitämisestä, kasteen ja ehtoollisen
toimittamisesta sekä muista kirkollisista toimituksista, kristillisestä kasvatuksesta ja opetuksesta,
sielunhoidosta, diakoniasta ja lähetystyöstä sekä muista kristilliseen sanomaan perustuvista julistus- ja
palvelutehtävistä.
2 §
Jumalanpalvelukset ja kirkolliset toimitukset
Jumalanpalveluksista, sakramenteista ja kirkollisista toimituksista määrätään kirkkojärjestyksessä ja
kirkkokäsikirjassa. T uomiokapituli antaa tarvittaessa niistä täydentäviä ohjeita.
Jumalanpalveluksissa sekä muissa kirkollisissa ja seurakunnallisissa tilaisuuksissa voidaan kerätä kolehti
kirkon ja seurakunnan toiminnan sekä niiden tehtävää vastaavien tarkoitusten tukemiseksi.
3 §
Kirkolliset juhlapäivät
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 5/79Kirkollisia juhlapäiviä ovat joulupäivä, toinen joulupäivä, uudenvuodenpäivä, loppiainen, pitkäperjantai,
pääsiäispäivä, toinen pääsiäispäivä, helatorstai, helluntai, juhannuspäivä ja pyhäinpäivä.
Juhlapäivien aika määräytyy niin kuin läntisessä kristikunnassa vanhastaan on ollut tapana. Kuitenkin
juhannuspäivää vietetään kesäkuun 19 päivää seuraavana lauantaina ja pyhäinpäivää lokakuun 30 päivää
seuraavana lauantaina.
4 §
Toiminnassa käytettävä kieli
Seurakunnan kielestä on säädetty 3 luvun 5 §:ssä. Jumalanpalveluksia ja muuta toimintaa on tarpeen mukaan
järjestettävä sekä suomen- tai ruotsinkielisen että muun vähemmistön kielellä.
Kirkon jäsenellä on oikeus saada häntä koskevat yksityiset kirkolliset toimitukset äidinkielellään, suomeksi
tai ruotsiksi. Jumalanpalveluksessa ja kirkollisessa toimituksessa voidaan käyttää myös muuta kieltä.
Saamelaisten kotiseutualueella seurakunnan toimintaa on järjestettävä ja seurakunnan jäseniä palveltava
myös saamen kielellä.
II OSA
PAPPISVIRKA, VIRANHAL TIJA T JA TYÖNTEKIJÄT
5 luku
Pappisvirka
1 §
Pappisvirka ja papiksi vihkiminen
Evankeliumin julistamista ja sakramenttien jakamista varten kirkossa on pappisvirka, joka saadaan papiksi
vihkimisessä.
Pappisvirkaan vihittäväksi hyväksymisestä päättävät piispa ja tuomiokapituli. Pappisvirkaan vihkimisen
edellytyksistä ja muista seikoista, jotka on otettava huomioon harkittaessa hakijan vihkimistä, määrätään
kirkkojärjestyksessä.
1 a § (21.12.2012/1008)
Pappisvirka, pappi ja papin virka
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) pappisviralla  luterilaisten tunnustuskirjojen mukaista evankeliumin julistamiseksi ja sakramenttien
jakamiseksi asetettua kirkon virkaa, johon kutsutaan ja johon vihitään pappisvihkimyksessä;
2) papilla  henkilöä, joka kirkkojärjestyksen mukaisesti on joko vihitty pappisvirkaan tai jolle on myönnetty
oikeus toimittaa pappisvirkaa Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa;
3) papin viralla  hallinnollisella päätöksellä perustettua seurakunnan, seurakuntayhtymän, tuomiokapitulin tai
kirkkohallituksen virkaa, johon voidaan valita vain pappi.
2 §
Rippisalaisuus
Yksityisessä ripissä tai muuten sielunhoidossa papille uskottua asiaa ei saa ilmaista, eikä myöskään sitä
henkilöä, joka papille on uskoutunut.
Kun pappia kuulustellaan todistajana, hän ei saa ilmaista sitä, mitä yksityisessä ripissä tai sielunhoidossa on
hänelle uskottu.
Jos joku yksityisessä ripissä tai sielunhoidossa ilmaisee yleisen lain mukaan ilmiannettavan rikoksen olevan
hankkeissa, papin on kehotettava häntä ilmoittamaan asiasta viranomaisille tai sille, jota vaara uhkaa. Jollei
hän suostu siihen, papin on kerrottava hyvissä ajoin ja varovasti asiasta viranomaisille, kuitenkin niin, ettei
asianomainen suoraan tai välillisesti tule siitä ilmi.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 6/793 § (21.12.2012/1008)
Ero pappisvirasta, pappisvirasta pidättäminen ja pappisviran menettäminen
Eron pappisvirasta myöntää tuomiokapituli hakemuksesta.
Papille, joka ei ole pysynyt kirkon tunnustuksessa, tuomiokapituli voi antaa kirjallisen varoituksen tai
pidättää hänet pappisvirasta vähintään yhdeksi ja enintään kuudeksi kuukaudeksi. Jos pappi ei ole
pappisvirasta pidättämisen kuluessa pyytänyt eroa pappisvirasta tai osoittanut tahtovansa pysyä kirkon
tunnustuksessa, tuomiokapituli määrää hänet menettämään pappisvirkansa.
Papille, joka toimii vastoin pappisviran velvollisuuksia ja pappislupausta tai laiminlyö niitä taikka käyttäytyy
papille sopimattomalla tavalla, tuomiokapituli voi asian laadun mukaan antaa kirjallisen varoituksen tai
pidättää hänet pappisvirasta vähintään yhdeksi ja enintään kuudeksi kuukaudeksi. Jos papin sopimaton
käyttäytyminen, laiminlyönnit pappisvirassa tai käyttäytyminen muutoin osoittaa hänet ilmeisen
sopimattomaksi olemaan pappina, tuomiokapituli voi määrätä hänet menettämään pappisvirkansa.
Jos pappi on tuomittu rikoksesta sellaiseen rangaistukseen, joka osoittaa hänet ilmeisen sopimattomaksi
olemaan pappina, tuomiokapituli voi määrätä hänet menettämään pappisvirkansa.
Piispa ja tuomiokapituli voivat pyynnöstä palauttaa pappisviran menettäneelle henkilölle pappisviran.
4 § (6.6.2014/414)
4 § on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
5 § (6.6.2014/414)
Kuuluminen hiippakuntaan ja rovastikuntaan
Papin kuulumisesta hiippakuntaan ja rovastikuntaan säädetään kirkkojärjestyksessä.
Kenttäpiispa kuuluu arkkihiippakuntaan ja muu sotilaspappi siihen hiippakuntaan, jonka alueella hänen
varsinainen virkapaikkansa on.
6 luku (21.12.2012/1008)
Henkilöstö
Yleiset säännökset (21.12.2012/1008)
1 § (21.12.2012/1008)
Työnantaja ja henkilöstö
Työnantajalla tarkoitetaan tässä luvussa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntaa,
seurakuntayhtymää, tuomiokapitulia ja kirkkohallitusta, jollei toisin säädetä. Seurakuntayhtymä ja siihen
kuuluvat seurakunnat ovat palvelussuhteen ehtoja koskevissa asioissa yksi työnantaja.
Tuomiokapitulilla on seurakunnan ja seurakuntayhtymän viranhaltijoita koskevissa virkasuhdeasioissa
työnantajalle kuuluvia tehtäviä siten kuin tässä laissa ja kirkkojärjestyksessä tai muussa laissa säädetään.
Työnantajan palveluksessa oleva henkilöstö on virkasuhteessa tai työsopimussuhteessa. V irkasuhteeseen
sovelletaan, mitä siitä tässä laissa ja sen nojalla kirkkojärjestyksessä tai muualla laissa säädetään.
Työsopimussuhteeseen sovelletaan, mitä siitä erikseen säädetään, ja sen lisäksi, mitä tässä laissa säädetään.
Virkasuhteessa suoritettavaa tehtävää varten perustetaan virka. Perustellusta syystä henkilö voidaan
kuitenkin ottaa virkasuhteeseen määräajaksi myös ilman, että tehtävää varten on perustettu virka.
Työnantajalla tulee olla tehtäviensä hoitamista varten riittävä henkilöstö.
2 § (21.12.2012/1008)
Viranhaltija ja virkasuhde
Viranhaltijalla tarkoitetaan henkilöä, joka on virkasuhteessa työnantajaan.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 7/79Virkasuhteella tarkoitetaan julkisoikeudellista palvelussuhdetta, jossa seurakunta, seurakuntayhtymä,
tuomiokapituli tai kirkkohallitus on työnantajana ja viranhaltija työn suorittajana.
3 § (21.12.2012/1008)
Henkilöstön kielitaito
Viranhaltijalta vaadittavasta kielitaidosta säädetään kirkkojärjestyksessä ottaen huomioon, mitä tämän lain 3
luvun 7 ja 8 §:ssä ja 4 luvun 4 §:ssä säädetään. Kielitaitoa koskevasta kelpoisuusvaatimuksesta voidaan
myöntää erivapaus erityisestä syystä. T uomiokapituli myöntää erivapauden seurakunnan tai
seurakuntayhtymän papin ja lehtorin viran haltijalle. Muulle viranhaltijalle erivapauden myöntää se
viranomainen, jonka toimivaltaan viran perustaminen kuuluu.
Virkaa täytettäessä tai työsopimussuhteeseen otettaessa otetaan huomioon myös sellainen hakija, joka on
osoittanut vaaditun kielitaidon hakuajan päätyttyä, jos tämä ei viivytä asian käsittelyä.
Viranomaisen on koulutusta järjestämällä ja muilla henkilöstöpoliittisilla toimilla huolehdittava siitä, että sen
henkilöstöllä on riittävä kielitaito viranomaisen tehtävien hoitamiseksi kielilaissa, saamen kielilaissa ja
muussa lainsäädännössä asetettujen vaatimusten mukaisesti.
4 § (30.12.2015/1602)
Kirkon virka- ja työehtosopimukset
Evankelis-luterilaisen kirkon työmarkkinalaitoksen sekä viranhaltijoiden ja työntekijöiden etujen
valvomiseksi perustettujen yhdistysten välillä voidaan, niin kuin siitä erikseen säädetään, virka- ja
työehtosopimuksin sopia seurakunnan, seurakuntayhtymän, tuomiokapitulin tai kirkkohallituksen
palveluksessa olevien palkkauksesta ja muista palvelussuhteen ehdoista sen estämättä, mitä niistä säädetään
tässä laissa tai muissa seurakuntaa, seurakuntayhtymää, tuomiokapitulia tai kirkkohallitusta koskevissa
säädöksissä.
5 § (21.12.2012/1008)
Muut viranhaltijan palvelussuhdetta koskevat säännökset ja määräykset
Viranhaltijoiden palvelussuhteen ehdoista annetaan tämän lain säännösten ja virkaehtosopimuksen
määräysten lisäksi tarpeelliset täydentävät säännökset ja määräykset kirkkojärjestyksessä taikka työnantajan
antamissa ohje- tai johtosäännöissä.
6 § (21.12.2012/1008)
Eläkkeet
Viranhaltijan ja työntekijän oikeudesta eläkkeeseen sekä viranhaltijan ja työntekijän edunsaajan oikeudesta
perhe-eläkkeeseen säädetään erikseen.
7 § (21.12.2012/1008)
Sotilaspapit
Puolustusvoimissa voi olla papin virkoja. Sotilaspappeja johtaa ja valvoo puolustusvoimien hengellisen työn
johtajana kenttäpiispa. Sotilaspappi on pappisviran toimittamisessa kenttäpiispan alainen. Sotilaspapin
pappisvirkaan liittyvistä tuomiokapitulin valtuuksista säädetään 5 luvun 3 §:ssä. Sotilaspapin ja kenttäpiispan
virkoihin sovelletaan muutoin, mitä niistä erikseen säädetään.
8 § (21.12.2012/1008)
Virat erityisiä tarpeita varten
Papin virkoja ja lehtorin virkoja voi lisäksi olla vankilassa ja muita erityisiä tarpeita varten. V iranhaltija on
pappisviran ja tämän luvun 29 §:ssä tarkoitettujen lehtorin viran velvollisuuksien osalta tuomiokapitulin
alainen.
Vankilaan tai muuhun laitokseen perustetun papin viran ja lehtorin viran täyttää tuomiokapituli julistettuaan
viran haettavaksi ja saatuaan hakijoista lausunnon asianomaiselta viranomaiselta. T uomiokapituli määrää
tarvittaessa viran väliaikaisen hoitajan ja viransijaisen.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 8/79Virkasuhteen alkaminen (21.12.2012/1008)
9 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteen kesto
Viranhaltija otetaan virkasuhteeseen toistaiseksi tai määräajaksi.
Viranhaltija voidaan ottaa määräajaksi vain, jos:
1) viranhaltija sitä itse pyytää;
2) määräajaksi ottamisesta säädetään erikseen; tai
3) tehtävän luonne, sijaisuus, avoinna olevaan virkasuhteeseen kuuluvien tehtävien hoidon järjestäminen tai
muu näihin rinnastettava työnantajan toimintaan liittyvä seikka sitä vaatii.
Viranhaltijalla, joka on ilman 2 momentin mukaista perustetta otettu määräajaksi tai joka on ilman
perusteltua syytä toistuvasti otettu peräkkäin määräajaksi, on oikeus saada virkasuhteen päättyessä vähintään
kuuden ja enintään 24 kuukauden palkkaa vastaava korvaus. Korvausvaatimus voidaan esittää kuuden
kuukauden kuluessa virkasuhteen päättymisestä.
Kirkkojärjestyksessä säädetään niistä viroista, joihin on tehtävien laadun vuoksi aina otettava määräajaksi.
9 a § (6.4.2018/211)
Pitkäaikaistyöttömän ottaminen määräaikaiseen virkasuhteeseen
Määräaikaiseen virkasuhteeseen ottaminen ei edellytä 9 §:n 2 momentissa tarkoitettua perustetta, jos
palkattava henkilö on ollut työ- ja elinkeinotoimiston ilmoituksen mukaan yhtäjaksoisesti työtön työnhakija
edellisen 12 kuukauden ajan. Enintään kahden viikon pituinen palvelussuhde ei kuitenkaan katkaise
työttömyyden yhdenjaksoisuutta. V irkasuhteeseen ottamista määräajaksi ei estä se, että työnantajan
työvoimatarve on 9 §:ssä tarkoitetulla tavalla pysyvää.
Henkilöä pidetään työttömänä työnhakijana sen mukaan kuin julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta
annetun lain (916/2012) 1 luvun 3 §:ssä  säädetään.
Määräaikaisen virkasuhteen enimmäiskesto on yksi vuosi. V iranhoitomääräys voidaan uusia vuoden kuluessa
ensimmäisen määräaikaisen virkasuhteen alkamisesta enintään kahdesti. V irkasuhteiden yhteenlaskettu
kokonaiskesto ei kuitenkaan saa ylittää yhtä vuotta.
10 § (21.12.2012/1008)
Julkinen hakumenettely
Virkasuhteeseen ottaminen edellyttää julkista hakumenettelyä, jollei jäljempänä toisin säädetä.
Viranhakuilmoitukset on saatettava tiedoksi julkaisemalla ne työnantajan julkisten kuulutusten
ilmoitustaululla sekä tarpeen vaatiessa muulla työnantajan päättämällä tavalla, jollei toisin säädetä. Hakuaika
on vähintään 14 kalenteripäivää ilmoituksen julkaisemisesta.
Virkasuhteeseen ottamisesta päättävä viranomainen voi perustellusta syystä päättää hakuajan jatkamisesta,
uudesta hakumenettelystä tai viran täyttämättä jättämisestä. Uutta hakumenettelyä koskevassa ilmoituksessa
on mainittava, otetaanko aikaisemmat hakemukset huomioon.
Kirkkoherran, kappalaisen ja vakinaisen lehtorin viran haettavaksi julistamisesta, hakuajan jatkamisesta,
uudesta hakumenettelystä tai virkasuhteen täyttämättä jättämisestä päättää tuomiokapituli. Hakumenettelystä
säädetään kirkkojärjestyksessä.
11 § (21.12.2012/1008)
Poikkeukset julkisesta hakumenettelystä
Virkasuhteeseen voidaan ottaa ilman hakumenettelyä, kun:
1) henkilö otetaan hoitamaan virkaa sijaisena tai avoinna olevaan virkasuhteeseen määräajaksi;
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 9/792) taloudellisista ja tuotannollista syistä irtisanottu viranhaltija otetaan toiseen virkasuhteeseen;
3) 36 §:ssä tarkoitettu virkasuhde tarjotaan osa-aikaiselle viranhaltijalle;
4) 38 §:ssä tarkoitettu viranhaltija siirretään toiseen virkasuhteeseen;
5) virkaan valitun irtisanouduttua ennen hänelle määrättyä virantoimituksen aloittamispäivää virkaan
valitaan joku muu virkaa hakenut, kelpoisuusehdot hakuajan päättyessä täyttänyt hakija;
6) muun työnantajan palveluksessa oleva henkilö otetaan virkasuhteeseen 39 §:ssä tarkoitetun toiminnan
siirtämisen yhteydessä; tai
7) menettelyyn on muu erityisen painava syy .
Tuomiokapituli antaa sopivalle papille viranhoitomääräyksen seurakunnan seurakuntapastorin virkaan
toistaiseksi. Jollei asian kiireellisyys muuta vaadi, seurakunnalle on varattava tilaisuus antaa lausunto viran
erityisistä tarpeista ennen viran täyttämiseen ryhtymistä sekä virkaan ilmoittautuneista ennen
viranhoitomääräyksen antamista.
Kun seurakunnan kirkkoherran, kappalaisen tai seurakuntapastorin avoinna olevaan virkaan tai seurakunnan
papin virkaan muutoin tarvitaan väliaikaista hoitajaa, tuomiokapituli määrää virkaa hoitamaan sitä
haettavaksi julistamatta virkaan sopivan hiippakunnan papin siten kuin 2 momentissa säädetään.
12 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteeseen ottaminen
Sellaiseen virkasuhteeseen, joka on ollut julkisesti haettavana, voidaan ottaa vain henkilö, joka on hakenut
sitä kirjallisesti ennen hakuajan päättymistä ja tuolloin täyttää kelpoisuusvaatimukset. Hakemukseen on
liitettävä selvitys hakijan kelpoisuudesta.
Kirkkohallituksen viraston johtavan viranhaltijan virkaan voidaan suostumuksensa nojalla ottaa sellainen
henkilö, joka ei ole hakenut sitä ja jonka kelpoisuudesta on esitetty selvitys. (30.12.2015/1602)
Piispan valintaan sovelletaan, mitä tässä laissa, kirkkojärjestyksessä ja kirkon vaalijärjestyksessä säädetään.
13 § (21.12.2012/1008)
Kelpoisuusvaatimukset
Yleisistä nimitysperusteista julkisiin virkoihin säädetään perustuslaissa.
Vain evankelis-luterilaisen kirkon konfirmoitu jäsen on kelpoinen:
1) virkasuhteeseen;
2) työsuhteeseen, joka liittyy kirkon jumalanpalveluselämään, diakoniaan, kasvatukseen, opetukseen tai
sielunhoitoon;
3) työsuhteeseen, jossa kirkon jäsenyyden ja konfirmaation edellyttäminen on työtehtävien luonteen vuoksi
muutoin perusteltua.
Tuomiokapituli voi myöntää 2 momentissa tarkoitetusta kelpoisuusvaatimuksesta erivapauden muun
kristillisen kirkon tai uskonnollisen yhdyskunnan papille, jos kirkolliskokous on hyväksynyt tuon kirkon tai
uskonnollisen yhdyskunnan kanssa tehdyn sopimuksen pappisviran vastavuoroisen hoitamisen
edellytyksistä. Erivapaus voidaan myöntää toistaiseksi tai määräajaksi.
Papin ja lehtorin virkaa lukuun ottamatta henkilö voidaan ottaa kirkon jäsenyyttä ja konfirmaatiota
koskevasta kelpoisuusvaatimuksesta riippumatta määräaikaiseen palvelussuhteeseen, joka on tarkoitettu
kestämään enintään kaksi kuukautta, jos siitä erikseen säädetään tai työnantaja perustellusta syystä
yksittäistapauksessa niin päättää.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 10/79Henkilö, joka ei ole täyttänyt 18 vuotta, voidaan ottaa vain määräaikaiseen virkasuhteeseen.
14 § (21.12.2012/1008)
Erityiset kelpoisuusvaatimukset
Virkasuhteeseen otettavalla on oltava erikseen säädetty tai työnantajan päättämä erityinen kelpoisuus, jollei
tämän lain nojalla toisin säädetä.
Henkilö voidaan ottaa määräaikaiseen virkasuhteeseen erityisistä kelpoisuusvaatimuksista riippumatta, jos
siitä erikseen säädetään tai työnantaja perustellusta syystä yksittäistapauksessa niin päättää. Papin virkaan
voidaan antaa viranhoitomääräys vain papille ja lehtorin virkaan vain lehtorille.
Jos viran kelpoisuusvaatimuksena on erityiskoulutus, joka säännönmukaisesti suoritetaan haetun viran
hoitamisen yhteydessä, hakija on kelpoinen hakemaan virkaa, jos hän täyttää viran muut kelpoisuusehdot ja
kirjallisesti sitoutuu suorittamaan erityiskoulutuksen. Jos hakija ei suorita erityiskoulutusta työnantajan
asettamassa kohtuullisessa määräajassa, hänet voidaan irtisanoa 55 §:n mukaista irtisanomisaikaa
noudattaen.
15 § (21.12.2012/1008)
Ulkomaiset opinnot ja tutkintotodistukset
Ammattipätevyyden tunnustamisesta annetussa laissa (1093/2007)  tarkoitetun ammattipätevyyden
tuottamaan kelpoisuuteen seurakunnan, seurakuntayhtymän, tuomiokapitulin tai kirkkohallituksen virkaan
sovelletaan, mitä sanotussa laissa säädetään.
Muiden kuin 1 momentissa tarkoitettujen ulkomailla suoritettujen korkeakouluopintojen tuottamasta
virkakelpoisuudesta säädetään ulkomailla suoritettujen korkeakouluopintojen tuottamasta
virkakelpoisuudesta annetussa laissa (531/1986) .
Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja T anskan kansalaiseen sovelletaan 1 ja 2 momentissa mainittujen lakien
lisäksi Pohjoismaiden välillä pohjoismaisista työmarkkinoista henkilöille, jotka ovat saaneet vähintään
kolmevuotisen korkeamman koulutuksen, tehdyn sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä sekä
sopimuksen soveltamisesta annettua lakia (651/1998) .
L ammattipätevyyden tunnustamisesta 1093/2007  on kumottu L:lla ammattipätevyyden tunnustamisesta
1384/2015 . L ulkomailla suoritettujen korkeakouluopintojen tuottamasta virkakelpoisuudesta 531/1986  on
kumottu L:lla ulkomailla suoritettujen korkeakouluopintojen tuottamasta virkakelpoisuudesta 1385/2015 .
16 § (21.12.2012/1008)
Terveydentilaa koskeva selvitys virkasuhteeseen otettaessa ja papiksi vihittäessä
Virkasuhteeseen ottamisen ja pappisvihkimyksen edellytyksenä on, että siihen otettava henkilö antaa
ottamisesta tai vihkimisestä päättävälle viranomaiselle tehtävän hoidon terveydellisiä edellytyksiä koskevat
tiedot sekä osallistuu lisäksi tarvittaessa asian selvittämiseksi suoritettaviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin.
Työnantajan määräämistä tarkastuksista ja tutkimuksista aiheutuvista välttämättömistä kustannuksista vastaa
työnantaja.
Virkaan ottamisesta päättävä viranomainen voi perustellusta syystä päättää, ettei 1 momentissa tarkoitettua
selvitystä vaadita.
Jollei tietoja terveydellisistä edellytyksistä ole käytettävissä päätettäessä virkasuhteeseen ottamisesta, päätös
tehdään ehdollisena. V iranhaltijan on esitettävä tiedot virkasuhteeseen ottamisesta päättävän viranomaisen
asettamassa kohtuullisessa määräajassa. Jos tietoja ei esitetä määräajassa tai viranomainen ei sille esitettyjen
tietojen takia pidä viranhaltijaa soveltuvana virkaan, viranomainen tekee päätöksen virkasuhteeseen
ottamispäätöksen raukeamisesta. Päätös tulee voimaan, kun se on annettu viranhaltijalle tiedoksi. Muussa
tapauksessa viranomainen päättää, että henkilön virkasuhde jatkuu.
Kirkkoherran viran hakijan on liitettävä hakemusasiakirjoihin tehtävän hoidon terveydellisiä edellytyksiä
koskevat tiedot sekä osallistuttava tuomiokapitulin määräyksestä lisäksi tarvittaessa asian selvittämiseksi
suoritettaviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 11/7917 § (6.4.2018/211)
Koeaika
Virkasuhteeseen otettaessa voidaan määrätä virantoimituksen aloittamisesta alkavasta enintään kuuden
kuukauden koeajasta. V uotta lyhyemmässä määräaikaisessa virkasuhteessa koeaika voi olla enintään puolet
virkasuhteen kestosta. Jos viranhaltija on koeaikana ollut työkyvyttömyyden tai perhevapaan vuoksi poissa
työstä, työnantajalla on oikeus pidentää koeaikaa kuukaudella kutakin työkyvyttömyys- tai
perhevapaajaksoihin sisältyvää 30 kalenteripäivää kohden. T yönantajan on ilmoitettava viranhaltijalle
koeajan pidentämisestä ennen koeajan päättymistä. Seurakunnan seurakuntapastorin koeajan määräämisestä
päättää tuomiokapituli.
Jos viranhaltija otetaan saman työnantajan toiseen virkasuhteeseen ja hänen tehtävänsä tai asemansa
huomattavasti muuttuvat ja viranhaltija itse on hakeutunut toiseen virkasuhteeseen, työnantaja voi määrätä
koeajan noudatettavaksi uudessa virkasuhteessa.
Koeajan kuluessa virkasuhde voidaan molemmin puolin purkaa päättymään välittömästi. Purkaminen ei saa
tapahtua syrjivillä tai koeajan tarkoitukseen nähden muutoin epäasiallisilla perusteilla.
Papin virassa olevan papin sekä lehtorin virkasuhteen purkamisesta koeaikana päättää tuomiokapituli omasta
tai työnantajan aloitteesta. T uomiokapitulin on käsiteltävä asia kiireellisenä. Purkamisesta voidaan päättää
koeajan päättymistä seuraavassa tuomiokapitulin istunnossa, jos seurakunta tai seurakuntayhtymä on pannut
asian tuomiokapitulissa vireille koeaikana.
Koeaikaa ei sovelleta kirkkoherran, piispan, pappisasessorin eikä kirkkohallituksen viraston johtavan
viranhaltijan virkaan.
18 § (21.12.2012/1008)
Viranhoitomääräys ja selvitys virkasuhteen ehdoista
Viranhaltijalle on annettava viipymättä ja mikäli mahdollista ennen virantoimituksen alkamista
virkasuhteeseen ottamisesta pöytäkirjanote tai muu kirjallinen viranhoitomääräys. Tämän lisäksi työnantajan
on annettava viranhaltijalle vähintään kuukauden kestävässä virkasuhteessa selvitys keskeisistä virkasuhteen
ehdoista, jolleivät ne ilmene annetusta viranhoitomääräyksestä.
Selvitys on annettava viimeistään ensimmäisen täyden palkanmaksukauden päättymiseen mennessä, ja siitä
tulee ilmetä ainakin:
1) virkanimike;
2) virkasuhteen kestoaika;
3) mahdollinen määräaikaisuuden peruste tai ilmoitus siitä, että kysymys on 9 a §:ssä tarkoitetusta
pitkäaikaistyöttömän palkkaamisesta määräaikaiseen virkasuhteeseen;
4) mahdollinen koeaika;
5) virkapaikka virkasuhteen alkaessa;
6) virantoimituksen alkamisajankohta;
7) pääasialliset tehtävät tai niiden määräytymisperuste;
8) palkkauksen perusteet sekä palkanmaksukausi;
9) osa-aikaisen virkasuhteen säännöllinen työaika tai, jos viranhaltijaan ei sovelleta työaikaa, työmäärän
suhteellinen osuus viran täydestä työmäärästä;
10) vuosiloman määräytyminen.
(6.4.2018/21 1)
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 12/79Viranhoitomääräyksen seurakunnan ja seurakuntayhtymän papin virkaan ja lehtorin virkaan antaa
tuomiokapituli. Selvityksen keskeisistä virkasuhteen ehdoista antaa työnantaja. V iranhoitomääräys
seurakunnan ja seurakuntayhtymän papin viran väliaikaiseksi hoitajaksi voidaan antaa myös oman viran
ohella.
19 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteen sekä viranhaltijan oikeuksien ja velvollisuuksien alkaminen
Virkasuhde alkaa virkasuhteeseen ottamista koskevan päätöksen tekemisestä.
Viranhaltijan oikeudet ja velvollisuudet alkavat virantoimituksen alkamispäivästä, jollei aikaisemmasta
alkamisajankohdasta tässä laissa tai muualla toisin säädetä.
Jos viranhaltija otetaan saman työnantajan toiseen virkasuhteeseen, viranhaltijan palvelussuhde ei katkea
hänen siirtyessään välittömästi toiseen virkasuhteeseen.
Työnantajan velvollisuudet (21.12.2012/1008)
20 § (21.12.2012/1008)
Yleisvelvoite
Työnantajan on huolehdittava siitä, että viranhaltijalle annetaan virkasuhteesta johtuvat etuudet ja oikeudet
sellaisina kuin ne hänelle kuuluvat.
21 § (21.12.2012/1008)
Työyhteisön ja työilmapiirin kehittäminen
Viranhaltijan hoidettavana olevaa tehtävää tai työmenetelmiä muutettaessa taikka kehitettäessä työnantajan
on pyrittävä huolehtimaan siitä, että viranhaltija voi suoriutua tehtävänsä hoidosta. T yönantajan on myös
pyrittävä edistämään viranhaltijan mahdollisuuksia kehittyä kykyjensä mukaan urallaan. T yönantajan on
pyrittävä edistämään hyvää ja luottamuksellista ilmapiiriä työyhteisössä.
22 § (21.12.2012/1008)
Työturvallisuus
Työnantajan on huolehdittava työturvallisuudesta viranhaltijan suojelemiseksi tapaturmilta ja terveydellisiltä
vaaroilta siten kuin työturvallisuuslaissa (738/2002)  ja sen nojalla säädetään.
Jos raskaana olevan viranhaltijan työtehtävät tai työolot vaarantavat hänen tai sikiön terveyden eikä työssä
tai työoloissa olevaa vaaratekijää voida poistaa, viranhaltija on pyrittävä raskauden ajaksi siirtämään muihin,
hänen työkykynsä ja ammattitaitonsa huomioon ottaen sopiviin tehtäviin.
23 § (3.6.2016/407)
Nimikirjan pitäminen
Työnantaja voi pitää viranhaltijoista ja työntekijöistä nimikirjaa. T uomiokapituli pitää nimikirjaa
hiippakunnan papeista ja lehtoreista.
Nimikirjaan merkittävien tietojen tallettamiseen, käyttämiseen ja poistamiseen sovelletaan nimikirjalakia
(1010/1989) .
24 § (21.12.2012/1008)
Palkkalaskelma
Työnantajan on annettava viranhaltijalle palkanmaksun yhteydessä laskelma, josta ilmenevät palkan määrä ja
sen määräytymisperusteet.
24 a § (3.6.2016/407)
Tietojen luovuttaminen
Viranhaltijaa tai työntekijää koskevien tietojen luovuttamiseen sovelletaan nimikirjalain 6–9 §:ää.
25 § (21.12.2012/1008)
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 13/79Kokoontumisoikeus
Työnantajan on sallittava viranhaltijoiden ja heidän järjestöjensä käyttää maksutta työnantajan hallinnassa
olevia sopivia tiloja taukojen aikana ja työajan ulkopuolella virkasuhdeasioiden sekä ammatillisen
yhdistyksen toimialaan kuuluvien asioiden käsittelyyn. Kokoontumisoikeuden käyttö ei saa aiheuttaa haittaa
työnantajan toiminnalle.
Viranhaltijan velvollisuudet (21.12.2012/1008)
26 § (21.12.2012/1008)
Yleiset velvollisuudet
Viranhaltijan on suoritettava virkasuhteeseen kuuluvat tehtävät asianmukaisesti ja viivytyksettä noudattaen
asianomaisia säännöksiä ja määräyksiä sekä työnantajan työnjohto- ja valvontamääräyksiä.
Viranhaltijan on toimittava tehtävässään tasapuolisesti ja käyttäydyttävä asemansa ja tehtävänsä
edellyttämällä tavalla.
Viranhaltijalle, joka on rikkonut tai laiminlyönyt virkasuhteeseen kuuluvia velvoitteita, voidaan antaa
varoitus.
Viranhaltija ei saa vaatia, ottaa vastaan tai hyväksyä sellaista taloudellista tai muuta etua, josta säädetään
rikoslain (39/1889) 40 luvussa .
27 § (21.12.2012/1008)
Välttämättömät ja kiireelliset virkatehtävät
Vapaa-aikanaan viranhaltijan, johon ei sovelleta työaikalakia, on hoidettava välttämättömät ja kiireelliset
virkatehtävät, jollei niiden hoitoa ole voitu muulla tavalla järjestää. V iranhaltija on velvollinen toimimaan
oman virkansa ohella muun viranhaltijan sijaisena tämän vuosiloman ja vapaapäivän aikana.
28 § (21.12.2012/1008)
Vaitiolovelvollisuus
Vaitiolovelvollisuuteen sovelletaan tämän lain lisäksi, mitä siitä säädetään viranomaisten toiminnan
julkisuudesta annetussa laissa (621/1999)  ja muussa laissa.
29 § (21.12.2012/1008)
Lehtorin viran velvollisuudet
Mitä papin velvollisuudesta olla ilmaisematta rippisalaisuutta ja velvollisuudesta pysyä tunnustuksessa 5
luvun 2 ja 3 §:ssä säädetään, koskee myös lehtoria. Pappisvirasta erottamisen sijasta lehtori menettää
oikeutensa toimia lehtorina.
30 § (21.12.2012/1008)
Sivutoimi ja kilpaileva toiminta
Sivutoimella tarkoitetaan virkasuhdetta, palkattua työtä ja pysyväisluonteista tehtävää, josta viranhaltijalla on
oikeus kieltäytyä, sekä ammatin, elinkeinon ja liikkeen harjoittamista. V iranhaltija ei saa ottaa vastaan eikä
pitää sellaista sivutointa, joka edellyttää työajan käyttämistä sivutoimeen kuuluvien tehtävien hoitamiseen,
ellei työnantaja hakemuksesta myönnä siihen lupaa. Sivutoimilupa vaaditaan myös päätoimiselta
viranhaltijalta, jolla ei ole kiinteää työaikaa.
Sivutoimiluvasta päättää työnantaja. T uomiokapituli päättää sivutoimiluvan myöntämisestä seurakunnan
papin viran ja lehtorin viran haltijalle. Sivutoimilupa voidaan myöntää määräajaksi tai muutoin rajoitettuna.
Harkittaessa sivutoimiluvan myöntämistä on otettava huomioon, että viranhaltija ei saa sivutoimen vuoksi
tulla esteelliseksi tehtävässään. Sivutoimi ei myöskään saa vaarantaa luottamusta tasapuolisuuteen tehtävän
hoidossa tai muutenkaan haitata tehtävän asianmukaista hoitamista. Sivutoimena ei saa harjoittaa sellaista
toimintaa, joka kilpailevana toimintana ilmeisesti vahingoittaa työnantajaa. V iranhaltija ei saa virkasuhteen
kestäessä ryhtyä myöskään kilpailevan toiminnan valmistelemiseksi sellaisiin toimenpiteisiin, joita ei voida
pitää hyväksyttävinä.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 14/79Muusta kuin 1 momentissa tarkoitetusta sivutoimesta viranhaltijan on tehtävä ilmoitus työnantajalle.
Työnantaja voi varattuaan viranhaltijalle tilaisuuden tulla kuulluksi kieltää tällaisen sivutoimen
vastaanottamisen ja pitämisen 2 momentissa tarkoitetuilla perusteilla.
Työnantaja voi peruuttaa sivutoimiluvan 2 momentissa tarkoitetulla perusteella. V iranhaltijalle on varattava
tilaisuus tulla kuulluksi ennen sivutoimiluvan peruuttamista.
31 § (21.12.2012/1008)
Terveystietojen antaminen
Viranhaltija on velvollinen antamaan työnantajan pyynnöstä asianomaisen tehtävän hoitamisen edellytysten
selvittämiseksi tarpeelliset tiedot työ- ja toimintakyvystään sen lisäksi, mitä työterveyshuoltolaissa
(1383/2001)  säädetään. V iranhaltija on myös velvollinen työnantajan määräyksestä osallistumaan
terveydentilansa toteamiseksi suoritettaviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin, jos se on välttämätöntä tehtävän
hoitamisen edellytysten selvittämiseksi. Seurakunnan papin viran haltijalle määräyksen antaa tuomiokapituli.
Viranhaltijalle on ennen määräyksen antamista varattava tilaisuus tulla kuulluksi. Potilaan
itsemääräämisoikeuteen sovelletaan muutoin, mitä siitä erikseen säädetään.
Edellä 1 momentissa tarkoitetuista työnantajan määräämistä tarkastuksista ja tutkimuksista aiheutuvista
välttämättömistä kustannuksista vastaa työnantaja.
32 § (21.12.2012/1008)
Työturvallisuus
Viranhaltijan on huolehdittava työturvallisuudesta siten kuin työturvallisuuslaissa ja sen nojalla annetuissa
säännöksissä viranhaltijan velvollisuudeksi säädetään.
33 § (21.12.2012/1008)
Rikosrekisteriote
Virkasuhteeseen ottamisen edellytyksenä on lasten kanssa työskentelevien rikostaustan selvittämisestä
annetun lain (504/2002) 2 §:ssä  tarkoitetuissa tapauksissa, että henkilö on toimittanut viran täyttävän
viranomaisen pyynnöstä nähtäväksi rikosrekisterilain (770/1993) 6 §:n  2 momentissa tarkoitetun otteen
rikosrekisteristä. Rikosrekisteriotteen esittämiseen sovelletaan myös, mitä lasten kanssa työskentelevien
rikostaustan selvittämisestä annetun lain 6–10 §:ssä säädetään.
Jollei viran täyttämisestä päätettäessä ole käytettävissä 1 momentissa tarkoitettua rikosrekisteriotetta, päätös
tehdään ehdollisena. V irkaan ehdollisesti valitun on esitettävä rikosrekisteriote viimeistään 30 päivän tai
viran täyttävän viranomaisen erityisestä syystä myöntämän pidemmän määräajan kuluessa ehdollista valintaa
koskevan päätöksen tiedoksisaannista uhalla, että päätös muutoin raukeaa. V iranomainen päättää
virkasuhteen jatkumisesta tai raukeamisesta.
34 § (21.12.2012/1008)
Huumausainetesti
Virkasuhteeseen otettava henkilö voidaan velvoittaa esittämään huumausainetestiä koskeva todistus
yksityisyyden suojasta työelämässä annetun lain (759/2004) 7 §:ssä  tarkoitetuissa tilanteissa virkasuhteeseen
ottamisen edellytyksenä. Oikeudesta velvoittaa viranhaltija esittämään huumausainetestiä koskeva todistus
säädetään yksityisyyden suojasta työelämässä annetussa laissa.
Virkasuhteessa tapahtuvat muutokset (21.12.2012/1008)
35 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteen muuttaminen osa-aikaiseksi
Työnantaja voi, varattuaan viranhaltijalle tilaisuuden tulla kuulluksi, muuttaa virkasuhteen osa-aikaiseksi 52
§:ssä tarkoitetulla irtisanomisperusteella irtisanomisaikaa noudattaen. Seurakunnan kappalaisen,
seurakuntapastorin ja lehtorin virkasuhteen osa-aikaistamismenettelyyn sovelletaan, mitä papin virkasuhteen
irtisanomisesta ja purkamisesta säädetään 59 §:n 2 ja 3 momentissa.
Kirkkoherran virkasuhde voidaan muuttaa osa-aikaiseksi vain viranhaltijan hakemuksesta.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 15/79Piispan, kirkkohallituksen viraston johtavan viranhaltijan ja kirkkohallituksen osastonjohtajan virkasuhdetta
ei voi muuttaa osa-aikaiseksi. (30.12.2015/1602)
36 § (21.12.2012/1008)
Osa-aikaisen viranhaltijan oikeus kokoaikaiseen virkasuhteeseen
Työnantajan, joka tarvitsee uusia viranhaltijoita tehtäviltään samankaltaiseen kokoaikaiseen virkasuhteeseen,
on 62 §:n estämättä ensisijaisesti tarjottava toistaiseksi virkaan otetulle osa-aikatyötä tekevälle viranhaltijalle
mahdollisuus siirtyä tällaiseen virkasuhteeseen. Edellytyksenä on, että viranhaltija on etukäteen kirjallisesti
ilmoittanut haluavansa kokoaikaiseen virkasuhteeseen, hän täyttää tämän virkasuhteen
kelpoisuusvaatimukset ja tehtävä on hänelle sopiva.
37 § (21.12.2012/1008)
Virantoimitusvelvollisuuden muuttaminen
Toistaiseksi voimassa olevaan virkasuhteeseen ottamisesta päättävä viranomainen voi, varattuaan
viranhaltijalle tilaisuuden tulla kuulluksi, päättää, että viranhaltijan virantoimitusvelvollisuutta muutetaan,
jos toiminnan uudelleen järjestely tai muu perusteltu syy sitä edellyttää.
Seurakunnan kappalaisen, seurakuntapastorin ja lehtorin viran haltijan virantoimitusvelvollisuuden
muuttamisesta päättää kirkkoherra. Seurakuntayhtymän seurakuntapastorin ja lehtorin
virantoimitusvelvollisuuden muuttamisesta päättää yhteinen kirkkoneuvosto, jollei ohje- tai johtosäännöllä
toisin määrätä.
38 § (21.12.2012/1008)
Viranhaltijan siirtäminen toiseen virkasuhteeseen
Viranhaltija voidaan siirtää saman työnantajan toiseen virkasuhteeseen, jonka kelpoisuusvaatimukset hän
täyttää ja jota voidaan pitää hänelle sopivana, jos:
1) hänen asemansa toistaiseksi otettuna tai määräaikaisena viranhaltijana ei muutu ja perusteena on
toiminnan tai tehtävien uudelleenjärjestelyyn liittyvä perusteltu syy ja hänen varsinainen palkkansa ei alene;
2) hän on antanut siirtoon suostumuksensa; tai
3) siirtoon on muu hyväksyttävä syy ja viranhaltija on antanut siirtoon suostumuksensa.
Viranhaltija voidaan perustellusta syystä siirtää enintään vuoden määräajaksi saman työnantajan toiseen
virkasuhteeseen, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan pitää hänelle sopivana, edellyttäen,
ettei viranhaltijan varsinainen palkka alene. V iranhaltijalle annettu määräys voidaan milloin tahansa
peruuttaa ja asianomainen on velvollinen siirtymään välittömästi takaisin entiseen virkasuhteeseen siihen
kuuluvin palkkaeduin. Peruutus tulee voimaan heti.
Viranhaltijalle on ennen 1 ja 2 momentissa tarkoitettua siirtämistä tai 2 momentissa tarkoitettua
peruuttamista varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
39 § (21.12.2012/1008)
Viranhaltijan asema seurakuntajaotuksen muuttamisessa ja liikkeen luovutuksessa
Seurakuntajaotuksen muutoksen vaikutuksesta henkilöstön asemaan säädetään 13 luvussa sekä
kirkkojärjestyksen 13 luvussa.
Työnantajan liikkeen luovutuksella tarkoitetaan tässä luvussa työnantajan toiminnon luovuttamista toiselle
työnantajalle, jos luovutettava kokonaisuus pysyy luovutuksen jälkeen samana tai samankaltaisena.
Liikkeen luovutuksessa työnantajan luovutushetkellä voimassa olevista virkasuhteista johtuvat oikeudet ja
velvollisuudet siirtyvät uudelle omistajalle tai haltijalle. Jos luovutus tapahtuu yksityisoikeudelliselle
yhteisölle tai säätiölle, siirtyvät viranhaltijat työsopimussuhteeseen luovutuksensaajan palvelukseen. Tällöin
luovutuksensaajalle eivät siirry ne oikeudet ja velvollisuudet, jotka johtuvat nimenomaan virkasuhteesta
eivätkä ole ominaisia työsuhteelle.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 16/79Ennen luovutusta erääntyneestä palkasta tai muusta virkasuhdetta koskevasta saatavasta vastaavat luovuttaja
ja luovutuksensaaja yhteisvastuullisesti. Luovuttaja on kuitenkin luovutuksensaajalle vastuussa ennen
luovutusta erääntyneestä saatavasta, jollei muuta ole sovittu.
Luovutuksensaaja on velvollinen noudattamaan luovutushetkellä voimassa olleen virkaehtosopimuksen
määräyksiä, kuten työehtosopimuslaissa (436/1946)  säädetään.
Virkavapaa (21.12.2012/1008)
40 § (21.12.2012/1008)
Virka- ja työvapaa (3.6.2016/407)
Viranhaltijalle voidaan hakemuksesta myöntää määräajaksi vapautus virkatehtävien hoitamisesta joko
kokonaan tai osittain, jollei toisin säädetä.
Viranhaltijalla ja työntekijällä on oikeus saada vapaata työstään kunnallisen luottamustoimen hoitamista
varten siten kuin kuntalain (410/2015) 80 ja 81 §:ssä  säädetään. (3.6.2016/407)
Viranhaltijan osa-aikaiseen sairauspoissaoloon sovelletaan, mitä työsopimuslain (55/2001) 2 luvun 1 1 a §:ssä
säädetään.
41 § (21.12.2012/1008)
Virkavapaan hakeminen ja myöntäminen
Virkavapaata on haettava kirjallisesti, jollei muualla toisin säädetä tai virkaehtosopimuksessa toisin määrätä.
Virkavapaan myöntäminen ja sen pituus ovat työnantajan harkinnassa, jollei muualla toisin säädetä tai
virkaehtosopimuksessa toisin määrätä. Mikäli virkavapaata ei voida myöntää hakemuksen mukaisesti,
hakemus on hylättävä, jollei viranhaltija kirjallisesti suostu sen myöntämiseen muulla tavalla.
Jos viranhaltija on ollut poissa virantoimituksesta eikä hänelle ole myönnetty virkavapaata, poissaolo
merkitään jälkikäteen virkavapaaksi, mikäli työnantaja toteaa poissaolon johtuneen ylivoimaisesta esteestä
tai muusta pätevästä syystä.
Kirkkojärjestyksessä säädetään virkavapaan myöntävästä viranomaisesta. Kirkkohallitus voi antaa tarkempia
määräyksiä seurakunnan pappien virkavapaan sekä vuosiloman ja vapaa-ajan järjestämisestä.
42 § (21.12.2012/1008)
Virkavapaan keskeyttäminen ja peruuttaminen
Virkavapaan keskeyttäminen tai peruuttaminen viranhaltijan pyynnöstä on työnantajan harkinnassa, jollei
laissa toisin säädetä tai virkaehtosopimuksessa toisin määrätä.
Virkavapaa keskeytyy siksi ajaksi, kun virkavapaana oleva viranhaltija suostumuksensa perusteella
perustellusta syystä määrätään suorittamaan joitakin virkatehtäviä.
Jos virkavapaata käytetään muuhun tarkoitukseen kuin mihin se on myönnetty , virkavapaa voidaan
keskeyttää tai peruuttaa. Ennen päätöksen tekemistä viranhaltijalle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
43 § (21.12.2012/1008)
Perhevapaat
Viranhaltijalla on oikeus saada virkavapaata perhevapaiden vuoksi siten kuin työsopimuslaissa säädetään.
Lomauttaminen (21.12.2012/1008)
44 § (21.12.2012/1008)
Lomauttaminen
Työnantajalla on oikeus lomauttaa viranhaltija siten, että virantoimitus ja palkanmaksu keskeytetään
toistaiseksi tai määräajaksi joko kokonaan tai osittain virkasuhteen muutoin pysyessä voimassa, jos
työnantajalla on 52 §:n mukainen peruste irtisanoa virkasuhde. Kirkkoherraa, piispaa, kirkkohallituksen
viraston johtavaa viranhaltijaa ja kirkkohallituksen osastonjohtajaa ei voida lomauttaa. Seurakunnan muun
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 17/79papin sekä lehtorin lomauttamisesta on pyydettävä tuomiokapitulin lausunto. Lomauttaminen ei estä
viranhaltijaa ottamasta lomautusajaksi muuta työtä. (30.12.2015/1602)
Viranhaltija voidaan 1 momentissa mainitulla tavalla lomauttaa enintään 90 päivän ajaksi, jos tehtävät tai
työnantajan edellytykset tarjota työtä ovat tilapäisesti vähentyneet eikä työnantaja voi kohtuudella järjestää
muita tehtäviä tai työnantajan tarpeisiin sopivaa koulutusta. V irkaehtosopimuksella ei voida sopia edellä
tarkoitetun lomautuksen enimmäisajan pidentämisestä.
Virkasuhteen kestäessä voidaan työnantajan aloitteesta sopia viranhaltijan ja työnantajan kesken viranhaltijan
lomauttamisesta 1 momentissa mainitulla tavalla silloin, kun se on tarpeen työnantajan toiminnan tai
taloudellisen tilan vuoksi.
Jos viranhaltija on lomautettu toistaiseksi, on virantoimituksen alkamisesta ilmoitettava vähintään viikkoa
ennen, jollei toisin ole sovittu.
Jos lomauttamista koskeva päätös on kumottu oikaisuvaatimuksen tai valituksen johdosta muulla kuin 1 tai 2
momentissa tarkoitetulla perusteella ja työnantaja on uudella päätöksellä päättänyt samasta lomauttamisesta
ja tämä päätös on saanut lainvoiman, katsotaan lomauttaminen tehdyksi ensin tehdyn päätöksen mukaisesti,
jollei ensin tehdyn päätöksen lomautuksen ilmoitusajasta tai lomautuksen peruuntumisesta muuta johdu.
45 § (6.4.2018/211)
Lomautusmenettely
Työnantajan on käytettävissään olevien tietojen perusteella esitettävä viranhaltijalle ennakkoselvitys
lomautuksen perusteista sekä sen arvioidusta laajuudesta, toteuttamistavasta, alkamisajankohdasta ja
kestosta. Jos lomautus kohdistuu useaan viranhaltijaan, selvitys voidaan antaa luottamusmiehelle tai
viranhaltijoille yhteisesti. Selvitys on annettava viipymättä lomautuksen tarpeen tultua työnantajan tietoon.
Selvitystä ei tarvitse esittää, jos työnantajan on virkaehtosopimuksen perusteella esitettävä vastaava selvitys.
Lomautusta koskeva päätös on annettava viranhaltijalle tiedoksi kirjallisesti vähintään 14 päivää ennen
lomautuksen alkamista. Lomautuspäätös annetaan viranhaltijalle henkilökohtaisesti. Jos lomautuspäätöstä ei
voida antaa henkilökohtaisesti, sen saa toimittaa kirjeitse samaa määräaikaa noudattaen. Kirjeitse toimitetun
päätöksen katsotaan tulleen viranhaltijan tietoon viimeistään seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun päätös
on lähetetty . Lomautuspäätöksessä tulee mainita lomautuksen peruste, sen alkamisaika ja määräaikaisen
lomautuksen kesto sekä toistaiseksi tapahtuvan lomautuksen osalta sen arvioitu kesto. Lomautuspäätös on
annettava tiedoksi luottamusmiehelle.
Ennakkoselvitystä ei tarvitse esittää, jos työnantajan on työnantajan ja henkilöstön välisestä
yhteistoiminnasta sovitun virkaehtosopimuksen mukaan esitettävä vastaava selvitys tai neuvoteltava
lomauttamisesta viranhaltijoiden tai heidän edustajansa kanssa.
46 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteen irtisanominen lomautuksen yhteydessä
Lomautetulla viranhaltijalla on oikeus irtisanoa virkasuhde ilman irtisanomisaikaa päättymään milloin
tahansa lomautusaikana, ei kuitenkaan viimeisen viikon aikana ennen lomautuksen päättymistä, jos
lomautuksen päättymisaika on hänen tiedossaan. Muu sopimus on mitätön.
Jos lomauttaminen on tullut voimaan viranhaltijan saamatta hyväkseen 55 §:n 1 momentin mukaista
irtisanomisaikaa ja työnantaja irtisanoo viranhaltijan ennen lomautuksen päättymistä, viranhaltijalla on
oikeus saada korvauksena irtisanomisajan palkkansa. Irtisanomisajan palkasta saadaan vähentää 14 päivän
palkka, jos viranhaltija on lomautettu lain tai sopimuksen mukaista yli 14 päivän lomautusilmoitusaikaa
noudattaen.
Milloin lomauttaminen on tullut voimaan viranhaltijan saamatta hyväkseen virkasuhteen lakkaamista
koskevaa irtisanomisaikaa ja toistaiseksi voimassa oleva lomauttaminen on kestänyt yhtäjaksoisesti
vähintään 200 kalenteripäivää, lomautetulla viranhaltijalla on virkasuhteen irtisanoessaan oikeus saada
korvauksena irtisanomisajan palkkansa kuten 2 momentissa säädetään.
47 § (21.12.2012/1008)
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 18/79Menetettyjen ansioiden korvaaminen lomautusajalta
Jos lomautusta koskeva päätös 44 §:n 1 tai 2 momentin vastaisena kumotaan lainvoimaisella päätöksellä,
viranhaltijalle maksetaan lainvastaisen lomautuksen vuoksi saamatta jäänyt säännöllisen työajan ansio siten
kuin 61 §:ssä säädetään.
Virkasuhteen päättyminen (21.12.2012/1008)
48 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteen päättyminen ilman irtisanomista
Virkasuhde päättyy ilman irtisanomista ja irtisanomisaikaa:
1) kun määräaika, joksi viranhaltija on otettu, on kulunut loppuun;
2) kun määrätehtävää varten otetun viranhaltijan tehtävä on suoritettu;
3) sijaiseksi otetun määräaikaisen viranhaltijan määräajasta riippumatta, kun toistaiseksi otettu viranhaltija
palaa virantoimitukseen, jos toistaiseksi otetulla viranhaltijalla on lakiin tai virkaehtosopimuksen
määräykseen perustuva ehdoton oikeus palata virantoimitukseen;
4) kun viranhaltijalle on virkasuhteen perusteella myönnetty täysi työkyvyttömyyseläke toistaiseksi, sen
kalenterikuukauden päättyessä, jonka aikana viranhaltijan oikeus sairausajan palkan saamiseen on päättynyt,
tai jos työnantaja on saanut työkyvyttömyyseläkepäätöksestä tiedon myöhemmin, tiedoksisaantipäivästä
lukien;
5) viranhaltijan 16 §:n 3 momentissa tai 33 §:n 2 momentissa tarkoitetun valinnan raukeamista koskevan
päätöksen tiedoksisaantipäivää seuraavasta päivästä lukien;
6) sen kalenterikuukauden päättyessä, jonka aikana viranhaltija täyttää eroamisiän, jollei viranhaltijan kanssa
sovita virkasuhteen määräaikaisesta jatkamisesta; eroamisikä on vuonna 1957 ja sitä ennen syntyneillä 68
vuotta, vuosina 1958–1961 syntyneillä 69 vuotta ja vuonna 1962 ja sen jälkeen syntyneillä 70 vuotta.
(16.12.2016/1 164)
Virkasuhde päättyy ilman irtisanomista myös silloin, kun viranhaltija eroaa kirkosta. Irtisanomiseen
oikeutetun viranomaisen on tällöin päätöksellään viipymättä todettava virkasuhteen lakkaaminen.
Virkasuhde katsotaan lakanneeksi sinä päivänä, kun irtisanomiseen oikeutettu viranomainen on antanut
virkasuhteen lakkaamista koskevan päätöksen tiedoksi viranhaltijalle. Ennen kuin virkasuhde todetaan
lakanneeksi, viranhaltijalle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
Tuomiokapituli tekee seurakunnan papin ja lehtorin kanssa 1 momentin 6 kohdassa tarkoitetun sopimuksen
seurakuntaa kuultuaan.
Papin viran haltijan virkasuhde päättyy ilman irtisanomista ja irtisanomisaikaa, kun tuomiokapituli on 5
luvun 3 §:n perusteella myöntänyt papille eron pappisvirasta tai määrännyt hänet menettämään
pappisvirkansa. Lehtorin viran haltijan virkasuhde päättyy ilman irtisanomista ja irtisanomisaikaa, jos
tuomiokapituli on tämän luvun 29 §:n perusteella määrännyt hänet menettämään oikeutensa toimia lehtorina.
49 § (21.12.2012/1008)
Piispan virkasuhteen päättyminen
Jos piispa ennen säädettyä eroamisikää ilmoittaa erostaan tuomiokapitulille, hänen virkasuhteensa päättyy
ilmoituksessa mainittuna ajankohtana.
Tuomiokapituli myöntää piispalle eron, jollei virkasuhde ole muutoin päättynyt. Ero voidaan myöntää
hakemuksetta piispalle, joka on pysyvästi menettänyt työkykynsä.
50 § (21.12.2012/1008)
Viranhaltijasta johtuvat irtisanomisperusteet
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 19/79Työnantaja ei saa irtisanoa virkasuhdetta viranhaltijasta johtuvasta syystä ilman asiallista ja painavaa syytä.
Tällaisena syynä irtisanomiselle voidaan pitää virkasuhteeseen liittyvien velvoitteiden vakavaa rikkomista
sekä sellaisten viranhaltijan henkilöön liittyvien työntekoedellytysten olennaista muuttumista, joiden vuoksi
viranhaltija ei enää kykene selviytymään tehtävistään. Syyn asiallisuutta ja painavuutta arvioitaessa on
otettava huomioon työnantajan ja viranhaltijan olosuhteet kokonaisuudessaan.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu syy ei ole ainakaan:
1) viranhaltijan sairaus, vamma tai tapaturma, ellei viranhaltijan työkyky ole näiden vuoksi vähentynyt
olennaisesti ja niin pitkäaikaisesti, että työnantajalta ei voida kohtuudella edellyttää virkasuhteen jatkamista;
2) osallistuminen viranhaltijayhdistyksen päätöksen perusteella yhdistyksen toimeenpanemaan
työtaistelutoimenpiteeseen;
3) viranhaltijan poliittinen, uskonnollinen tai muu mielipide tai osallistuminen yhteiskunnalliseen tai
yhdistystoimintaan;
4) turvautuminen viranhaltijan käytettävissä oleviin oikeusturvakeinoihin.
Viranhaltijaa, joka on laiminlyönyt virkasuhteesta johtuvien velvollisuuksiensa täyttämisen tai rikkonut niitä,
ei kuitenkaan saa irtisanoa ennen kuin hänelle on varoituksella annettu mahdollisuus korjata menettelynsä.
Työnantajan on ennen irtisanomista selvitettävä, olisiko irtisanominen vältettävissä sijoittamalla viranhaltija
muuhun virkasuhteeseen.
Jos irtisanomisen perusteena on niin vakava virkasuhteeseen liittyvä rikkomus, että työnantajalta ei voida
kohtuudella edellyttää virkasuhteen jatkamista, 3 ja 4 momenttia ei sovelleta.
51 § (21.12.2012/1008)
Viranhaltijasta johtuvaan irtisanomisperusteeseen vetoaminen
Irtisanominen on tehtävä 50 §:ssä säädetyllä perusteella kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun irtisanomisen
peruste on tullut irtisanomisesta päättävän viranomaisen tietoon.
52 § (21.12.2012/1008)
Taloudelliset ja tuotannolliset irtisanomisperusteet
Virkasuhde voidaan irtisanoa, kun viranhaltijan tehtävät ovat vähentyneet olennaisesti ja pysyvästi
taloudellisista syistä, työnantajan tai asianomaisen yksikön tehtävien uudelleen järjestelyn vuoksi taikka
muista niihin verrattavista syistä. Irtisanominen edellyttää lisäksi, ettei viranhaltijaa voida ammattitaitoonsa
ja kykyynsä nähden kohtuudella sijoittaa toiseen virkasuhteeseen tai ottaa sellaiseen työsuhteeseen, jonka
tehtävät eivät olennaisesti poikkea viranhaltijan tehtävistä, tai kouluttaa uusiin tehtäviin.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua perustetta irtisanomiseen ei katsota olevan ainakaan silloin, kun:
1) irtisanomista on edeltänyt tai seurannut uuden henkilön ottaminen samankaltaisiin tehtäviin eikä
työnantajan toimintaedellytyksissä ole vastaavana aikana tapahtunut muutoksia;
2) irtisanomisen syyksi ilmoitetut tehtävien uudelleenjärjestelyt eivät tosiasiallisesti vähennä työnantajalla
tarjolla olevia tehtäviä tai muuta tehtävien laatua.
52 a § (6.4.2018/211)
Työllistymisvapaa ja työllistymistä edistävä valmennus tai koulutus
Viranhaltijalla on sama oikeus työllistymisvapaaseen kuin työntekijällä työsopimuslain mukaan.
Työnantaja on velvollinen tarjoamaan 52 §:n perusteella irtisanomalleen viranhaltijalle tilaisuuden osallistua
työnantajan kustantamaan työllistymistä edistävään valmennukseen tai koulutukseen, jos:
1) työnantajan palveluksessa on säännöllisesti vähintään 30 henkilöä; ja
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 20/792) viranhaltija on ollut ennen virkasuhteen päättymistä yhdenjaksoisesti vähintään viisi vuotta työnantajan
palveluksessa.
Valmennuksen tai koulutuksen on arvoltaan vähintään vastattava viranhaltijan laskennallista palkkaa
kuukauden ajalta tai irtisanotun viranhaltijan kanssa samassa toimipaikassa työskentelevän henkilöstön
keskimääräistä kuukausiansiota siitä riippuen, kumpi on suurempi. V almennus tai koulutus on toteutettava
irtisanomisajan päättymisen jälkeen kahden kuukauden kuluessa. Painavasta syystä valmennus tai koulutus
saadaan toteuttaa myöhemminkin. V almennuksen tai koulutuksen toteutumisaika tai arvioitu aika on
kuitenkin oltava viranhaltijan tiedossa palvelussuhteen päättymishetkellä.
Työnantaja ja viranhaltija voivat sopia, että työnantaja täyttää 2 momentissa tarkoitetun velvollisuutensa
kustantamalla viranhaltijan itsensä hankkiman koulutuksen tai valmennuksen kokonaan tai osittain.
Työnantaja ja henkilöstö saavat sopia toisin siitä, mitä 3 momentissa säädetään arvon määräytymisestä.
Lisäksi työnantaja ja henkilöstö saavat sopia valmennuksen tai koulutuksen sijasta muustakin järjestelystä,
jolla edistetään irtisanottavan työllistymistä. Henkilöstön edustaja määräytyy työnantajan ja henkilöstön
välisestä yhteistoiminnasta sovitun virkaehtosopimuksen mukaisesti. Henkilöstön edustajan tekemä sopimus
sitoo kaikkia niitä viranhaltijoita, joita sopimuksen tehneen viranhaltijoiden edustajan on katsottava
edustavan.
52 b § (6.4.2018/211)
Työllistymistä edistävän valmennuksen tai koulutuksen laiminlyönti
Työnantaja, joka ei ole noudattanut 52 a §:ssä säädettyä velvollisuuttaan, on velvollinen suorittamaan
viranhaltijalle kertakaikkisena korvauksena koulutuksen tai valmennuksen arvoa vastaavan määrän.
Jos valmennuksen tai koulutuksen järjestämisvelvollisuus on laiminlyöty vain osittain, korvausvelvollisuus
rajoittuu vastaamaan velvollisuuden laiminlyötyä osuutta.
53 § (21.12.2012/1008)
Erityinen irtisanomissuoja
Viranhaltijalla, jolle on myönnetty virkavapaata perhevapaiden vuoksi, on sama irtisanomissuoja kuin
työntekijällä työsopimuslain mukaan. Sama koskee viranhaltijaa, joka on raskaana tai joka tulee käyttämään
oikeuttaan edellä tarkoitettuihin vapaisiin.
Luottamusmiehen virkasuhde voidaan irtisanoa 50 §:n perusteella vain, jos niiden viranhaltijoiden ja
työntekijöiden enemmistö, joiden luottamusmiehenä hän on, antaa siihen suostumuksensa. V irkasuhde
voidaan irtisanoa 52 §:n perusteella vain, jos työ kokonaan päättyy eikä viranhaltijalle voida järjestää muuta
työtä, joka vastaa hänen ammattitaitoaan, tai kouluttaa häntä muuhun työhön.
54 § (21.12.2012/1008)
Irtisanomisoikeus liikkeen luovutuksen yhteydessä
Luovutuksensaaja ei saa irtisanoa viranhaltijan palvelussuhdetta pelkästään liikkeen luovutuksen perusteella.
Työnantajan luovuttaessa liikkeensä 39 §:n 2 momentissa säädetyllä tavalla viranhaltija saa virkasuhteessa
muutoin sovellettavaa irtisanomisaikaa noudattamatta tai sen kestoajasta riippumatta irtisanoa virkasuhteen
päättymään luovutuspäivästä, jos hän on saanut tiedon luovutuksesta työnantajalta tai liikkeen uudelta
haltijalta viimeistään kuukautta ennen luovutuspäivää. Jos hänelle on annettu tieto luovutuksesta
myöhemmin, hän saa irtisanoa palvelussuhteensa päättymään luovutuspäivästä tai tämän jälkeen, viimeistään
kuitenkin kuukauden kuluessa saatuaan tiedon luovutuksesta.
55 § (21.12.2012/1008)
Irtisanomisaika
Työnantajan irtisanoessa viranhaltijan virkasuhteen irtisanomisaika on vähintään:
1) 14 päivää, jos palvelussuhde on jatkunut enintään vuoden;
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 21/792) yksi kuukausi, jos palvelussuhde on jatkunut keskeytyksettä yli vuoden, mutta enintään neljä vuotta;
3) kaksi kuukautta, jos palvelussuhde on jatkunut keskeytyksettä yli neljä vuotta, mutta enintään kahdeksan
vuotta;
4) neljä kuukautta, jos palvelussuhde on jatkunut keskeytyksettä yli kahdeksan vuotta, mutta enintään 12
vuotta;
5) kuusi kuukautta, jos palvelussuhde on jatkunut keskeytyksettä yli 12 vuotta;
6) kaksi kuukautta, kun kysymyksessä on kirkkoherran, piispan, kirkkohallituksen viraston johtavan
viranhaltijan tai kirkkohallituksen osastonjohtajan virka. (30.12.2015/1602)
Viranhaltijan irtisanoessa virkasuhteensa irtisanomisaika on vähintään:
1) 14 päivää, jos palvelussuhde on jatkunut keskeytyksettä enintään viisi vuotta;
2) yksi kuukausi, jos palvelussuhde on jatkunut keskeytyksettä yli viisi vuotta;
3) kaksi kuukautta, jos viranhaltijan ottaminen kuuluu kirkkovaltuustolle tai yhteiselle kirkkovaltuustolle;
4) kaksi kuukautta, kun kysymyksessä on kappalainen, kirkkoherra, piispa, kirkkohallituksen viraston
johtava viranhaltija tai kirkkohallituksen osastonjohtaja. (30.12.2015/1602)
Irtisanomisaika alkaa kulua sitä päivää seuraavasta päivästä, jona irtisanominen on annettu tiedoksi.
Viranhaltijan suostumuksella voidaan noudattaa 1 ja 2 momentissa tarkoitettua lyhyempää irtisanomisaikaa.
56 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteen purkaminen
Työnantaja saa purkaa viranhaltijan virkasuhteen noudatettavasta irtisanomisajasta tai määräajan pituudesta
riippumatta päättyväksi heti. V irkasuhde voidaan purkaa vain erittäin painavasta syystä. Tällaisena syynä
voidaan pitää laista tai määräyksistä johtuvien, virkasuhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden niin
vakavaa rikkomista tai laiminlyöntiä, että työnantajalta ei voida kohtuudella edellyttää virkasuhteen
jatkamista edes irtisanomisajan pituista aikaa.
57 § (21.12.2012/1008)
Purkamisoikeuden raukeaminen
Purkamisoikeus raukeaa, jollei syy ole jo aikaisemmin menettänyt merkitystään, 14 päivän kuluttua siitä, kun
työnantaja on saanut tiedon purkamisen aiheesta tai, jos syy on jatkuva, siitä kun työnantaja on saanut tiedon
sen lakkaamisesta. Jos purkaminen estyy pätevästä syystä, virkasuhde saadaan purkaa 14 päivän kuluessa
esteen lakkaamisesta.
58 § (6.4.2018/211)
Virkasuhteen päättämismenettely
Ennen kuin työnantaja irtisanoo tai purkaa tai päättää virkasuhteen raukeamisesta 16 §:n 3 momentin
mukaisesti, viranhaltijalle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi virkasuhteen päättämisen syistä.
Viranhaltijalla on oikeus häntä kuultaessa käyttää avustajaa. Oikeudesta käyttää avustajaa on ilmoitettava
viranhaltijalle. T yönantajan päätös irtisanomisesta, purkamisesta tai raukeamisesta on perusteluineen
merkittävä pöytäkirjaan.
Jos työnantaja on työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta sovitun virkaehtosopimuksen
mukaan velvollinen neuvottelemaan taloudellisella tai tuotannollisella perusteella tapahtuvan irtisanomisen
perusteesta viranhaltijoiden tai heidän edustajiensa kanssa, työnantajalla ei ole 1 momentissa tarkoitettua
vastaavaa velvollisuutta.
Päätös virkasuhteen irtisanomisesta, purkamisesta tai raukeamisesta on annettava viranhaltijalle
todisteellisesti tiedoksi siten kuin hallintolaissa (434/2003)  säädetään.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 22/7959 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteen irtisanova tai purkava viranomainen
Viranhaltijan irtisanoo ja hänen virkasuhteensa purkaa:
1) seurakunnassa kirkkoneuvosto, seurakuntaneuvosto tai ohjesäännössä määrätty muu viranomainen;
2) seurakuntayhtymässä yhteinen kirkkoneuvosto tai ohjesäännössä määrätty muu viranomainen;
3) tuomiokapitulissa tuomiokapituli;
4) kirkkohallituksessa kirkkohallitus, jollei toisin säädetä.
Seurakunnan tai seurakuntayhtymän papin ja lehtorin viran haltijan irtisanoo 50 §:ssä säädetyllä
viranhaltijasta johtuvalla perusteella tai 52 §:ssä säädetyillä taloudellisilla ja tuotannollisilla perusteilla tai
hänen palvelussuhteensa purkaa 56 §:ssä säädetyllä perusteella tuomiokapituli. Jos tuomiokapituli irtisanoo
papin tai lehtorin tai purkaa hänen palvelussuhteensa, sen on ennen päätöksen tekemistä varattava
seurakunnalle tai seurakuntayhtymälle mahdollisuus antaa asiasta lausunto.
Seurakunnan kirkkoneuvostolla, seurakuntaneuvostolla tai seurakuntayhtymän yhteisellä kirkkoneuvostolla
on oikeus 2 momentissa tarkoitetuilla perusteilla tehdä tuomiokapitulille esitys papin tai lehtorin
virkasuhteen irtisanomisesta tai virkasuhteen purkamisesta. T uomiokapitulin on käsiteltävä asia kiireellisenä.
Tuomiokapituli voi päättää papin tai lehtorin virkasuhteen purkamisesta 57 §:ssä säädetyn määräajan
päättymistä seuraavassa tuomiokapitulin istunnossa, jos asia on seurakunnan esityksestä pantu 57 §:ssä
säädetyn määräajan aikana tuomiokapitulissa vireille.
Kirkkoherran sekä seurakunnan ainoan kanttorin tai diakonian viranhaltijan virkasuhdetta ei voida irtisanoa
tämän luvun 52 §:ssä säädetyllä taloudellisella ja tuotannollisella perusteella.
60 § (21.12.2012/1008)
Virkasuhteen jatkuminen
Viranhaltijan virkasuhde jatkuu katkeamattomana, jos virkasuhteen irtisanominen tai purkaminen on
lainvoimaisen päätöksen mukaan tapahtunut ilman laissa säädettyä irtisanomis- tai purkamisperustetta.
Viranhaltijan virkasuhde jatkuu katkeamattomana myös, jos 16 §:n 3 momentissa tarkoitettu päätös
virkasuhteen raukeamisesta on lainvoimaisen päätöksen mukaan tehty ilman laissa säädettyä perustetta.
Jos irtisanomista, purkamista tai raukeamista koskeva päätös on kumottu oikaisuvaatimuksen tai valituksen
johdosta muulla kuin 1 momentissa tarkoitetulla perusteella ja työnantaja on uudella päätöksellä päättänyt
virkasuhteen ja tämä päätös on saanut lainvoiman, katsotaan virkasuhde päättyneeksi asiassa ensin tehdyn
päätöksen mukaisesti, jollei irtisanomisajasta muuta johdu.
Mikäli tuomioistuin 56 §:ssä säädetyssä tapauksessa katsoo työnantajalla olleen irtisanomisperusteen,
virkasuhteen katsotaan jatkuvan viranhaltijaan noudatettavan irtisanomisajan päättymiseen saakka ja
viranhaltijalla on oikeus saada irtisanomisajan palkkansa.
61 § (21.12.2012/1008)
Menetettyjen ansioiden korvaaminen
Kun virkasuhteen päättämistä koskeva asia on 60 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa lainvoimaisesti
ratkaistu ja työnantaja on saanut tämän pykälän 2 momentissa tarkoitetun selvityksen, viranhaltijalle
maksetaan viipymättä virkasuhteen lainvastaisen päättämisen johdosta saamatta jäänyt säännöllisen työajan
ansio vähennettynä samalta ajalta muissa palvelussuhteissa, ammatinharjoittajana tai yrittäjänä ansaitulla
vastaavalla ansiolla, jota viranhaltija ei olisi saanut virkaa hoitaessaan. Samoin otetaan vähennyksenä
huomioon viranhaltijalle maksettu työttömyysturvalaissa (1290/2002)  tarkoitettu ansiopäiväraha,
peruspäiväraha ja työmarkkinatuki sekä vastaavalta ajalta hänelle maksettu sairausvakuutuslain (1224/2004)
mukainen päivärahaetuus.
Viranhaltija on velvollinen esittämään työnantajalle viipymättä luotettavan selvityksen saamistaan 1
momentissa tarkoitetuista muista ansiotuloista, ansiopäivärahasta, peruspäivärahasta, työmarkkinatuesta sekä
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 23/79sairausvakuutuskorvauksista.
Työnantaja on velvollinen viipymättä maksamaan työttömyysvakuutusrahastolle 75 prosenttia ja
asianomaiselle työttömyyskassalle 25 prosenttia viranhaltijalle maksetusta ansiopäivärahasta ja
Kansaneläkelaitokselle viranhaltijalle maksetun peruspäivärahan tai työmarkkinatuen.
Viranhaltijan eläke-etuja määrättäessä katsotaan palkkatuloksi 1 momentissa tarkoitettu ansio, jossa on
vähennyksenä otettu huomioon 1 momentissa tarkoitetussa muussa palvelussuhteessa, ammatinharjoittajana
tai yrittäjänä ansaittu, eläkkeeseen oikeuttava tulo. Vähennyksenä ei oteta huomioon 1 momentissa
tarkoitettuja päivärahoja tai työmarkkinatukea. Sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään, viranhaltijan
katsotaan eläkeoikeutta määrättäessä olleen jatkuvassa virkasuhteessa myös 1 momentissa mainittuna aikana,
vaikka hänelle ei tältä ajalta jäisi maksuun lainkaan ansiota.
Mitä tässä pykälässä säädetään ansiopäivärahasta, peruspäivärahasta ja työmarkkinatuesta, koskee myös
työttömyysturvalain perusteella maksettua ansioon suhteutettua päivärahaa ja peruspäivärahaa sekä
työmarkkinatukea.
62 § (21.12.2012/1008)
Irtisanotun viranhaltijan takaisin ottaminen
Jos työnantaja on irtisanonut toistaiseksi otetun viranhaltijan 52 §:n mukaisilla perusteilla ja työnantaja
tarvitsee neljän kuukauden kuluessa irtisanomisajan päättymisestä viranhaltijaa tehtäviltään samankaltaiseen
toistaiseksi voimassa olevaan tai yli kuusi kuukautta kestävään virkasuhteeseen, työnantajan on tiedusteltava
paikalliselta työvoimaviranomaiselta, onko irtisanottuja viranhaltijoita etsimässä tämän viranomaisen
välityksellä työtä, ja myönteisessä tapauksessa tarjottava työtä ensisijaisesti irtisanotuille
kelpoisuusvaatimukset täyttäville viranhaltijoille. Jos virkasuhde on jatkunut keskeytyksettä sen
päättymiseen mennessä vähintään 12 vuotta, takaisinottoaika on kuitenkin kuusi kuukautta. Sama
velvollisuus koskee 39 §:ssä tarkoitettua luovutuksensaajaa silloin, kun luovuttaja on irtisanonut
viranhaltijan ennen luovutushetkeä. (6.4.2018/21 1)
Työnantajan, joka tahallaan tai huolimattomuudesta laiminlyö 1 momentissa tarkoitetun velvollisuuden
täyttämisen, on korvattava viranhaltijalle näin aiheuttamansa vahinko.
Virantoimituksesta pidättäminen (21.12.2012/1008)
63 § (21.12.2012/1008)
Virantoimituksesta pidättäminen
Jos viranhaltijan voidaan todennäköisin perustein epäillä syyllistyneen virantoimituksessa virkarikokseen tai
muuten menetelleen siinä velvollisuuksiensa vastaisesti, hänet voidaan pidättää tutkimuksen tai
oikeudenkäynnin ajaksi virantoimituksesta ja pappi myös pappisviran toimittamisesta. Jos kysymyksessä on
ilmeinen virkarikos, asia on viipymättä ilmoitettava esitutkintaviranomaiselle tutkintaa varten.
Jos viranhaltijan voidaan todennäköisin perustein epäillä syyllistyneen rikokseen virantoimituksen
ulkopuolella, hänet voidaan pidättää tutkimuksen tai oikeudenkäynnin ajaksi virantoimituksesta ja pappi
myös pappisviran toimittamisesta, jos asiassa ilmenneillä seikoilla voi olla vaikutusta viranhaltijan
edellytyksiin hoitaa tehtäväänsä.
Muussa kuin 1 tai 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa viranhaltija voidaan pidättää virantoimituksesta
siksi ajaksi, kun viranhaltija ei voi hänestä johtuvasta syystä suorittaa asianmukaisesti virkatehtäviään.
Tämän luvun 64 §:ssä sanottu viranomainen voi päättää viranhaltijan väliaikaisesta virantoimituksesta
pidättämisestä ja papin väliaikaisesta pidättämisestä pappisviran toimittamisesta kunnes virantoimituksesta
pidättämisestä päättävä viranomainen on tehnyt asiasta päätöksen, kuitenkin enintään neljän viikon ajaksi.
64 § (21.12.2012/1008)
Virantoimituksesta pidättämisestä päättävä viranomainen
Papin viran ja lehtorin viran haltijan virantoimituksesta pidättämisestä ja papin pidättämisestä pappisviran
toimittamisesta päättää tuomiokapituli. Kirkkoherran virantoimituksesta pidättämisestä väliaikaisesti päättää
piispa. Seurakunnan muun papin viran haltijan ja lehtorin viran haltijan virantoimituksesta pidättämisestä
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 24/79väliaikaisesti päättää kirkkoherra. Seurakuntayhtymän papin ja lehtorin virantoimituksesta pidättämisestä
väliaikaisesti päättää yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtaja. Pappisviran toimittamisesta pidättämisestä
väliaikaisesti päättää piispa.
Seurakunnan viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä päättää kirkkoneuvosto, seurakuntaneuvosto tai
ohjesäännössä määrätty muu viranomainen. Seurakunnan viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä
väliaikaisesti päättää kirkkoherra.
Seurakuntayhtymän viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä päättää yhteinen kirkkoneuvosto tai
ohjesäännössä määrätty muu viranomainen. Seurakuntayhtymän viranhaltijan virantoimituksesta
pidättämisestä väliaikaisesti päättää yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtaja.
Tuomiokapitulin viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä päättää tuomiokapituli. T uomiokapitulin
viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä väliaikaisesti päättää piispa.
Kirkkohallituksen viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä päättää kirkkohallitus. Kirkkohallituksen
viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä väliaikaisesti päättää kirkkohallituksen viraston johtava
viranhaltija. (30.12.2015/1602)
65 § (21.12.2012/1008)
Virantoimituksesta pidättämisessä noudatettava menettely
Väliaikaisesta virantoimituksesta tai pappisviran toimittamisesta pidättämisestä päättäneen viranhaltijan on
viipymättä saatettava asia toimivaltaisen viranomaisen päätettäväksi.
Ennen kuin virantoimituksesta taikka pappisviran tai lehtorin viran toimittamisesta pidättämisestä tehdään
päätös, viranhaltijalle on varattava tilaisuus tulla asiassa kuulluksi. Pappisviran toimittamisesta
pidättämisessä noudatetaan 5 luvun 3 §:ssä säädettyä menettelyä. T uomiokapitulin on ennen papin
virantoimituksesta pidättämistä varattava kirkkoneuvostolle, seurakuntaneuvostolle tai yhteiselle
kirkkoneuvostolle mahdollisuus antaa asiassa lausunto.
Virantoimituksesta ja pappisviran toimittamisesta pidättämistä koskeva päätös voidaan panna täytäntöön heti.
66 § (21.12.2012/1008)
Virantoimituksesta pidättämisen uudelleenarviointi
Virantoimituksesta pidättämisestä päättäneen toimielimen tulee seurata virantoimituksesta pidättämisen
perusteita ja tarvittaessa olosuhteiden muututtua tehdä asiasta uusi päätös. V irantoimituksesta pidättämisen
jatkaminen tulee ottaa viipymättä käsiteltäväksi viranhaltijan sitä vaatiessa.
Erinäiset säännökset (21.12.2012/1008)
67 § (21.12.2012/1008)
Irtisanomisperusteiden tutkiminen virkasuhteen purkamista koskevassa asiassa
Jos tuomioistuin katsoo virkasuhteen purkamista koskevaa asiaa käsitellessään, että 56 §:ssä säädetyt
purkamisperusteet eivät täyty , tuomioistuimen on vaadittaessa harkittava, onko työnantajalla ollut 50 §:ssä
säädetty irtisanomisperuste.
68 § (21.12.2012/1008)
Valituksen käsittely
Virkasuhteen irtisanomista, purkamista ja osa-aikaistamista sekä virantoimituksesta pidättämistä koskeva
valitus on käsiteltävä tuomioistuimessa kiireellisenä.
69 § (21.12.2012/1008)
Yhdistymisvapaus
Viranhaltijalla on oikeus kuulua yhdistykseen sekä osallistua tällaisen yhdistyksen toimintaan. Hänellä on
myös oikeus perustaa yhdistys. V iranhaltijalla on niin ikään vapaus olla kuulumatta edellä tarkoitettuun
yhdistykseen. Tämän oikeuden ja vapauden käytön estäminen ja rajoittaminen on kiellettyä.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 25/7970 § (21.12.2012/1008)
Palkkasaatavan vanhentuminen
Viranhaltijan on esitettävä virkasuhteesta johtuvaa palkkaa tai muuta taloudellista etuutta koskeva kirjallinen
vaatimus kolmen vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jona asianomainen palkkaerä tai muu
etu olisi ollut maksettava tai annettava. Jos edellä tarkoitettua vaatimusta ei ole esitetty määräajan kuluessa,
oikeus palkkaan tai muuhun taloudelliseen etuuteen on menetetty .
Mitä 1 momentissa säädetään viranhaltijasta, koskee myös henkilöä, jonka virkasuhde on lakannut, sekä
viranhaltijan kuolinpesää.
71 § (21.12.2012/1008)
Palkan takaisinperiminen
Työnantaja voi päättää aiheettomasti maksetun palkan tai muun palvelussuhteesta johtuvan taloudellisen
etuuden perimisestä takaisin. T akaisinperintä voidaan suorittaa myös siten, että perittävä määrä vähennetään
seuraavan tai seuraavien palkanmaksujen yhteydessä viranhaltijan palkasta, jos tämä on edelleen saman
työnantajan palveluksessa. T akaisinperintää koskevassa päätöksessä on mainittava takaisin perittävä määrä ja
takaisinperinnän peruste.
Kulloinkin suoritettavasta palkasta ei saa 1 momentin nojalla periä enempää kuin mitä palkasta lain mukaan
saadaan ulosmitata.
Työnantaja voi luopua takaisinperinnästä joko kokonaan tai osittain, jos takaisinperintää on olosuhteet
huomioon ottaen pidettävä kohtuuttomana tai jos aiheettomasti maksettu määrä on vähäinen.
Jos takaisinperinnästä ei ole tehty päätöstä tai asiaa pantu vireille muussa järjestyksessä kolmen vuoden
kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana aiheeton palkan tai muun etuuden määrä on
maksettu, oikeus takaisinperintään on lakannut.
71 a § (16.12.2016/1164)
Viivästyskorko
Virkasuhteeseen perustuvan saatavan suorituksen viivästyessä sovelletaan, mitä korkolaissa (633/1982)
säädetään viivästyskorosta.
Hallintolainkäyttöasiassa on korkolain 6 ja 7 §:ssä  tarkoitetuissa tilanteissa maksettava viivästyskorkoa
viimeistään siitä päivästä, jona velallisen katsotaan saaneen tiedon velan maksua koskevan valituksen tai
hakemuksen vireilletulosta, tai jos vaatimus esitetään oikeudenkäynnin aikana, sen esittämisestä lukien.
Edellä 61 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa viivästyskorkoa on maksettava siitä lähtien, kun 30
päivää on kulunut päivästä, jona viranhaltija esitti työnantajalle mainitun pykälän 2 momentissa tarkoitetun
selvityksen.
72 § (6.4.2018/211)
Eräiden vaatimusten käsittelyjärjestys
Edellä 9 §:n 3 momentissa, 46 §:n 2 ja 3 momentissa, 52 b §:ssä sekä 62 §:n 2 momentissa tarkoitettua
korvausta koskevat vaatimukset käsitellään hallintoriita-asiana hallinto-oikeudessa.
Viranhaltija ei saa valittamalla hakea muutosta viranomaisen päätökseen evankelis-luterilaisen kirkon
virkaehtosopimuksista annetun lain (968/1974) 2 §:ssä  tarkoitetussa asiassa eikä saattaa sitä
oikaisuvaatimuksin tai hallintoriita-asiana ratkaistavaksi, jos hänellä taikka viranhaltijayhdistyksellä on
oikeus panna asia vireille työtuomioistuimessa. Mitä edellä tässä momentissa säädetään, sovelletaan vain
viranhaltijaan, joka on jäsenenä sellaisessa viranhaltijayhdistyksessä, jolla on oikeus panna asia vireille
työtuomioistuimessa, tai sen alayhdistyksessä.
73 § (21.12.2012/1008)
Työtodistus
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 26/79Viranhaltijalla on virkasuhteen päättyessä oikeus pyynnöstä saada työnantajalta kirjallinen todistus
virkasuhteen kestoajasta ja tehtävien laadusta. V iranhaltijan nimenomaisesta pyynnöstä todistuksessa on
lisäksi mainittava virkasuhteen päättymisen syy sekä arvio viranhaltijan työtaidosta, ahkeruudesta ja
käytöksestä. T yötodistuksesta ei saa ilmetä muuta kuin mitä sen sanamuodosta käy ilmi.
Työnantajalla on velvollisuus antaa viranhaltijalle työtodistus, jos sitä pyydetään kymmenen vuoden kuluessa
virkasuhteen päättymisestä. T odistusta viranhaltijan työtaidosta, ahkeruudesta ja käytöksestä on kuitenkin
pyydettävä viiden vuoden kuluessa virkasuhteen päättymisestä.
Jos virkasuhteen päättymisestä on kulunut yli kymmenen vuotta, työtodistus on annettava vain, jos siitä ei
aiheudu työnantajalle kohtuutonta hankaluutta. Samoin edellytyksin työnantajan on annettava kadonneen tai
turmeltuneen työtodistuksen tilalle uusi todistus.
Kirkkoherralle työtodistuksen antaa tuomiokapituli. Kirkkoherra antaa työtodistuksen kappalaiselle,
seurakuntapastorille ja lehtorille.
III OSA
SEURAKUNNAN HALLINT O
7 luku
Yleisiä säännöksiä
1 §
Seurakunta ja seurakuntayhtymä
Seurakunta hoitaa itse asioitaan ja omaisuuttaan tämän lain ja kirkkojärjestyksen sekä kirkon taloudesta
erikseen annettujen säädösten mukaan.
Seurakunnat voivat hoitaa asioitaan ja omaisuuttaan myös seurakuntayhtymänä niin kuin 1 1 luvussa
säädetään.
2 §
Toimielimet (6.6.2014/414)
Seurakunnan hallintoa hoitavat kirkkovaltuusto, kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto, johtokunnat,
kappeli- ja piirineuvostot sekä seurakunnan viranhaltijat.
Seurakuntayhtymän hallintoa hoitavat yhteinen kirkkovaltuusto, yhteinen kirkkoneuvosto, johtokunnat sekä
seurakuntayhtymän viranhaltijat.
3 momentti on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
3 § (12.3.2021/200)
Päätöksentekotavat ja sähköinen kokous
Toimielimelle kuuluvista asioista voidaan päättää varsinaisessa kokouksessa tai sähköisessä
toimintaympäristössä tapahtuvassa kokouksessa ( sähköinen kokous ).
Sähköisen kokouksen edellytyksenä on, että läsnä oleviksi todetut ovat keskenään yhdenvertaisessa näkö- ja
ääniyhteydessä. Sähköisessä kokouksessa seurakunnan tai seurakuntayhtymän tulee huolehtia
tietoturvallisuudesta ja siitä, että salassa pidettävät tiedot eivät ole ulkopuolisten saatavilla.
4 § (12.3.2021/200)
Päätösvaltaisuus, äänestäminen ja vaalit
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän toimielin on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet jäsenistä on
läsnä. Läsnä oleviksi katsotaan myös toimielimen jäsenet, jotka osallistuvat kokoukseen sähköisesti.
Toimielimessä äänestetään esityksestä ja kaikista kannatetuista vastaehdotuksista asettamalla kaksi kerrallaan
vastakkain siten, että vastaus "jaa" tai "ei" ilmaisee enemmistön kannanoton.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 27/79Vaali toimitetaan enemmistövaalina. Kahta tai useampaa luottamushenkilöä valittaessa on kuitenkin
noudatettava suhteellista vaalitapaa, jos sitä vaatii niin monta vaaliin osallistuvaa, että he suhteellisessa
vaalissa voisivat saada valituksi vähintään yhden ehdokkaan. V aali voidaan toimittaa suljetuin lipuin
sähköisessä kokouksessa vain, jos vaalisalaisuus on turvattu.
5 § (30.12.2003/1274)
Esteellisyys
Kirkkovaltuuston jäsen on esteellinen ottamaan osaa sellaisen päätöksen tekemiseen, joka koskee
henkilökohtaisesti häntä taikka hänen hallintolain (434/2003)  esteellisyyttä koskevassa säännöksessä
tarkoitettua lähisukulaistaan tai sellaiseen sanotun säännöksen mukaan rinnastettavaa henkilöä.
Puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan osallistuessa itseoikeutettuna seurakunnan muun toimielimen
kokoukseen häneen sovelletaan, mitä 2 momentissa säädetään.
Jollei 25 luvun 5 §:n 1 momentista muuta johdu, muiden luottamushenkilöiden sekä seurakunnan
viranhaltijoiden esteellisyydestä on voimassa, mitä hallintolaissa siitä säädetään. V irka-, työ- tai muu
vastaava suhde seurakuntaan tai seurakuntayhtymään ei kuitenkaan tee luottamushenkilöä tai viranhaltijaa
esteelliseksi hallintoasiassa, jossa seurakunta tai seurakuntayhtymä on asianosainen, jollei hän
palvelussuhteensa perusteella ole esitellyt tai muutoin vastaavalla tavalla käsitellyt asiaa.
6 § (12.3.2021/200)
Kokouksen julkisuus
Kirkkovaltuuston ja yhteisen kirkkovaltuuston kokoukset ovat julkisia, jollei valtuusto jonkin asian osalta
toisin päätä. Yleisöllä on oltava mahdollisuus seurata kirkkovaltuuston kokousta myös siltä osin kuin
kokoukseen osallistutaan sähköisesti.
Muiden toimielinten kokoukset eivät ole julkisia.
7 § (20.8.2004/821)
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän nimenkirjoitusoikeus
Kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto päättää seurakunnan ja yhteinen kirkkoneuvosto seurakuntayhtymän
nimenkirjoitusoikeudesta.
8 luku (6.6.2014/414)
(6.6.2014/414)
8 LUKU on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
9 luku
Kirkkovaltuusto
1 §
Päätösvalta ja sen siirtäminen
Kirkkovaltuusto käyttää seurakunnan päätösvaltaa, jollei toisin ole säädetty tai määrätty . Ohje- tai
johtosäännöllä voidaan kirkkovaltuuston päätösvaltaa siirtää säännössä mainittavissa asioissa
kirkkoneuvostolle, sen jaostoille sekä johtokunnille.
Päätösvaltaa ei kuitenkaan saa siirtää
1) asioissa, joista kirkkovaltuuston on tämän lain, kirkkojärjestyksen, niiden perusteella annettujen
täytäntöönpanomääräysten taikka yleisen lain tai asetuksen nimenomaisen säännöksen mukaan päätettävä;
2) asioissa, joissa päätöksen tekemiseen vaaditaan määräenemmistö tai joissa päätös on alistettava; tai
3) lainan ottamisessa tai uudistamisessa taikka sen maksuajan pidentämisessä, jollei kysymyksessä ole
tilapäisen tarpeen vuoksi otettava laina.
2 §
Kirkkovaltuuston jäsenten lukumäärä (6.6.2014/414)
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 28/79Kirkkovaltuustossa on jäseniä vähintään 1 1 ja enintään 39. Jäsenten luku määrätään kirkkojärjestyksessä
seurakunnan väkiluvun perusteella.
2 momentti on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
3 § (30.12.2013/895)
Määräenemmistö
Päätöksen tekemiseen vaaditaan, että vähintään kaksi kolmasosaa läsnä olevista ja enemmän kuin puolet
kaikista kirkkovaltuuston jäsenistä sitä kannattaa asiassa, joka koskee:
1) kirkollisen rakennuksen, kappelin, seurakuntatalon, seurakunnan virastotalon, leiri- tai kurssikeskuksen
rakentamista taikka hankkimista;
2) kirkollisen rakennuksen olennaista muuttamista tai purkamista, sen käyttötarkoituksen muuttamista taikka
muun rakennuksen muuttamista kirkolliseksi rakennukseksi;
3) hautausmaan perustamista tai laajentamista;
4) kiinteän omaisuuden luovuttamista;
5) uuden viran perustamista.
10 luku
Kirkkoneuvosto
1 §
Tehtävät
Kirkkoneuvoston asiana on, jollei toisin ole säädetty tai määrätty ,
1) yleisesti johtaa seurakunnan toimintaa, edistää sen hengellistä elämää ja muutoinkin toimia seurakunnan
tehtävän toteuttamiseksi;
2) päättää kirkolliskokouksen määräämissä rajoissa kirkollisten kirjojen käyttöön ottamisesta;
3) johtaa seurakunnan hallintoa sekä seurakunnan talouden ja omaisuuden hoitoa;
4) huolehtia kirkkovaltuuston päätösten täytäntöönpanosta; ja
5) valvoa seurakunnan etua, edustaa seurakuntaa sekä tehdä sen puolesta sopimukset ja muut oikeustoimet.
Kirkkoneuvoston on valmisteltava kirkkovaltuustossa käsiteltävät asiat. Asioita, jotka koskevat valtuuston
toiminnan sisäistä järjestelyä, kirkkoneuvoston ei kuitenkaan tarvitse valmistella.
2 §
Jäsenet
Kirkkoneuvoston puheenjohtajana on kirkkoherra ja muina jäseninä varapuheenjohtaja sekä, sen mukaan
kuin ohjesäännössä määrätään, vähintään 5 ja enintään 1 1 muuta seurakuntavaaleissa vaalikelpoista henkilöä.
Valituilla jäsenillä on henkilökohtaiset varajäsenet. (20.8.2004/821)
Varapuheenjohtajan ja muiden jäsenten vaali toimitetaan kirkkovaltuuston toimikauden ensimmäisen ja
kolmannen vuoden tammikuussa.
3 momentti on kumottu L:lla 20.8.2004/821 .
Kirkkoneuvoston varapuheenjohtajan toimimisesta kirkkoneuvoston kokouksen puheenjohtajana on
voimassa, mitä siitä kirkkojärjestyksessä säädetään. (27.6.2003/626)
3 §
Ohjesääntö. Jaostot ja niiden toimivalta
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 29/79Kirkkovaltuusto hyväksyy kirkkoneuvoston ohjesäännön, joka on alistettava tuomiokapitulin
vahvistettavaksi.
Kirkkoneuvostossa voi ohjesäännön mukaan olla taloudellinen jaosto ja muitakin jaostoja. T aloudellisen
jaoston puheenjohtajana on kirkkoneuvoston varapuheenjohtaja.
Kirkkoneuvoston jaostoille voidaan antaa valta ratkaista kirkkoneuvoston puolesta ohjesäännössä mainittuja
asioita, ei kuitenkaan asioita, joita koskeva päätös on alistettava tai jotka koskevat esityksen tekemistä
kirkkovaltuustolle tai sen päätöksen täytäntöön panemista.
Jaostoista on soveltuvin osin voimassa, mitä kirkkoneuvostosta on säädetty .
4 §
Johtokunnat. Viranhaltijan ja luottamushenkilön toimivalta
Kirkkovaltuusto voi asettaa enintään toimikaudekseen kirkkoneuvoston avuksi sen alaisia johtokuntia, joiden
tehtävät määritellään kirkkovaltuuston antamissa johtosäännöissä.
Kirkkoneuvoston puheenjohtajalle ja varapuheenjohtajalle sekä kirkkoneuvoston alaiselle viranhaltijalle
voidaan ohje- tai johtosäännössä antaa valta ratkaista kirkkoneuvostolle kuuluvia säännössä mainittavia
asioita, joiden merkitys ei ole sellainen, että asian käsittelemistä kirkkoneuvostossa on pidettävä
tarpeellisena.
Asiaa, jota 3 §:n 3 momentin mukaan ei saa antaa kirkkoneuvoston jaoston ratkaistavaksi, ei voida antaa
johtokunnan päätettäväksi eikä edellä 2 momentissa mainitun luottamushenkilön tai viranhaltijan
ratkaistavaksi.
5 §
Ratkaisuvallan siirtäminen
Kirkkoneuvosto tai sen puheenjohtaja voi ohjesäännössä määrätyn ajan kuluessa siirtää johtokunnan ja 4
§:ssä mainitun luottamushenkilön tai viranhaltijan päättämän asian kirkkoneuvoston käsiteltäväksi.
Kirkkoneuvosto voi tällöin kumota päätöksen tai muuttaa sitä taikka palauttaa asian uudelleen käsiteltäväksi.
6 §
Kirkkovaltuuston päätösten laillisuusvalvonta
Jos kirkkoneuvosto katsoo, että kirkkovaltuuston päätös on tehty virheellisessä järjestyksessä tai menee
valtuuston toimivaltaa ulommaksi taikka muutoin on lainvastainen, kirkkoneuvoston tulee jättää päätös
täytäntöön panematta ja syyn tähän ilmoittaen viipymättä saattaa asia valtuuston uudelleen käsiteltäväksi.
Jos valtuusto pysyy päätöksessään, kirkkoneuvoston on saatettava hallinto-oikeuden ratkaistavaksi, onko
täytäntöön panemiselle laillista estettä. Hallinto-oikeus ei saa ratkaista asiaa, ennen kuin valitusaika
valtuuston päätöksestä on kulunut umpeen. (30.12.2003/1274)
11 luku
Seurakuntayhtymä
1 §
Seurakuntayhtymän perustaminen (20.8.2004/821)
Saman kunnan alueella olevien seurakuntien on muodostettava seurakuntayhtymä. Yhtymän voivat
muodostaa myös kahden tai useamman kunnan alueella olevat seurakunnat.
2 momentti on kumottu L:lla 20.8.2004/821 .
2 § (20.8.2004/821)
Seurakuntayhtymän tehtävät (30.12.2015/1602)
Seurakuntayhtymän on hoidettava asiat, jotka koskevat seurakuntayhtymään kuuluvien seurakuntien
kirkollisverotusta, kirkollisverojen ja muiden yhteisten tulojen jakoa seurakuntien kesken sekä kirkon
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 30/79keskusrahastoon ja kirkon eläkerahastoon suoritettavia maksuja ja talousarviota, rahatointa, kirjanpitoa,
tilinpäätöstä ja tilintarkastusta. (30.12.2015/1602)
Seurakuntayhtymän on lisäksi hoidettava seurakuntien henkilöstöasiat, jotka koskevat:
1) palkan ja työnantajasuoritusten maksamista, työnantajailmoitusten tekemistä ja palkkakirjanpitoa;
2) nimikirjanpitoa, jollei tässä laissa toisin säädetä;
3) virka- ja työehtosopimusten tekemistä ja tulkintaa sekä paikallisesti toteutettavien palkantarkistusten
tekemistä tai palkantarkistuksia koskevien esitysten tekemistä kirkon työmarkkinalaitokselle;
(30.12.2015/1602)
4) luottamusmiestoimintaa, työsuojelua, työterveyshuoltoa sekä työnantajan ja työntekijöiden välistä
yhteistoimintaa.
Seurakuntayhtymä käyttää päätösvaltaa myös yksittäistä seurakuntaa koskevissa kirkkovaltuustolle
kuuluvissa asioissa, jollei päätösvaltaa ole annettu 10 §:ssä säädetyllä tavalla seurakunnille.
Seurakuntayhtymä päättää myös seurakuntien virkojen perustamisesta ja lakkauttamisesta sekä seurakuntien
kiinteästä omaisuudesta ja sen luovuttamisesta, jollei näitä asioita ole perussäännössä annettu seurakuntien
hoidettavaksi.
Seurakuntayhtymän päätettäväksi voidaan perussäännössä antaa myös muita hallintoon ja talouteen liittyviä
asioita sekä siinä mainittuja seurakunnalliseen toimintaan liittyviä tehtäviä ja työmuotoja.
3 § (20.8.2004/821)
Omaisuuden ja velvoitteiden siirtyminen
Seurakuntayhtymää perustettaessa seurakuntien varat ja velvoitteet siirtyvät seurakuntayhtymälle, jollei
perussäännössä määrätä, että siinä mainittu omaisuus pysyy seurakunnan omistuksessa tai hallinnassa taikka
seurakunta vastaa siinä mainitusta velvoitteesta. Siirtyvän omaisuuden saantokirjana on siitä laadittu
perussääntöön liitettävä luettelo.
4 §
Perussääntö
Seurakuntayhtymälle on hyväksyttävä perussääntö, jossa määrätään yhtymän hoidettavaksi annettavat
tehtävät sekä annetaan muut määräykset, jotka ovat tarpeen yhtymän ja sen seurakuntien toimivallan
osoittamiseksi. Kirkkovaltuustot päättävät seurakuntayhtymän muodostamisesta hyväksymällä perussäännön
ja seurakuntayhtymälle siirtyvästä omaisuudesta tehdyn luettelon. Päätökset on alistettava kirkkohallituksen
ratkaistavaksi. Jos seurakuntayhtymään liittyvät seurakunnat ovat tehneet omaisuuden siirtymistä koskevan
sopimuksen, kirkkohallitus ei voi ilman erityisiä syitä poiketa sopimuksesta. (20.8.2004/821)
Jolleivat seurakunnat ole päässeet yksimielisyyteen perussäännöstä ja omaisuuden siirtymisestä,
tuomiokapituli määrää selvitysmiehen valmistamaan niitä koskevan ehdotuksen. Ehdotus ja
kirkkovaltuustojen siitä antamat lausunnot on lähetettävä kirkkohallitukselle, jonka tulee, saatuaan
tuomiokapitulin lausunnon, päättää seurakuntayhtymän muodostamisesta ja perussäännöstä sekä
seurakuntayhtymälle siirtyvästä omaisuudesta. T uomiokapituli voi muutoinkin määrätä selvitysmiehen, jos
se katsoo sen tarpeelliseksi.
5 § (20.8.2004/821)
Perussäännön muuttaminen ja yhtymän purkaminen tai lakkaaminen
Perussäännön muuttamista tai vapaaehtoisesti muodostetun yhtymän purkamista koskevan päätöksen
tekemiseen vaaditaan, että vähintään kaksi kolmannesta saapuvilla olevista ja enemmän kuin puolet kaikista
yhteisen kirkkovaltuuston jäsenistä sitä kannattaa. Jos perussäännön muutos koskee perussäännöllä
määrättyjen verotulojen jakoperusteiden muuttamista seurakuntien kesken, omaisuuden siirtämistä
seurakuntayhtymän ja seurakuntien välillä tai virkojen perustamista ja lakkauttamista koskevan päätösvallan
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 31/79siirtämistä seurakuntayhtymän ja seurakuntien välillä, perussäännön muutos on alistettava kirkkohallituksen
ratkaistavaksi, jollei päätöstä ole tehty yksimielisesti.
Jos seurakuntajakoa muutetaan siten, että kaikki samaan seurakuntayhtymään kuuluvat seurakunnat
yhdistetään yhdeksi seurakunnaksi, seurakuntayhtymä lakkaa samasta ajankohdasta lukien.
Seurakuntayhtymän varat ja velvoitteet siirtyvät tällöin yhdistetylle seurakunnalle. Siirtyvän omaisuuden
saantokirjana on siitä laadittu kirkkohallituksen päätökseen liitettävä luettelo.
Jos seurakuntayhtymän omaisuutta on jaettava perussäännön muuttamisen tai seurakuntayhtymän
purkamisen johdosta eikä jaosta voida sopia, se on toimitettava noudattaen soveltuvin osin seurakuntajaon
yhteydessä tapahtuvasta omaisuuden jaosta annettuja säännöksiä.
6 §
Päätösvalta
Seurakuntayhtymän päätösvaltaa käyttää yhteinen kirkkovaltuusto, jollei toisin ole säädetty tai määrätty .
2–3 momentit on kumottu L:lla 20.8.2004/821 .
7 §
Yhteisen kirkkovaltuuston jäsenet
Yhteisessä kirkkovaltuustossa on yhtymään kuuluvien seurakuntien yhteenlasketusta väkiluvusta riippuen
vähintään 21 ja enintään 91 jäsentä. Jäsenmäärästä säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä. Yhteinen
kirkkovaltuusto voi erityisestä syystä päättää vaalikaudeksi kerrallaan, että yhteisen kirkkovaltuuston
jäsenmäärä on säädettyä pienempi pariton luku, kuitenkin vähintään 1 1 jäsentä. (20.8.2004/821)
Jäsenten paikoista annetaan kullekin seurakunnalle ensin kaksi paikkaa tai, jos seurakuntia on enemmän kuin
kaksikymmentä, yksi paikka. Muut paikat jaetaan seurakuntien väkilukujen suhteessa. Paikkojen jaon
vahvistaa yhteinen kirkkovaltuusto kutakin vaalikautta varten. (11.12.1997/1303)
3 momentti on kumottu L:lla 20.8.2004/821 .
8 § (20.8.2004/821)
Yhteinen kirkkoneuvosto
Seurakuntayhtymän toimeenpano- ja hallintoelimenä on yhteinen kirkkoneuvosto, joka johtaa myös 2 §:n 5
momentissa mainittuja seurakunnalliseen toimintaan liittyviä tehtäviä ja työmuotoja. Yhteisen
kirkkoneuvoston kokoonpanosta säädetään kirkkojärjestyksessä.
9 § (20.8.2004/821)
Seurakuntaneuvosto
Seurakuntayhtymään kuuluvilla seurakunnilla on kullakin seurakuntaneuvosto. Se hoitaa ne 10 luvun 1 §:ssä
mainitut kirkkoneuvoston tehtävät, jotka eivät kuulu yhteiselle kirkkoneuvostolle, sekä muut
seurakuntaneuvostolle tässä laissa osoitetut tai erikseen määrätyt tehtävät. Seurakuntaneuvosto hyväksyy
itselleen ohjesäännön, joka on alistettava tuomiokapitulin vahvistettavaksi. Seurakuntaneuvostoon
sovelletaan myös, mitä kirkkoneuvostosta säädetään 10 luvun 2 §:n 4 momentissa ja 3 §:n 2–4 momentissa
sekä 4 ja 5 §:ssä.
Seurakuntaneuvosto päättää niiden varojen käytöstä, jotka seurakunnalle osoitetaan seurakuntayhtymän
talousarviossa seurakunnallista toimintaa varten, sekä käyttää seurakunnan omaisuuden omistamiseen ja
hallintaan sekä sen tuottoon liittyvää päätösvaltaa.
Seurakuntaneuvostossa on puheenjohtajana kirkkoherra ja vähintään 8 ja enintään 16 muuta jäsentä. Jäsenten
luvusta säädetään kirkkojärjestyksessä seurakunnan väkiluvun perusteella.
10 § (20.8.2004/821)
Päätösvallan siirtäminen
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 32/79Yhteisen kirkkovaltuuston päätösvaltaa voidaan ohje- tai johtosäännöllä siirtää säännössä mainituissa
asioissa yhteiselle kirkkoneuvostolle, sen jaostolle ja yhtymän johtokunnalle sekä yhteisen kirkkovaltuuston
päätöksellä seurakuntaneuvostolle. Päätösvaltaa ei kuitenkaan saa siirtää 9 luvun 1 §:n 2 momentissa eikä
tämän luvun 2 §:n 1 ja 2 momentissa mainituissa asioissa lukuun ottamatta kiinteän omaisuuden
luovuttamista ja viran perustamista ja lakkauttamista, joita koskevan päätösvallan siirtämisestä voidaan
määrätä perussäännöllä edellä 2 §:n 4 momentin nojalla.
Yhteisen kirkkoneuvoston päätösvallan siirtämisestä on vastaavasti voimassa, mitä kirkkoneuvoston
päätösvallan siirtämisestä säädetään.
11 § (20.8.2004/821)
Toimielimiin sovellettavat säännökset
Yhteiseen kirkkovaltuustoon, yhteiseen kirkkoneuvostoon ja seurakuntayhtymän johtokuntaan sekä asioiden
käsittelyyn näissä toimielimissä sovelletaan, mitä vastaavasti kirkkovaltuustosta, kirkkoneuvostosta ja
seurakunnan johtokunnasta sekä asioiden käsittelemisestä niissä säädetään tai määrätään, jollei tästä laista tai
kirkkojärjestyksestä muuta johdu. Seurakuntaneuvoston käsitellessä sille uskottua yhteisen kirkkovaltuuston
päätösvaltaan muutoin kuuluvaa asiaa noudatetaan, mitä vastaavasti kirkkovaltuustosta ja asioiden
käsittelemisestä siellä säädetään tai määrätään.
12 § (20.8.2004/821)
12 § on kumottu L:lla 20.8.2004/821 .
12 luku
Muut yhteistoiminnan muodot
1 §
Seurakuntien yhteistoiminta
Seurakunnat voivat tehdä sopimuksia tehtäviensä yhteisestä hoitamisesta.
Seurakunta voi sopimuksen perusteella hoitaa tehtävän myös toisen seurakunnan puolesta. Sopimuksessa
voidaan määrätä, että viimeksi mainittu seurakunta saa valita sen luottamustoimeen vaalikelpoisia jäseniä
tehtävää hoitavan seurakunnan asianomaiseen johtokuntaan.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetun sopimuksen tekijänä voi olla myös seurakuntayhtymä.
2 §
Yhteistoiminta kunnan kanssa
Seurakunta tai seurakuntayhtymä voi tekemänsä sopimuksen perusteella huolehtia myös jostakin kunnalle tai
kuntainliitolle kuuluvasta tehtävästä. Jos tehtävää hoitamaan perustetaan seurakunnan tai seurakuntayhtymän
johtokunta, voidaan sopia, että kunta tai kuntainliitto saa valita siihen jäseniä, kuitenkin enintään puolet.
13 luku
Seurakuntajaon muuttaminen
1 § (20.8.2004/821)
Aloiteoikeus
Aloitteen seurakuntajaon muuttamiseksi voi tehdä seurakunnan kirkkovaltuusto tai kunkin seurakunnan
seurakuntaneuvosto sekä tuomiokapituli tai piispa. Jos seurakuntajaon muutostarve johtuu kuntajaon
muuttamisesta tai koskee muuta kuin suomenkielistä tai ruotsinkielistä taikka kaksikielistä seurakuntaa, asian
voi panna vireille myös kirkkohallitus.
2 §
Viranhaltijoiden ja työntekijöiden siirtäminen
Jos seurakunta liitetään toiseen tai lakkautetaan tai jos seurakunnassa oleva virka tulee tarpeettomaksi sen
alueen supistumisen vuoksi, sen päätoimiset viranhaltijat siirretään, jollei 3 §:stä muuta johdu, heille
soveltuviin laajentuvan tai uuden seurakunnan tai asianomaisen seurakuntayhtymän virkoihin.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 33/79Siirretyllä viranhaltijalla on oikeus saada virkasuhteeseensa kuuluvat edut sellaisina, etteivät ne ole
epäedullisemmat kuin hänelle aikaisemmin kuuluneet vastaavat edut.
Pysyväisluonteisessa päätoimisessa työsopimussuhteessa olevaan työntekijään sovelletaan vastaavasti, mitä 1
ja 2 momentissa on säädetty .
3 §
Kirkkoherra (21.12.2012/1008)
Toiseen seurakuntaan liitettävän seurakunnan kirkkoherranvirka lakkaa seurakuntajaon muuttamisen tullessa
voimaan. V iranhaltija siirretään laajentuvan seurakunnan kirkkoherranvirkaan tai, jollei virka ole avoin, 3
momentin mukaan kappalaisenvirkaan.
Milloin kahdesta tai useammasta seurakunnasta muodostetaan yhdistämällä uusi seurakunta, jakopäätöksessä
on määrättävä, mikä tai mitkä kirkkoherranvirat lakkaavat.
Kirkkoherra, jonka virka seurakuntajaon muuttamisen johdosta lakkaa, siirretään kappalaisen virkaan
laajentuvassa tai muodostettavassa seurakunnassa taikka muussa seurakunnassa, jota seurakuntajaon
muuttaminen koskee. Siirretyn viranhaltijan palkkaukseen sovelletaan, mitä 2 §:n 2 momentissa säädetään.
(21.12.2012/1008)
4 §
Omaisuuden jako
Kun seurakunnan alueellista jakoa muutetaan perustamalla uusi seurakunta tai kun seurakuntajaon muutos
vaikuttaa huomattavasti seurakuntien väkilukuun, seurakuntien omaisuus on jaettava niiden seurakuntien
kesken, joita muutos koskee tai jotka perustetaan muutoksen yhteydessä. Jos seurakunnat ovat eri mieltä
omaisuuden jaon tarpeellisuudesta, asian ratkaisee kirkkohallitus.
Jos seurakunta kokonaisuudessaan yhdistetään toiseen seurakuntaan tai perustettavaan uuteen seurakuntaan,
seurakunnan omaisuus siirtyy tälle seurakunnalle. Jos kaikki seurakunnat, joita seurakuntajako koskee,
tulevat kuulumaan samaan seurakuntayhtymään, omaisuuden jakoa koskevat määräykset otetaan yhtymän
perussääntöön.
Kirkkohallitus päättää omaisuuden jaosta seurakuntajaon muuttamispäätöksen yhteydessä. Milloin siihen on
syytä, kirkkohallitus voi jättää omaisuuden jaon vahvistamisen myöhemmin tapahtuvaksi ja päättää
jakopäätöksen yhteydessä vain siitä, onko jako tarpeellinen, ja tarvittaessa myös 5 §:ssä säädetystä
jakoperusteesta 6 §:n mukaan ehkä tehtävistä poikkeuksista. Kun omaisuuden jako on vahvistettu,
päätöksessä oleva määräys omaisuuden osoittamisesta seurakunnalle on omaisuuden saantokirja.
5 §
Yleinen jakoperuste
Jos seurakunta jaetaan alueellisesti kahdeksi tai useammaksi seurakunnaksi, kukin näistä saa varoja
väkilukunsa osoittamassa suhteessa seurakuntajaon voimaanastumispäivänä vallitsevan tilanteen mukaan.
Jos osa seurakunnan alueesta liitetään toiseen seurakuntaan tai siitä muodostetaan uusi seurakunta, tulee sen
seurakunnan, johon alue liitetään tai joka muodostetaan alueesta, saada ensiksi mainitun seurakunnan
varoista sellainen osuus, joka vastaa seurakunnasta siirretyn alueen väkiluvun suhdetta seurakuntaan jääneen
alueen väkilukuun, jollei 6 §:stä muuta johdu.
Velat ja muut vastaavat sitoumukset jaetaan seurakuntien kesken sen mukaan kuin ne saavat varoja. V astuuta
velasta tai sitoumuksesta ei kuitenkaan saa siirtää ilman saamamiehen tai muun oikeuden haltijan
suostumusta.
6 §
Poikkeukset jakoperusteesta
Omaisuuden jaossa edellä 5 §:n 2 momentissa mainitussa tapauksessa on jakoperusteista poiketen ja jakoon
ottamatta
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 34/791) jätettävä seurakunnan pääkirkko, siihen kuuluvat kirkon käyttöä palvelevat rakennukset irtaimistoineen
sekä kirkon yhteydessä mahdollisesti oleva hautausmaa sille seurakunnalle, josta alue erotetaan; ja
2) annettava sellainen muu kirkko, kappeli, seurakuntatalo, hautausmaa tai muunlainen kiinteistö taikka
rakennus, joka yksinomaan tai pääasiallisesti palvelee jotakin aluetta, sille seurakunnalle, johon alue tulee
kuulumaan. (20.12.2002/1201)
Seurakunnalle, jota seurakuntajaon muutos koskee, voidaan kuitenkin antaa määräajaksi oikeus käyttää 1
momentissa tarkoitettua omaisuutta jakopäätöksessä tarkemmin määrätyin ehdoin, jollei siitä aiheudu
huomattavaa haittaa sille seurakunnalle, jolle omaisuus kuuluu.
Jos seurakuntajaon muutoksesta, omaisuuden jaosta tai 1 momentissa tarkoitetusta järjestelystä aiheutuisi
jonkin seurakunnan talouden ilmeinen heikentyminen tai muu olennainen haitta, voidaan jakoperusteista
poiketa.
14 luku
Kirkko, seurakunnan kiinteistöt ja rakennussuojelu
1 §
Kirkko
Seurakunnalla tulee olla kirkko. Kirkkojärjestyksessä määrätään, milloin seurakunnat voivat käyttää kirkkoa
yhteisesti, tai käyttää kirkkona muuta kuin seurakunnan kirkkoa.
2 momentti on kumottu L:lla 30.12.2013/895 .
2 § (30.12.2013/895)
Kirkolliset rakennukset ja päätöksen alistaminen
Kirkollisia rakennuksia ovat kirkot ja kellotapulit, siunaus- ja hautakappelit sekä hautausmaalla olevat niihin
rinnastettavat rakennukset.
Kirkkopihaan, sen ja hautausmaan aitaan ja porttiin sekä sankarihautausmaahan sovelletaan, mitä
kirkollisista rakennuksista säädetään.
Kirkkovaltuuston päätös on alistettava kirkkohallituksen vahvistettavaksi, jos se koskee:
1) uuden kirkon tai siunauskappelin rakentamista tai hankkimista;
2) muun rakennuksen muuttamista kirkoksi tai siunauskappeliksi;
3) kirkollisen rakennuksen olennaista muuttamista tai purkamista taikka sen käyttötarkoituksen muuttamista;
4) kirkon käyttämättä jättämistä.
3 §
Kirkonmaa ja sen luovuttaminen
Seurakunnan kirkon omana oleva kirkonmaa on säilytettävä ja sitä on käytettävä seurakunnan kirkon
tarpeisiin. Kirkkovaltuusto voi päättää kirkonmaan luovuttamisesta vain, jos se on kirkkorakennuksen
ylläpitämiseksi välttämätöntä tai jos siihen on muita erityisen painavia syitä. Kirkkovaltuuston päätös on
alistettava kirkkohallituksen vahvistettavaksi.
2 momentti on kumottu L:lla 27.11.1998/859 .
4 §
Muun kiinteistön luovuttaminen
Kirkkovaltuuston päätös, joka koskee seurakunnan kiinteän omaisuuden myymistä, vaihtamista tai muuta
luovuttamista, on alistettava kirkkohallituksen vahvistettavaksi.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 35/79Kirkonmaan ja seurakunnan kiinteän omaisuuden vuokraamista koskeva päätös on alistettava
tuomiokapitulin vahvistettavaksi, jos vuokra-aika on yli 10 vuotta. (11.12.1997/1303)
5 § (30.12.2013/895)
Kirkollisen rakennuksen suojelu
Kirkollisen rakennuksen suojelun tavoitteena on turvata kirkollinen rakennettu kulttuuriympäristö osana
kulttuuriperintöä, vaalia sen ominaisluonnetta ja erityispiirteitä sekä edistää sen kulttuurisesti kestävää hoitoa
ja käyttöä.
Kirkollinen rakennus, joka on rakennettu ennen vuotta 1917, on suojeltu suoraan lain nojalla. Kirkkohallitus
voi määrätä tätä myöhemmin käyttöön otetun kirkollisen rakennuksen suojeltavaksi, jos suojelu on
perusteltua rakennushistorian, rakennustaiteen, rakennustekniikan tai erityisten ympäristöarvojen kannalta.
Kirkkohallitus päättää suojelusta omasta, seurakunnan, tuomiokapitulin tai Museoviraston aloitteesta.
Rakennuksen suojelu käsittää myös sen kiinteän sisustuksen, siihen liittyvät maalaukset ja taideteokset sekä
rakennuksen pihapiirin.
5 a § (30.12.2013/895)
Lausunnot
Seurakunnan tai seurakuntayhtymän on ennen päätöksen tekemistä varattava Museovirastolle tilaisuus antaa
asiasta lausunto, jos päätös koskee suojellun tai sellaisen kirkollisen rakennuksen, jonka käyttöön ottamisesta
on kulunut 50 vuotta, olennaista muuttamista tai purkamista taikka käyttötarkoituksen muuttamista. Lausunto
on pyydettävä jo asiaa koskevasta suunnitelmasta.
Seurakunnan tai seurakuntayhtymän on lisäksi ennen 1 momentissa tarkoitetun päätöksen tekemistä
varattava tilaisuus antaa asiasta lausunto Ahvenanmaan maakunnan hallitukselle, jos kirkollinen rakennus
sijaitsee Ahvenanmaalla, tai saamelaiskäräjille, jos rakennus sijaitsee saamelaisten kotiseutualueella.
Museovirasto voi antaa ohjeita suojeltua kirkollista rakennusta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta.
5 b § (30.12.2013/895)
Päätös kirkollisen rakennuksen suojelun lakkaamisesta
Kirkkohallitus voi päättää, ettei kirkollista rakennusta enää ole pidettävä suojeltuna, jos:
1) rakennus on sillä tavoin vahingoittunut, ettei sitä voida saattaa ennalleen;
2) seurakunnalla on useita kirkollisia rakennuksia eikä sillä ole tarvetta toiminnassaan enää käyttää
omistamaansa suojeltua kirkollista rakennusta;
3) rakennuksen suojeleminen ei ole muusta erityisestä syystä enää perusteltua.
Kirkkohallituksen on ennen päätöksen tekemistä varattava Museovirastolle ja lisäksi 5 a §:n 2 momentissa
tarkoitetuissa tilanteissa Ahvenanmaan maakunnan hallitukselle tai saamelaiskäräjille tilaisuus antaa asiassa
lausunto.
Kirkkohallituksen päätöksestä tulee viipymättä ilmoittaa asianomaiselle elinkeino-, liikenne- ja
ympäristökeskukselle sekä kirkollisen rakennuksen sijaintikunnalle.
6 §
Rakennussuojelun valvonta
Kirkkohallituksen, tuomiokapitulin tai museoviraston määräämällä tarkastajalla on oikeus päästä kirkolliseen
rakennukseen sen suojelua koskevan asian vireille panemisen tai suojelun noudattamisen ja soveltamisen
kannalta tarpeellisten tarkastusten ja tutkimusten suorittamiseksi.
Kirkkohallitus voi kieltää sellaisen kirkollisessa rakennuksessa tehtävän muutos- tai korjaustyön, jota
koskevaa päätöstä ei ole vahvistettu tai saatettu vahvistettavaksi. Kirkkohallituksen päätös voidaan panna
täytäntöön siitä tehdystä valituksesta huolimatta. (30.12.2013/895)
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 36/797 §
Rakennussuojelun kustannukset
Seurakuntaa, joka ei voi toiminnassaan käyttää omistamaansa suojeltua kirkollista rakennusta tai saada siitä
muuten kohtuullista hyötyä, ei voida velvoittaa sellaisiin suojelutoimenpiteisiin, joista aiheutuvat
kustannukset ovat ilmeisessä epäsuhteessa siihen, mitä seurakunta voi osoittaa kaikkien kirkollisten
rakennustensa hoitoon ja kunnostamiseen.
15 luku (21.12.2012/101 1)
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän talous
1 § (21.12.2012/1011)
Varojen käyttäminen
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän varoja saadaan käyttää ainoastaan niiden tehtävien toteuttamiseen.
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän tulee osallistua kirkon keskusrahaston ja kirkon eläkerahaston menojen
rahoittamiseen siten kuin 22 luvun 7 ja 8 §:ssä säädetään. (30.12.2015/1602)
2 § (21.12.2012/1011)
Kirkollisvero
Seurakunnan jäsenen tulee osallistua seurakunnan, seurakuntayhtymän ja kirkon tehtävien rahoittamiseen
maksamalla kirkollisveroa. Kirkollisveron perusteista säädetään erikseen lailla.
Kirkollisverolla katetaan se määrä, joka kirkkovaltuuston tai yhteisen kirkkovaltuuston vuosittain
hyväksymän talousarvion mukaan muiden tulojen lisäksi tarvitaan menojen suorittamiseen.
Kirkkovaltuusto tai yhteinen kirkkovaltuusto päättää tuloveroprosentista 0,05 prosenttiyksikön tarkkuudella.
Kirkkoneuvosto tai yhteinen kirkkoneuvosto voi myöntää vapautuksen kirkollisverosta siten kuin siitä
erikseen lailla säädetään.
3 § (21.12.2012/1011)
Tilivelvolliset
Tilivelvollisia ovat luottamushenkilö ja viranhaltija:
1) joka päättää menoa tai tuloa koskevasta toimenpiteestä tai ottaa osaa sellaisen päätöksen tekemiseen;
2) joka hyväksyy maksettavaksi menon tai vastaanotettavaksi tulon;
3) jonka hallussa on seurakunnan tai seurakuntayhtymän rahavaroja tai muuta omaisuutta taikka joka ottaa
osaa varojen sijoittamista koskevan päätöksen tekemiseen;
4) jonka tehtävänä on valvoa seurakunnan tai seurakuntayhtymän taloudellisia etuja, varojen hoitoa tai
tilinpitoa.
Tilivelvolliseksi ei kuitenkaan katsota kirkkovaltuuston tai yhteisen kirkkovaltuuston jäsentä eikä
tilintarkastajaa.
4 § (21.12.2012/1011)
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän taloutta koskevat muut säännökset ja määräykset (30.12.2015/1602)
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän kirjanpitovelvollisuuteen, kirjanpitoon ja tilinpäätökseen sovelletaan
kirjanpitolakia (1336/1997) . Tilintarkastukseen sovelletaan julkishallinnon ja -talouden tilintarkastuksesta
annettua lakia (1142/2015)  siltä osin kuin tässä laissa tai kirkkojärjestyksessä ei toisin säädetä.
(30.12.2015/1602)
Toiminta- ja taloussuunnitelmasta, talousarviosta, varojen ja omaisuuden hoitamisesta, kirjanpidosta,
tilinpäätöksestä ja toimintakertomuksesta sekä tilintarkastuksesta säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 37/79Taloudenhoidon järjestämisestä määrätään tarkemmin kirkkovaltuuston tai yhteisen kirkkovaltuuston
hyväksymässä taloussäännössä.
5 § (30.12.2015/1602)
Tilintarkastajan vastuu
Seurakunnan ja seurakuntayhtymän tilintarkastajaan sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta koskevia
säännöksiä hänen suorittaessa tässä laissa ja kirkkojärjestyksessä säädettyä tilintarkastajan tehtävää.
Vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa (412/1974) .
16 luku (3.9.2010/787)
Kirkonkirjat ja seurakunnan arkisto
1 § (3.9.2010/787)
Kirkonkirjat
Kirkonkirjoja ovat:
1) kirkon yhteinen jäsenrekisteri ( jäsenr ekisteri ), jota ylläpidetään automaattisen tietojenkäsittelyn avulla;
2) manuaaliset kirkonkirjat.
Manuaalisia kirkonkirjoja ovat ennen vuotta 2005 pidetyt perhelehdet ja luettelot kastetuista, rippikoulun
käyneistä ja konfirmoiduista sekä henkilöistä, joiden avioliiton esteistä on toimitettu tutkinta, avioliittoon
vihityistä, kuolleista ja haudatuista, muuttaneista, kirkosta eronneista ja kirkkoon liittyneistä. Manuaalisia
kirkonkirjoja ovat myös ennen uskontokuntien jäsenrekistereistä annetun lain (614/1998)  voimaantuloa
pidetyt kirkolliset väestörekisterit ja niihin kuuluvat asiakirjat.
Tiedot, jotka on siirretty manuaalisista kirkonkirjoista jäsenrekisteriin, ovat osa jäsenrekisteriä.
2 § (3.9.2010/787)
Kirkonkirjojen käyttötarkoitus
Kirkonkirjojen tietoja käytetään seurakuntien ja seurakuntayhtymien omassa toiminnassa ja hallinnossa sekä
kirkon jäsenten oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamiseksi.
Seurakunnat ja seurakuntayhtymät saavat käyttää kirkonkirjojen tietoja niille tämän tai muun lain mukaan
säädettyjen tai määrättyjen tehtävien ja velvoitteiden hoitamisessa.
Kirkkohallitus saa käyttää jäsenrekisterin tietoja tässä laissa tai sen nojalla säädettyjen tai määrättyjen
tehtävien hoitamisessa sekä tilastojen laatimisessa ja kirkon toimintaan liittyvien tutkimusten tekemisessä.
Tuomiokapituli saa käyttää jäsenrekisterin tietoja tässä laissa tai sen nojalla säädettyjen tai määrättyjen
tehtävien hoitamisessa. (17.12.2015/1498)
3 § (3.9.2010/787)
Keskusrekisteri
Seurakunnat voivat järjestää kirkonkirjojen pitämisen yhteisenä keskusrekisterinä. Yhteisen keskusrekisterin
järjestämisestä säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
4 § (3.9.2010/787)
Jäsenrekisterin tietosisältö
Jäsenrekisteriin talletetaan kirkon jäsenistä uskontokuntien jäsenrekistereistä annetun lain 4 ja 5 §:n mukaiset
tiedot sekä tämän luvun 1 §:n 3 momentissa tarkoitetut tiedot.
Uskontokuntien jäsenrekistereistä annetun lain 5 §:n 6 ja 7 kohdassa tarkoitetuista tiedoista säädetään
tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
5 § (17.12.2015/1498)
Seurakunnat ja keskusrekisterit rekisterinpitäjinä
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 38/79Rekisterinpitäjiä ovat seurakunnat ja keskusrekisterit. Rekisterinpitäjä ei saa luovuttaa rekisterinpitoa muulle
toimijalle.
Seurakunnassa kirkkoherra ja keskusrekisterissä sen johtaja:
1) päättää kirkonkirjojen pitämistä koskevista asioista;
2) päättää jäsentä koskevien tietojen käsittelystä;
3) vastaa rekisteritietojen virheettömyydestä;
4) päättää kirkonkirjaan talletettujen kirkon jäsenten yksittäisten tietojen luovuttamisesta todistuksena,
otteena tai jäljennöksenä.
6 § (17.12.2015/1498)
Tietojen tallettaminen jäsenrekisteriin
Tiedon kirkollisesta vihkimisestä, avioliiton siunaamisesta, rippikoulun käymisestä ja konfirmaatiosta saa
tallettaa jäsenrekisteriin muukin seurakunta tai keskusrekisteri kuin se, jonka jäsentä tieto koskee.
6 a § (17.12.2015/1498)
Jäsenrekisteriin liittyvät kirkkohallituksen tehtävät
Kirkkohallitus vastaa jäsenrekisterin:
1) yleisestä toimivuudesta;
2) rekisteritoimintojen yhtenäisyydestä;
3) tietohallinnosta;
4) tietoturvallisuudesta;
5) tietojen sähköisestä arkistoinnista.
Kirkkohallitus päättää teknisen käyttöyhteyden välityksellä tapahtuvasta tietojen luovuttamisesta ja muusta
kuin kirkon jäsenten yksittäisten tietojen luovuttamisesta. Päätöksessä on annettava tarvittavat määräykset
tietojen käytöstä ja suojauksesta.
6 b § (17.12.2015/1498)
Vastuu rekisteristä
Vastuu jäsenrekisteristä jakautuu seurakuntien, keskusrekisterien ja kirkkohallituksen kesken siten kuin tässä
laissa tai muussa laissa säädetään.
7 § (17.12.2015/1498)
Jäsenrekisterin tietojen käsittelyn seuranta ja valvonta
Jäsenrekisteristä luovutettuja 6 a §:n 2 momentissa tarkoitettuja tietoja saa käyttää vain siihen
käyttötarkoitukseen, johon ne on luovutettu. T iedot saa luovuttaa edelleen tai muuten antaa sivulliselle vain,
jos siitä on säädetty laissa tai jos kirkkohallitus on antanut siihen luvan.
Kirkkohallituksella on oikeus salassapitosäännösten estämättä saada jäsenrekisteristä luovutettujen 6 a §:n 2
momentissa tarkoitettujen tietojen käyttäjältä tietojen käytön seurantaa ja valvontaa varten välttämättömiä
tietoja.
Kirkkohallituksen määräämällä tarkastajalla on oikeus toimittaa tarkastus jäsenrekisteristä luovutettujen 6 a
§:n 2 momentissa tarkoitettujen tietojen käytön ja suojauksen valvomiseksi. T arkastajalla on oikeus tutkia
salassapitosäännösten estämättä jäsenrekisteristä luovutettujen tietojen käsittelyssä käytetyt laitteet ja
ohjelmistot sekä päästä tässä yhteydessä tiedon käyttäjän hallinnassa oleviin tarkastuksen suorittamisen
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 39/79kannalta tarpeellisiin tiloihin. T arkastus on toteutettava niin, että siitä ei aiheudu tarkastuksen kohteelle
tarpeettomasti haittaa eikä kustannuksia.
8 § (3.9.2010/787)
Jäsenrekisterin käyttöoikeus sekä käyttöoikeus- ja lokirekisteri
Kirkkohallitus päättää käyttöoikeuksien myöntämisestä jäsenrekisterin tietojen käsittelyyn. Seurakunnan
kirkkoherra voi päättää käyttöoikeuden myöntämisestä seurakunnan jäseniä koskevien tietojen käsittelyyn.
Keskusrekisterin johtaja tai hänen määräämänsä viranhaltija voi päättää käyttöoikeuden myöntämisestä
keskusrekisteriin kuuluvien seurakuntien jäseniä koskevien tietojen käsittelyyn. (17.12.2015/1498)
Kirkkohallituksen on pidettävä käyttöoikeuksien hallintaa varten käyttöoikeusrekisteriä niistä henkilöistä,
joille on myönnetty oikeus jäsenrekisterin tietojen käsittelyyn. Käyttöoikeusrekisteriin talletetaan käyttäjän
nimi, henkilötunnus, käyttäjätunnus ja or ganisaatio sekä käyttöoikeuden sisältöä ja laajuutta koskevat tiedot
sekä käyttöoikeuspäätöstä koskevat tiedot.
Kirkkohallituksen on pidettävä jäsenrekisterin tietojen käsittelystä käytön seurantaa, valvontaa ja suojausta
varten lokirekisteriä. Lokirekisteriin talletetaan käyttäjän käyttäjätunnus, käsittelyn tapahtuma-ajankohta
sekä käsitellyt tiedot tai tietoryhmät.
Kirkkohallituksen on säilytettävä käyttöoikeusrekisteriin talletetut tiedot viisi vuotta käyttöoikeuden
päättymisestä lukien ja lokirekisteriin talletetut tiedot viisi vuotta niiden tallettamisajankohtaa seuraavan
kalenterivuoden alusta lukien.
9 § (3.9.2010/787)
Manuaalisten kirkonkirjojen rekisterinpitäjä ja tietojen käsittely
Manuaalisten kirkonkirjojen rekisterinpitäjä on seurakunta tai keskusrekisteri.
Seurakunnassa kirkkoherra ja keskusrekisterissä sen johtaja päättää manuaalisten kirkonkirjojen tietojen
luovuttamisesta, virheiden oikaisemisesta ja kirkonkirjojen muusta pitämisestä.
10 § (3.9.2010/787)
Muuta henkilöä kuin jäsentä koskevat tiedot
Mitä tässä luvussa säädetään jäseniä koskevista tiedoista, sovelletaan myös sellaisen muun henkilön
tietoihin, jotka on merkitty jäsenrekisteriin uskontokuntien jäsenrekistereistä annetun lain 5 §:n 3, 4 ja 5
kohdan nojalla.
11 § (3.9.2010/787)
Kirkkohallituksen määräykset
Kirkkohallitus antaa tarkempia määräyksiä:
1) jäsenrekisterin yleisestä toimivuudesta, tietohallinnosta ja tietoturvallisuudesta sekä rekisteritoimintojen
yhtenäisyydestä;
2) kirkonkirjojen sekä seurakunnan ja seurakuntayhtymän arkistoon kuuluvien muiden asiakirjojen
järjestämisestä, säilyttämisestä sekä hävittämisen edellytyksistä.
Kirkkohallitus määrää tietojen luovuttamisesta seurakunnalle ja keskusrekisterille perittävän maksun.
12 § (3.9.2010/787)
Kirkonkirjojen ja muiden asiakirjojen säilyttäminen ja tallettaminen
Kirkonkirjat säilytetään pysyvästi, jollei kirkkohallitus tämän luvun 1 1 §:n 1 momentin nojalla erikseen
tiettyjen tietojen tai asiakirjojen osalta toisin määrää.
Manuaalisia kirkonkirjoja sekä seurakunnan ja seurakuntayhtymän arkistoon kuuluvia muita asiakirjoja
voidaan tallettaa arkistolaitokseen. T allettamisesta säädetään kirkkojärjestyksessä. T alletetut asiakirjat
pysyvät edelleen seurakunnan ja seurakuntayhtymän omaisuutena.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 40/79Pysyvästi säilytettävien jäsenrekisteritietojen säilyttäminen voidaan antaa myös ulkopuolisen
palveluntarjoajan hoidettavaksi siten kuin kirkkohallitus päättää.
13 § (3.9.2010/787)
Ilmoitusvelvollisuus
Jos pappi kastaa tai siunaa hautaan henkilön, joka ei kuulu hänen seurakuntaansa, on hänen välittömästi
toimituksen suoritettuaan ilmoitettava siitä sille seurakunnalle tai uskontokunnalle, jonka jäseneksi kyseinen
henkilö tulee tai jonka jäsen hän oli. Ilmoituksen tulee sisältää ainakin nimi ja henkilötunnus tai
syntymäaika, tieto alaikäisen kastetun lapsen huoltajista sekä tieto toimituksesta ja sen ajankohdasta.
Avioliittoon vihkimisestä tehtävästä ilmoituksesta säädetään erikseen.
14 § (3.9.2010/787)
Suhde muuhun lainsäädäntöön
Tässä laissa tarkoitettujen henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan muutoin luonnollisten henkilöiden
suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY
kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-
asetus), jäljempänä tietosuoja-asetus , tietosuojalakia (1050/2018) , viranomaisten toiminnan julkisuudesta
annettua lakia sekä väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annettua lakia
(661/2009) . (29.3.2019/41 1)
Kirkkohallituksen oikeuteen käyttää ja luovuttaa käyttöoikeusrekisterin ja lokirekisterin tietoja sovelletaan,
mitä Väestörekisterikeskuksen oikeudesta käyttää ja luovuttaa käyttäjärekisterin ja lokirekisterin tietoja
säädetään väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain 54 §:n 1
momentissa sekä 55, 57 ja 58 §:ssä. (17.12.2015/1498)
17 luku
Hautaustoimi
1 § (30.12.2003/1274)
Hautausmaan perustaminen ja lakkauttaminen
Hautausmaan perustamisesta, laajentamisesta ja lakkauttamisesta päättää kirkkovaltuusto. Päätös on
alistettava kirkkohallituksen vahvistettavaksi.
2 § (30.12.2003/1274)
Hautaoikeus
Oikeudesta tulla haudatuksi seurakunnan hautausmaahan säädetään hautaustoimilaissa (457/2003) .
Kirkkoneuvosto voi luovuttaa hautaoikeuden muullekin kuin hautaustoimilain 4 §:ssä tarkoitetulle vainajalle.
Oikeus hautaan luovutetaan kuolemantapauksen yhteydessä. Samalla hautaoikeus voidaan luovuttaa myös
vainajan omaisille. Kirkkoneuvosto voi erityisestä syystä luovuttaa hautaoikeuden muulloinkin.
Hautaoikeuden haltija voi luovuttaa tämän oikeuden vain seurakunnalle.
Hautaoikeus luovutetaan enintään 50 vuoden määräajaksi. Hautaoikeuden voimassaoloaika lasketaan haudan
luovuttamista seuraavan kalenterivuoden alusta. V oimassaoloaika päättyy kuitenkin aikaisintaan sen
kalenterivuoden lopussa, jona viimeisestä hautauksesta on kulunut 15 vuotta, ei kuitenkaan ennen kuin
hautaa voidaan uudelleen käyttää. Hautaoikeuden voimassaoloaikaa voidaan oikeudenhaltijan hakemuksesta
jatkaa, jollei siitä aiheudu haittaa hautausmaan tarkoituksenmukaiselle järjestelylle tai hoidolle. Hautaoikeus
on voimassa vain niin kauan kuin hauta on rauhoitetun hautausmaan osana. Hautaoikeus lakkaa ilman
irtisanomista.
Hautaoikeuden lakkaamisesta siinä tapauksessa, että haudan hoito on olennaisesti laiminlyöty , säädetään 5
§:n 3 momentissa.
3 § (30.12.2003/1274)
Hautaoikeuden haltija
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 41/79Hautaoikeuden haltija edustaa niitä, joita voidaan haudata hautaan, sekä käyttää puhevaltaa hautaa
koskevissa asioissa siten kuin hautaustoimilaissa sekä tässä laissa ja sen nojalla säädetään tai määrätään.
Hautaoikeuden haltijasta ja siitä keitä hautaan voidaan haudata, sovitaan hautaa luovutettaessa. Jos
sopimusta ei ole tehty vuoden kuluessa haudan luovutuspäivästä tai jos tehtyä sopimusta ei voida
olosuhteiden muuttumisen johdosta noudattaa, hautaoikeuden haltijaksi tulee vainajan leski tai, milloin
leskeä ei ole taikka hänkin on kuollut, ensimmäiseksi hautaan haudatun vainajan lähimmät perilliset. Jos
heitä on useita, heidän on valittava hautaoikeuden haltija edustamaan heitä hautaa koskevissa asioissa.
Hautaoikeuden uudesta haltijasta on ilmoitettava hautaustoimesta vastaavalle seurakunnan viranomaiselle.
Jos ensimmäiseksi hautaan haudatun vainajan lähimmät perilliset eivät ole voineet sopia hautaoikeuden
uudesta haltijasta, kirkkoneuvosto voi määrätä hautaoikeuden haltijan ja antaa etusijan paikkakunnalla
asuvalle tai sille, joka on huolehtinut haudan hoidosta.
4 § (30.12.2003/1274)
Hautaamisjärjestys
Jollei siitä, keitä hautaan voidaan haudata, ole sovittu 3 §:n 2 momentin mukaisesti, hautaan saadaan
ensisijaisesti haudata vainaja, jota varten hauta on luovutettu, ja tämän puoliso sekä lisäksi sattuneiden
kuolemantapausten mukaisessa järjestyksessä suoraan etenevässä tai takenevassa polvessa oleva sukulainen
ja tämän puoliso. Jollei tällaista sukulaista ole tai jos hautaoikeuden haltija siihen suostuu, hautaan saadaan
haudata vainajan sisar ja veli sekä heidän lapsensa, sanottujen henkilöiden otto- ja kasvattilapset sekä näiden
kaikkien puolisot. Hautaoikeuden haltijan suostumuksella voi hautaustoimesta vastaava seurakunnan
viranomainen antaa luvan haudata hautaan muunkin henkilön, milloin siihen on erityinen syy .
5 § (30.12.2003/1274)
Haudan hoito
Haudat on pidettävä hautausmaan arvoa vastaavasti hoidettuina. Haudan hoidosta vastaa hautaoikeuden
haltija. Kirkkovaltuusto voi kuitenkin päättää, että seurakunnan kustannuksella huolehditaan hautausmaalla
tai sen osalla olevien hautojen perushoidosta. Milloin hautausmaalle on haudattu vainaja, jonka muiston
vaalimista on pidettävä seurakunnan kannalta tärkeänä, kirkkovaltuusto voi päättää, että hauta hoidetaan
seurakunnan kustannuksella.
Seurakunta voi sopia hautaoikeuden haltijan kanssa, että seurakunta ottaa korvauksesta määräajaksi vastuun
haudan hoidosta. Seurakunta voi tehdä sopimuksia hautojen hoidosta myös siten, että hoitokorvaukset
sijoitetaan erityiseen hautainhoitorahastoon, jonka varoilla kyseiset haudat hoidetaan.
Jos haudan hoito on olennaisesti laiminlyöty , kirkkoneuvosto voi velvoittaa hautaoikeuden haltijan
kunnostamaan haudan vuoden määräajassa siitä, kun päätös on annettu hänelle tiedoksi. Jollei hän sitä tee,
kirkkoneuvosto voi julistaa hautaoikeuden menetetyksi. Päätöksestä on tiedotettava 24 luvun 1 1 §:n 1
momentissa säädetyllä tavalla.
Milloin hautaoikeuden haltijasta tai hänen olinpaikastaan ei saada tietoa, ilmoitus 3 momentissa tarkoitetusta
tai hautaustoimilain 14 §:n 3 momentissa tarkoitetusta tai muusta hautaa koskevasta päätöksestä tai
ilmoituksesta on pantava tiedoksi haudalle. Päätöksestä tai ilmoituksesta on lisäksi kuulutettava
paikkakunnalla yleisesti leviävässä sanomalehdessä.
6 § (30.12.2003/1274)
Erimielisyyden ratkaiseminen
Kirkkoneuvosto ratkaisee erimielisyyden hautaoikeudesta, hautaoikeuden haltijasta, siitä keitä hautaan
voidaan haudata, haudan haltijan velvollisuuksista tai muusta hautaa tai hautaamista koskevasta asiasta, jollei
hautaustoimilaissa ole toisin säädetty .
7 § (30.12.2003/1274)
Hautaustoimen ohjesääntö
Kirkkovaltuusto hyväksyy hautaustoimen ohjesäännön, joka on alistettava tuomiokapitulin vahvistettavaksi.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 42/79Hautaustoimen ohjesääntöön on otettava tarkemmat toimeenpanoa ja menettelyä koskevat määräykset
haudoista, hautakirjanpidosta, haudan hoidolle asetetuista vaatimuksista ja hautamuistomerkkien
hyväksymisestä sekä hautausmaalla noudatettavasta järjestyksestä.
8 § (30.12.2003/1274)
Hautausmaakaava ja hautausmaan käyttösuunnitelma
Kirkkovaltuusto hyväksyy jokaista hautausmaata varten hautausmaakaavan ja hautausmaan
käyttösuunnitelman, jotka on alistettava tuomiokapitulin vahvistettaviksi. Kirkkojärjestyksessä säädetään
niistä asioista, joista hautausmaakaavassa ja hautausmaan käyttösuunnitelmassa on määrättävä.
9 § (14.12.2012/780)
Hautaustoimen maksut
Hautasijan luovuttamisesta ja hautaamiseen liittyvistä palveluista tulee periä maksut, joiden määräämisessä
otetaan huomioon seurakunnalle palvelun tuottamisesta aiheutuvat kustannukset. Hautaustoimessa perittäviin
maksuihin sovelletaan lisäksi, mitä hautaustoimilain 6 §:ssä säädetään.
Kirkkovaltuusto päättää haudoista perittävistä maksuista.
IV OSA
HIIPP AKUNNAN HALLINT O (30.12.2003/1274)
17 a luku (30.12.2003/1274)
Yleisiä säännöksiä
1 § (30.12.2003/1274)
Hiippakunta
Hiippakunta huolehtii itse toiminnastaan ja hoitaa talouttaan tämän lain ja kirkkojärjestyksen sekä niiden
nojalla annettujen säännösten mukaan.
Hiippakunnan talouden hoitoon sovelletaan soveltuvin osin, mitä seurakunnan ja seurakuntayhtymän
talouden hoitamisesta tässä laissa ja kirkkojärjestyksessä säädetään. (21.12.2012/101 1)
2 § (6.6.2014/414)
Hiippakunnan toimielimet
Hiippakunnan hallintoa hoitavat piispa, hiippakuntavaltuusto, tuomiokapituli, johtokunta ja tuomiokapitulin
viranhaltijat.
3 § (12.3.2021/200)
Hallinto ja menettely
Jollei tässä laissa tai kirkkojärjestyksessä toisin säädetä, toimielimen koolle kutsumisesta, puheenjohtajan
tehtävistä, asioiden käsittelystä, päätöksentekotavasta, päätösvaltaisuudesta, esteellisyydestä, äänestämisestä,
ratkaisuvallan siirtämisestä, vaalikelpoisuudesta ja vaalin toimittamisesta hiippakunnan toimielimessä on
soveltuvin osin voimassa, mitä niistä seurakunnan toimielimiä varten säädetään.
17 b luku (30.12.2003/1274)
Hiippakuntavaltuusto
1 § (30.12.2003/1274)
Tehtävät
Hiippakuntavaltuuston tehtävänä on:
1) tukea ja edistää kirkon tehtävän toteutumista hiippakunnassa ja sen seurakunnissa;
2) hyväksyä vuosittain hiippakunnan toiminta- ja taloussuunnitelma sekä talousarvio;
3) hyväksyä hiippakunnan edellisen tilikauden toimintakertomus ja tilinpäätös;
4) perustaa ja lakkauttaa tuomiokapitulin virat, jollei 20 luvun 7 §:n 2 momentista muuta johdu;
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 43/795) käsitellä sille tehdyt aloitteet; (8.11.2013/797)
6) suorittaa muut kirkkolaissa, kirkkojärjestyksessä ja kirkon vaalijärjestyksessä sille annetut tehtävät.
Hiippakuntavaltuusto voi asettaa enintään toimikaudekseen tuomiokapitulin avuksi sen alaisia johtokuntia,
joiden tehtävät määrätään hiippakuntavaltuuston antamissa johtosäännöissä.
2 § (30.12.2003/1274)
Jäsenet
Hiippakuntavaltuuston jäseniä ovat 14 maallikkoa ja 7 pappia.
Porvoon hiippakunnan hiippakuntavaltuuston maallikkojäsenistä yksi on Ahvenanmaan seurakuntien ja
Oulun hiippakunnan hiippakuntavaltuuston maallikkojäsenistä yksi saamelaiskäräjien valitsema.
Hiippakuntavaltuusto valitsee keskuudestaan toimikaudekseen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Puheenjohtajaksi on valittava maallikkojäsen.
Piispalla on hiippakuntavaltuuston kokouksessa läsnäolo- ja puheoikeus, mutta ei oikeutta ottaa osaa
päätöksen tekemiseen. Arkkihiippakunnassa tämä koskee sekä arkkipiispaa että piispaa.
Kirkkohallituksen hiippakunnasta valitulla maallikkojäsenellä ja hiippakuntaan kuuluvalla pappisjäsenellä
sekä tuomiokapitulin jäsenillä on hiippakuntavaltuuston kokouksessa läsnäolo- ja puheoikeus, mutta ei
oikeutta ottaa osaa päätöksen tekemiseen.
3 § (30.12.2003/1274)
Toimikausi
Hiippakuntavaltuuston toimikausi alkaa jäsenten vaalien toimittamista seuraavan toukokuun 1 päivänä ja
kestää neljä vuotta.
4 § (6.6.2014/414)
4 § on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
4 a § (8.11.2013/797)
Aloiteoikeus
Aloitteen hiippakuntavaltuustolle voi tehdä:
1) hiippakuntavaltuuston jäsen;
2) tuomiokapituli;
3) kirkkoneuvosto;
4) yhteinen kirkkoneuvosto;
5) seurakuntaneuvosto;
6) vähintään kymmenen hiippakuntaan kuuluvan seurakunnan seurakuntavaaleissa äänioikeutettua jäsentä
(jäsenaloite ).
Jäsenaloitteen kunkin tekijän on omakätisen allekirjoituksensa yhteyteen selvästi merkittävä nimensä,
syntymäaikansa ja se seurakunta, jossa hänellä on äänioikeus. Aloiteasiakirjassa on lisäksi mainittava
lähettäjän nimi sekä tarvittavat yhteystiedot aloitteen käsittelemiseksi.
5 § (21.12.2012/1011)
Työjärjestys ja taloussääntö
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 44/79Hiippakuntavaltuuston koolle kutsumisesta, puheenjohtajien tehtävistä, aloitteiden tekemisestä, asioiden
käsittelemisestä ja vaalien toimittamisesta määrätään tarkemmin hiippakuntavaltuuston hyväksymässä
työjärjestyksessä.
Hiippakunnan taloushallinnon järjestämisestä, kuten toiminta- ja taloussuunnitelmasta, talousarviosta,
varojen ja omaisuuden hoitamisesta, kirjanpidosta, tilinpäätöksestä ja toimintakertomuksesta sekä
tilintarkastuksesta, määrätään tarkemmin hiippakuntavaltuuston hyväksymässä taloussäännössä.
18 luku
Piispa
1 §
Piispa ja piispan tehtävät
Piispa johtaa hiippakuntansa hallintoa ja toimintaa sekä valvoo seurakuntia ja pappeja. (30.12.2003/1274)
Arkkihiippakunnassa on arkkipiispa ja piispa. Arkkipiispan ja piispan vastuualueiden ja tehtävien jaosta
säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä. (27.6.1997/677)
Arkkipiispalla on lisäksi ne tehtävät, joista tässä laissa tai kirkkojärjestyksessä säädetään.
2 §
Tehtävien tilapäinen hoitaminen
Kun piispanvirka on avoinna tai piispa on estynyt virkaansa hoitamasta, hänen kiireelliset ja välttämättömät
tehtävänsä hoitaa tuomiorovasti tai tämän estyneenä ollessa virassa vanhempi pappisasessori, jollei tehtävien
hoitamisesta ole muuta säädetty .
Jos arkkipiispan virka on avoinna tai arkkipiispa on estynyt virkaansa hoitamasta, arkkipiispalle 1 §:n 2
momentin mukaan määrätyt tehtävät hoitaa arkkihiippakunnassa oleva piispa. Arkkihiippakunnassa
arkkipiispa hoitaa vastaavasti piispan tehtävät, jos piispan virka on avoinna tai tämä on estynyt virkaansa
hoitamasta. Kiireellisten ja välttämättömien tehtävien osalta noudatetaan, mitä 1 momentissa on säädetty .
(27.6.1997/677)
3–4 a §
3–4 a § on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
5 § (21.12.2012/1008)
5 § on kumottu L:lla 21.12.2012/1008 .
19 luku
Tuomiokapituli
1 § (30.12.2003/1274)
Tehtävät
Tuomiokapituli hoitaa hiippakunnassa kirkollista hallintoa ja toimintaa siten kuin tässä laissa,
kirkkojärjestyksessä ja kirkon vaalijärjestyksessä säädetään ja niiden nojalla määrätään.
Tuomiokapituli edustaa kirkkoa hiippakunnan asioissa ja käyttää puhevaltaa tuomioistuimissa ja muissa
viranomaisissa sekä tekee hiippakuntaa koskevat sopimukset ja muut oikeustoimet.
2 § (30.12.2003/1274)
Jäsenet
Tuomiokapitulin jäseniä ovat puheenjohtajana piispa, varapuheenjohtajana tuomiorovasti, jona toimii
tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra, kaksi pappisasessoria, yksi maallikkojäsen sekä tuomiokapitulin
lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani.
Arkkihiippakunnassa arkkipiispa on tuomiokapitulin puheenjohtaja tuomiokapitulin käsitellessä niitä asioita,
jotka lähemmin määrätään kirkkojärjestyksessä. Piispalla on tällöin oikeus olla saapuvilla ja ottaa osaa
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 45/79keskusteluun, mutta ei päätöksen tekemiseen. Milloin piispa toimii tuomiokapitulin puheenjohtajana,
arkkipiispalla on oikeus olla saapuvilla ja ottaa osaa keskusteluun, mutta ei päätöksen tekemiseen.
Kenttäpiispa on lisäjäsenenä tuomiokapitulissa, jos virkavirhettä, pappisvirasta määräajaksi pidättämistä tai
pappisvirasta erottamista koskevassa asiassa on kysymys sotilaspapista. (21.12.2012/1008)
Tuomiokapituli määrää viideksi vuodeksi kerrallaan pappisjäsenille varajäseniksi viisi kokenutta pappia ja
tuomiokapitulin lakimiesasessorille kaksi varajäsentä sekä määrää järjestyksen, jossa heidät esteen tai
esteellisyyden sattuessa kutsutaan jäseneksi. Maallikkojäsenellä on ensimmäinen ja toinen varajäsen, jotka
tässä järjestyksessä tulevat hänen tilalleen esteen tai esteellisyyden sattuessa.
3 § (6.6.2014/414)
3 § on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
4 § (12.3.2021/200)
Päätösvaltaisuus
Tuomiokapituli on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet jäsenistä on läsnä. T uomiokapituli käsittelee
asian täysilukuisena, jos se koskee papin tai lehtorin pysymistä kirkon tunnustuksessa.
Läsnä oleviksi katsotaan myös jäsenet, jotka osallistuvat kokoukseen sähköisesti. T uomiokapituliin
sovelletaan, mitä 7 luvun 3 §:ssä ja 4 §:n 3 momentissa säädetään.
Kirkkoherran välittömän vaalin vaaliehdotusta tehtäessä jokaisesta sijasta äänestetään erikseen.
4 a § (30.12.2003/1274)
4 a § on kumottu L:lla 30.12.2003/1274 .
5 § (30.12.2003/1274)
Toimivallan siirtäminen
Tuomiokapitulin viranhaltijalle voidaan kirkkojärjestyksessä määrätyissä rajoissa antaa oikeus ratkaista
tuomiokapitulin puolesta asioita, joiden merkitys ei vaadi niiden käsittelyä tuomiokapitulissa. V iranhaltijan
päätös voidaan kirkkojärjestyksessä määrätyllä tavalla siirtää tuomiokapitulin ratkaistavaksi.
6 § (30.12.2003/1274)
6 § on kumottu L:lla 30.12.2003/1274 .
7 § (17.12.2015/1498)
7 § on kumottu L:lla 17.12.2015/1498 .
8 § (31.3.2006/236)
8 § on kumottu L:lla 31.3.2006/236 .
9 § (30.12.2003/1274)
9 § on kumottu L:lla 30.12.2003/1274 .
10 § (6.4.2001/326)
10 § on kumottu L:lla 6.4.2001/326 .
11 § (16.6.2017/392)
Lääninrovasti
Piispan ja tuomiokapitulin apuna rovastikunnan hallinnossa on lääninrovasti, jonka tuomiokapituli nimittää
neljäksi vuodeksi kerrallaan rovastikunnan seurakuntien kirkkoherroista.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 46/79V OSA
KIRKON YHTEINEN HALLINT O
20 luku
Kirkolliskokous
1 § (30.12.2015/1602)
Kirkolliskokouksen kokoonpano
Kirkon edustajina kirkolliskokouksessa ovat:
1) hiippakuntien piispat;
2) kenttäpiispa;
3) yhdeksänkymmentäkuusi valittua edustajaa, joista kolmekymmentäkaksi pappia ja kuusikymmentäneljä
maallikkoa;
4) saamelaiskäräjien valitsema saamelaisten edustaja;
5) valtioneuvoston määräämä edustaja.
Edustajien tulee olla kirkon jäseniä. Yksi 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetuista maallikkoedustajista tulee
valita Ahvenanmaan seurakunnista.
Tuomiokapituli määrää keskuudestaan piispan tilalle pappisjäsenen, jos piispan virka on avoinna tai piispalla
on este. Arkkihiippakunnan tuomiokapituli määrää pappisjäsenen vain, jollei arkkipiispa eikä piispa osallistu
kirkolliskokoukseen.
2 § (6.6.2014/414)
2 § on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
3 § (6.6.2014/414)
Kirkolliskokouksen toimikausi
Kirkolliskokouksen toimikausi alkaa vaalia seuraavan toukokuun 1 päivänä ja kestää neljä vuotta.
4–6 a §
4–6 a § on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
7 §
Kirkolliskokouksen tehtävät
Kirkolliskokous käsittelee asioita, jotka koskevat kirkon oppia ja työtä sekä kirkon lainsäädäntöä, hallintoa ja
taloutta.
Kirkolliskokouksen tehtävänä on:
1) hyväksyä ja määrätä käyttöön otettavaksi raamatunkäännös, kristinoppi, virsikirja ja kirkkokäsikirja;
2) käsitellä kysymyksiä, jotka edellyttävät kirkon uskoa ja oppia koskevia tai niihin pohjautuvia
periaatteellisia kannanottoja, sekä ryhtyä toimenpiteisiin niiden johdosta;
3) tehdä ehdotuksia kirkkolain säätämisestä, muuttamisesta tai kumoamisesta sekä hyväksyä kirkkojärjestys
ja kirkon vaalijärjestys;
4) antaa lausuntoja, tehdä esityksiä ja lausua toivomuksia valtioneuvostolle kirkon ja valtion suhdetta
koskevissa merkittävissä kysymyksissä;
5) päättää hiippakunnan perustamisesta, sen rajojen muuttamisesta tai hiippakunnan lakkauttamisesta siten
kuin 3 luvun 1 §:n 1 momentissa säädetään;
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 47/796) päättää kirkon suhteista muihin kirkkoihin, uskontokuntiin ja kirkkojen välisiin järjestöihin sekä
yhteistyöstä niiden kanssa;
7) päättää kirkon lähetysjärjestöksi hyväksymisestä ja tämän aseman lakkauttamisesta;
8) perustaa ja lakkauttaa arkkipiispan, piispojen ja kirkkohallituksen viraston johtavan viranhaltijan virat;
9) valita ja vapauttaa kirkkohallituksen viraston johtava viranhaltija ja 22 luvun 1 §:n 1 momentin 3 ja 4
kohdassa tarkoitetut kirkkohallituksen jäsenet;
10) hyväksyä kirkon keskusrahaston ja kirkon eläkerahaston toiminta- ja taloussuunnitelmat sekä
talousarviot ja päättää:
a) seurakuntien vuosittaisista maksuista kirkon keskusrahastoon ja kirkon eläkerahastoon;
b) perusteista, joiden mukaan valtion rahoituksesta evankelis-luterilaiselle kirkolle eräisiin yhteiskunnallisiin
tehtäviin annetussa laissa (430/2015)  tarkoitettu rahoitus jaetaan seurakunnille, seurakuntayhtymille ja
kirkkohallitukselle;
11) tarkastuttaa kirkon keskusrahaston, kirkon eläkerahaston ja muiden kirkkohallituksen sekä hiippakuntien
viranomaisten hoidossa olevien rahastojen ja muiden varojen tilit ja hallinto, vahvistaa niiden tilinpäätökset
ja päättää vastuuvapauden myöntämisestä;
12) käsitellä ne muut asiat, jotka sille tässä tai muussa laissa taikka kirkkojärjestyksessä säädetään.
(30.12.2015/1602)
3 momentti on kumottu L:lla 30.12.2003/1274 .
8 § (30.12.2015/1602)
Edustajan esteellisyys
Kirkolliskokouksen puheenjohtaja ja muu edustaja on esteellinen ottamaan osaa häntä henkilökohtaisesti
koskevan päätöksen tekemiseen.
9 § (30.12.2015/1602)
Esitykset ja aloitteet
Piispainkokouksella, kirkkohallituksella ja hiippakuntavaltuustolla on oikeus tehdä esityksiä sekä edustajalla
aloitteita kirkolliskokoukselle. Niiden käsittelemisestä säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
10 § (30.12.2015/1602)
Määräenemmistön vaativat päätökset
Ensimmäisessä käsittelyssä kaikilta kohdiltaan hyväksytyksi tullut valiokunnan ehdotus on otettava eri
täysistunnossa kokonaisuutena toiseen käsittelyyn sellaisena kuin se on ensimmäisessä käsittelyssä päätetty ,
jos asia koskee:
1) raamatunkäännöstä, kristinoppia, virsikirjaa tai kirkkokäsikirjaa;
2) kirkon uskoa ja oppia koskevaa tai niihin pohjautuvaa periaatteellista kannanottoa sekä ryhtymistä
toimenpiteisiin niiden johdosta;
3) kirkkolain säätämistä, muuttamista tai kumoamista koskevaa ehdotusta tai kirkkojärjestyksen
hyväksymistä.
Ehdotus tulee hyväksytyksi, jos sitä toisessa käsittelyssä kannattaa vähintään kolme neljäsosaa annetuista
äänistä.
21 luku (30.12.2015/1602)
Piispainkokous
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 48/791 § (30.12.2015/1602)
Piispainkokouksen kokoonpano
Piispainkokouksen jäseniä ovat hiippakuntien piispat.
2 § (30.12.2015/1602)
Piispainkokouksen tehtävät
Piispainkokouksen tehtävänä on:
1) käsitellä kirkon uskoa, opetusta ja työtä koskevia asioita;
2) käsitellä hiippakuntien hoitoa koskevia asioita;
3) käsitellä kirkon ykseyttä, ekumeenisia suhteita, kirkon lähetystehtävää ja kirkon suhdetta muihin
uskontoihin koskevia asioita sekä päättää kirkon edustamisesta näissä kysymyksissä;
4) tehdä esitys kirkolliskokoukselle kirkon lähetysjärjestöksi hyväksymisestä ja tämän aseman
lakkauttamisesta;
5) antaa kirkkojärjestyksen täytäntöönpanosta tarkempia määräyksiä, jos asia koskee:
a) kirkkoon liittyvälle annettavaa opetusta;
b) jumalanpalvelusta tai kirkollista toimitusta;
c) rippikoulua, rippikoulun pitämistä koskevaa lupaa tai rippikoulussa käytettäviä oppikirjoja;
d) pappisvirkaa;
e) papin tai lehtorin virkaa tai tällaiseen virkaan pyrkivältä vaadittavaa tutkintoa;
6) tehdä esityksiä ja antaa lausuntoja kirkolliskokoukselle ja kirkkohallitukselle;
7) suorittaa muut tehtävät, jotka sille tässä laissa tai kirkkojärjestyksessä säädetään.
3 § (12.3.2021/200)
Päätöksentekotavat
Piispainkokoukselle kuuluvista asioista voidaan päättää varsinaisessa kokouksessa tai sähköisessä
kokouksessa. Sähköiseen kokoukseen sovelletaan, mitä 7 luvun 3 §:ssä ja 4 §:n 3 momentissa säädetään.
22 luku (30.12.2015/1602)
Kirkkohallitus, kirkon keskusrahasto, kirkon eläkerahasto ja kirkon työmarkkinalaitos
1 § (30.12.2015/1602)
Kirkkohallituksen kokoonpano ja toimikausi
Kirkkohallituksen jäseniä ovat:
1) arkkipiispa puheenjohtajana;
2) piispainkokouksen valitsemat kaksi piispaa;
3) kirkolliskokouksen valitsemat kaksi pappia;
4) kirkolliskokouksen valitsemat maallikkojäsenet, joita valitaan yksi jokaisesta hiippakunnasta.
Kirkkohallituksen toimikausi on neljä vuotta.
Maallikkojäsenen tulee olla vaalikelpoinen kirkolliskokouksen maallikkoedustajaksi.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 49/79Kirkkohallituksen jaostoista ja virastokollegiosta määrätään kirkkohallituksen ohjesäännössä.
Virastokollegion jäseniä ovat kirkkohallituksen viraston johtava viranhaltija ja osastonjohtajat.
2 § (30.12.2015/1602)
Kirkkohallituksen tehtävät
Kirkkohallituksen tehtävänä on, jollei tässä laissa tai kirkkojärjestyksessä toisin säädetä:
1) hoitaa kirkon yhteistä hallintoa, taloutta ja toimintaa;
2) toimia kirkon keskusrahaston ja kirkon eläkerahaston hallituksena;
3) valmistella asioita kirkolliskokoukselle sekä huolehtia sen päätösten täytäntöönpanosta;
4) hoitaa kirkon suhteita valtioon ja muuhun yhteiskuntaan ja valvoa kirkon etua;
5) antaa valtioneuvoston kirkolta pyytämät lausunnot, jollei 20 luvun 7 §:n 2 momentista muuta johdu;
6) edistää kirkon toimintaa ja seurakuntien työtä;
7) antaa tarkempia määräyksiä, jollei 21 luvun 2 §:stä muuta johdu:
a) kirkkolain ja kirkkojärjestyksen täytäntöönpanosta siten kuin tässä laissa erikseen säädetään;
b) viranhaltijalta vaadittavasta tutkinnosta;
c) seurakuntien ja seurakuntayhtymien kirjanpidosta ja palkanlaskennasta;
8) hoitaa seurakuntien, seurakuntayhtymien, hiippakuntien, kirkon keskusrahaston ja kirkon eläkerahaston
kirjanpito ja palkanlaskenta sekä niihin liittyvä maksuliikenne;
9) hoitaa kirkollisiin tarkoituksiin määrättyjä rahastoja sekä ottaa vastaan kirkolle lahjana ja testamenttina
annettua omaisuutta;
10) määrätä, mihin yleisiin tarkoituksiin kolehteja on päiväjumalanpalveluksissa kannettava;
11) päättää ulkomaisten opintojen, koulutuksen tai ammatillisen harjoittelun tunnustamisesta ja
rinnastamisesta sekä tutkinnon tuottamasta kelpoisuudesta, joita 6 luvun 15 §:ssä tarkoitetaan;
12) perustaa ja lakkauttaa kirkkohallituksen virat, jollei 20 luvun 7 §:n 2 momentista muuta johdu;
13) valita kirkon työmarkkinalaitoksen valtuuskunnan jäsenet ja varajäsenet;
14) julkaista kirkon säädöskokoelmassa siihen otettavat säädökset;
15) hoitaa ne tehtävät, jotka eivät kuulu muulle kirkon viranomaiselle.
Edellä 1 momentin 8 kohdassa tarkoitetuista tehtävistä säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
Kirkkohallitus edustaa kirkkoa ja käyttää sen puhevaltaa tuomioistuimissa ja muissa viranomaisissa sekä
tekee kirkon puolesta sopimukset ja muut oikeustoimet, jollei 19 luvun 1 §:n 2 momentista tai tämän luvun
14 §:stä muuta johdu.
Kirkkohallituksen on annettava 1 momentin 1 1 kohdassa tarkoitettu päätös neljän kuukauden kuluessa siitä,
kun hakemus on toimitettu kirkkohallitukselle, jollei toisin säädetä.
3 § (30.12.2015/1602)
Päätösvallan siirtäminen ja asian ottaminen ylemmän toimielimen ratkaistavaksi
Kirkkohallituksen jaostolle, virastokollegiolle, johtokunnalle tai kirkkohallituksen viranhaltijalle voidaan
antaa oikeus ratkaista asioita kirkkohallituksen puolesta siten kuin kirkkojärjestyksessä säädetään.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 50/79Virastokollegion, johtokunnan tai viranhaltijan tekemä päätös voidaan siirtää kirkkohallituksen ratkaistavaksi
siten kuin kirkkojärjestyksessä säädetään, jollei asian siirtämistä erikseen kielletä tässä laissa tai
kirkkojärjestyksessä.
Johtokunnan kokoonpanosta, valinnasta, toimikaudesta ja tehtävistä säädetään kirkkojärjestyksessä.
4 § (12.3.2021/200)
Päätösvaltaisuus
Kirkkohallitus, sen jaosto ja johtokunta on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet jäsenistä on läsnä.
Virastokollegio on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään kolme jäsentä.
Läsnä oleviksi katsotaan myös toimielimen jäsenet, jotka osallistuvat kokoukseen sähköisesti. Sähköiseen
kokoukseen sovelletaan, mitä 7 luvun 3 §:ssä ja 4 §:n 3 momentissa säädetään.
5 § (30.12.2015/1602)
Kirkon keskusrahasto
Kirkon keskusrahasto on kirkon yhteinen rahasto, jonka varoja käytetään keskusrahaston talousarvion
mukaisesti:
1) taloudellisesti heikossa asemassa olevien seurakuntien ja seurakuntayhtymien tukemiseen sekä
seurakuntien yhteistoiminnan ja seurakuntarakenteen kehittämiseen;
2) hautaustoimesta, väestökirjanpidosta sekä kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden rakennusten ja irtaimiston
ylläpitoon liittyvistä tehtävistä seurakunnille ja seurakuntayhtymille aiheutuvien kustannusten
rahoittamiseen;
3) hiippakuntien ja kirkon keskushallinnon menoihin;
4) kirkon yhteisiin tarkoituksiin sekä muiden lakiin ja sitoumuksiin perustuvien kirkon menojen
suorittamiseen.
Kirkon keskusrahaston kotipaikka on Helsinki.
6 § (30.12.2015/1602)
Kirkon eläkerahasto
Kirkon eläkerahasto toimii kirkon eläkelaitoksena ja huolehtii sen tehtävistä siten kuin siitä erikseen
säädetään. Kirkon eläkerahaston varoja käytetään eläkkeiden ja perhe-eläkkeiden maksamiseen.
Kirkon eläkerahaston kotipaikka on Helsinki.
7 § (30.12.2015/1602)
Maksut kirkon keskusrahastolle
Jokainen seurakunta tai seurakuntayhtymä suorittaa kirkon keskusrahastolle vuosittain:
1) enintään kymmenen prosenttia viimeksi toimitetun verotuksen laskennallisesta kirkollisverosta
(perusmaksu );
2) kirkolliskokouksen vahvistamien perusteiden mukaan määräytyvän maksun ( palvelumaksu ) niiden
tehtävien hoitamisesta, joista säädetään 2 §:n 1 momentin 8 kohdassa.
8 § (30.12.2015/1602)
Maksut kirkon eläkerahastolle
Jokainen seurakunta tai seurakuntayhtymä suorittaa kirkon eläkerahastolle vuosittain:
1) eläkkeiden ja perhe-eläkkeiden maksamista ja rahastoimista varten eläketurvan alaiselle viranhaltijalle tai
työntekijälle sinä varainhoitovuonna maksamastaan palkasta prosentteina määrätyn maksun ( eläkemaksu ),
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 51/79jolloin palkkaan luetaan myös vapaa asunto lämpöineen;
2) kirkolliskokouksen vahvistamien perusteiden mukaan määräytyvät työkyvyttömyyseläkkeiden
omavastuuosuudet;
3) kirkon eläkerahaston kartuttamista varten enintään viisi prosenttia viimeksi toimitetun verotuksen
kirkollisverosta ( eläkerahastomaksu ).
9 § (30.12.2015/1602)
Maksujen viivästysseuraamukset
Edellä 7 ja 8 §:ssä säädettyjen maksusuoritusten viivästyessä niille on maksettava kirkolliskokouksen
määräämän korkoprosentin mukaista vuotuista viivästyskorkoa. Korkoprosentti saa olla enintään kuusi
prosenttiyksikköä suurempi kuin Suomen Pankin kulloinkin korkolain (633/1982) 12 §:n  nojalla ilmoittama
viitekorko. V iitekoron muutos otetaan huomioon muutosta seuraavan kalenterivuoden alusta. Kirkkohallitus
voi erityisestä syystä hakemuksesta vapauttaa seurakunnan ja seurakuntayhtymän suorittamasta
viivästyskorkoa.
Seurakunnan tai seurakuntayhtymän 7 §:n 1 ja 2 kohdan sekä 8 §:n 2 kohdan nojalla maksettavaksi määrätty
maksu on suoraan ulosottokelpoinen. Sen perimisestä säädetään verojen ja maksujen täytäntöönpanosta
annetussa laissa (706/2007) .
10 § (30.12.2015/1602)
Keskusrahastoavustukset
Kirkon keskusrahastosta myönnetään seurakunnille ja seurakuntayhtymille verotulojen täydennystä ja
harkinnanvaraista avustusta. Näistä avustuksista säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
11 § (30.12.2015/1602)
Eräisiin yhteiskunnallisiin tehtäviin saadun rahoituksen jakaminen
Kirkon keskusrahasto jakaa valtion rahoituksesta evankelis-luterilaiselle kirkolle eräisiin yhteiskunnallisiin
tehtäviin annetussa laissa tarkoitetun vuosittaisen rahoituksen seurakunnille ja seurakuntayhtymille.
Kirkkohallituksella on oikeus käyttää kirkolliskokouksen päätöksen mukainen osa rahoituksesta niihin
kirkon yhteisen jäsenrekisterin ylläpitoon liittyviin kirkkohallituksen tehtäviin, joista säädetään laissa.
Rahoituksen jaosta seurakunnille ja seurakuntayhtymille säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
12 § (30.12.2015/1602)
Sijoitustoiminnan valvonta
Kirkon eläkerahaston sijoitustoimintaa valvoo Finanssivalvonta. Finanssivalvonnan toimivallasta ja
valvontamaksusta säädetään erikseen lailla.
13 § (30.12.2015/1602)
Taloutta koskevat muut säännökset ja määräykset
Kirkon keskusrahaston ja kirkon eläkerahaston talouden hoidosta, maksujen maksamisesta kirkon
keskusrahastolle ja kirkon eläkerahastolle sekä keskusrahastoavustuksista ja niiden hakemismenettelystä
säädetään tarkemmin kirkkojärjestyksessä.
Kirkon keskusrahaston ja kirkon eläkerahaston sekä muiden kirkkohallituksen ja hiippakuntien hallussa
olevien rahastojen ja varojen tilintarkastukseen sovelletaan tilintarkastuslakia (1141/2015) . Talouden hoitoon
sovelletaan muutoin, mitä seurakunnan ja seurakuntayhtymän talouden hoidosta tässä laissa ja
kirkkojärjestyksessä säädetään.
Taloushallinnon muusta järjestämisestä määrätään tarkemmin kirkkohallituksen hyväksymässä
taloussäännössä.
14 § (30.12.2015/1602)
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 52/79Kirkon työmarkkinalaitos
Kirkkohallituksen yhteydessä on kirkon työmarkkinalaitos, joka toimii seurakuntien, seurakuntayhtymien,
tuomiokapitulien ja kirkkohallituksen edunvalvojana työmarkkina-asioissa.
Kirkon työmarkkinalaitoksen tehtävänä on neuvotella ja sopia seurakuntien, seurakuntayhtymien,
tuomiokapitulien ja kirkkohallituksen puolesta niiden viranhaltijoiden ja työntekijöiden palvelussuhteen
ehdoista virka- ja työehtosopimuksin sekä työsuojelun yhteistoiminnasta niin kuin niistä erikseen säädetään.
Lisäksi työmarkkinalaitoksen tehtävänä on suorittaa muut lain mukaan evankelis-luterilaisen kirkon
työmarkkinalaitokselle kuuluvat tehtävät. T yömarkkinalaitos voi antaa suosituksia asioista, joista ei voida
sopia virkaehtosopimuksin.
Työmarkkinalaitoksen päätösvaltaa 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa asioissa käyttää sen valtuuskunta, jollei
päätösvaltaa ole johtosäännössä annettu valtuuskunnan toimielimelle tai kirkkohallituksen viranhaltijalle.
Valtuuskunnan kokoonpanosta, valinnasta, toimikaudesta ja tehtävistä säädetään kirkkojärjestyksessä.
VI OSA
VAALIT JA MUUT OKSENHAKU (6.6.2014/414)
23 luku (6.6.2014/414)
Luottamushenkilöt ja vaalit
Yleiset säännökset luottamustoimesta ja vaalikelpoisuudesta
1 § (6.6.2014/414)
Luottamushenkilö
Luottamushenkilö on seurakunnan, seurakuntayhtymän, hiippakunnan tai kirkon keskushallinnon
toimielimeen tai muuhun luottamustoimeen valittu henkilö. V iranhaltija tai työntekijä, joka on tehtävänsä
perusteella toimielimen jäsenenä, ei ole luottamushenkilö.
Luottamushenkilön tulee edistää kirkon parasta sekä toimia luottamustoimessaan arvokkaasti ja tehtävän
edellyttämällä tavalla.
2 § (6.6.2014/414)
Vaalikelpoisuus luottamustoimeen
Vaalikelpoinen seurakunnan ja seurakuntayhtymän luottamustoimeen on kristillisestä vakaumuksesta
tunnettu 18 vuotta täyttänyt seurakunnan konfirmoitu jäsen, joka ei ole vajaavaltainen. V aalikelpoisuusiän on
täytyttävä vaalipäivänä.
Vaalikelpoinen hiippakunnan ja kirkon keskushallinnon luottamustoimeen on hiippakuntaan kuuluvan
seurakunnan vaalikelpoinen maallikkojäsen ja hiippakuntaan kuuluva pappi.
Vaalikelpoinen hiippakuntavaltuuston saamelaisjäseneksi ja kirkolliskokouksen saamelaisedustajaksi on
maallikkojäsen, joka on äänioikeutettu saamelaiskäräjävaaleissa ja vaalikelpoinen seurakunnan
luottamustoimeen.
Vaalikelpoinen Ahvenanmaalta valittavaksi hiippakuntavaltuuston jäseneksi ja kirkolliskokouksen
edustajaksi on Ahvenanmaan maakunnassa sijaitsevan seurakunnan vaalikelpoinen maallikkojäsen.
3 § (6.6.2014/414)
Vaalikelpoisuuden rajoitus
Luottamustoimeen voidaan valita vain sellainen vaalikelpoinen henkilö, joka on antanut tehtävään
suostumuksensa.
Seurakuntavaaleissa ei seurakunnan luottamustoimeen saa valita tämän seurakunnan palveluksessa olevaa
henkilöä. Jos seurakunta kuuluu seurakuntayhtymään, ei seurakuntayhtymän eikä siihen kuuluvan
seurakunnan palveluksessa oleva henkilö ole vaalikelpoinen tämän seurakuntayhtymän eikä siihen kuuluvan
seurakunnan luottamustoimeen.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 53/79Tuomiokapitulin palveluksessa oleva henkilö tai virkansa perusteella tuomiokapitulin jäsenenä oleva henkilö
ei ole vaalikelpoinen hiippakunnan luottamustoimeen. Kirkkohallituksen palveluksessa oleva henkilö ei ole
vaalikelpoinen kirkkohallituksen jäseneksi, eivätkä kirkkohallituksen kansliapäällikkö ja kirkkoneuvokset
ole kelpoisia edustajaksi kirkolliskokoukseen.
Määräaikaisesti pappisvirasta pidätetty pappi ei ole vaalikelpoinen pappisvirkaan perustuvaan
luottamustoimeen. Jos tuomioistuin on määrännyt papin viralta pantavaksi, hän ei ole vaalikelpoinen
pappisvirkaan perustuvaan luottamustoimeen ennen kuin hän on saanut tuomiokapitulilta uuden
viranhoitomääräyksen papin virkaan.
4 § (6.6.2014/414)
Vaalikelpoisuuden menettäminen ja ero luottamustoimesta
Toimielimen jäsenen menettäessä vaalikelpoisuutensa kesken toimikauden hänet vapautetaan
luottamustoimesta. Luottamushenkilö ei menetä vaalikelpoisuuttaan toimielimeen, jos hänet otetaan 3 §:n 2
ja 3 momentissa tarkoitettuun palvelussuhteeseen enintään kuuden kuukauden pituiseksi määräajaksi.
Palvelussuhteen kestäessä hän ei kuitenkaan saa hoitaa luottamustointaan.
Luottamustoimesta voi erota pätevästä syystä.
5 § (6.6.2014/414)
Luottamustoimesta pidättäminen ja erottaminen
Jos luottamushenkilön voidaan todennäköisin perustein epäillä syyllistyneen luottamustoimessaan
virkarikokseen tai muutoin menetelleen siinä velvollisuuksiensa vastaisesti, häneltä on vaadittava asiasta
selvitys. Jos kysymyksessä on ilmeinen virkarikos, asia on viipymättä ilmoitettava esitutkintaviranomaiselle
tutkintaa varten. Luottamushenkilö voidaan tutkimuksen tai oikeudenkäynnin ajaksi pidättää
luottamustoimestaan.
Jos luottamushenkilö on asetettu syytteeseen rikoksesta, jonka laatu ja tekotapa osoittavat, ettei hän voi
toimia luottamustoimessaan sen edellyttämällä tavalla, hänet voidaan oikeudenkäynnin ajaksi pidättää
luottamustoimestaan.
Jos luottamushenkilö vaalin toimittamisen jälkeen on lainvoimaisella päätöksellä tuomittu vankeuteen
vähintään kuudeksi kuukaudeksi, hänet voidaan erottaa luottamustoimestaan.
Päätös luottamustoimesta pidättämisestä voidaan panna heti täytäntöön. Päätös luottamustoimesta
erottamisesta pannaan heti täytäntöön.
6 § (6.6.2014/414)
Päätösvalta luottamushenkilöä koskevassa asiassa
Luottamushenkilön vapauttamisesta, eron myöntämisestä, pidättämisestä tai erottamisesta luottamustoimesta
päättää se toimielin, joka on valinnut luottamushenkilön. Seurakuntavaaleilla, hiippakuntavaltuuston jäsenten
vaaleilla tai kirkolliskokousedustajien vaaleilla valitun luottamushenkilön osalta päätöksen tekee kuitenkin
se toimielin, jonka jäsen luottamushenkilö on.
Toimielimen puheenjohtaja voi väliaikaisesti päättää luottamustoimesta pidättämisestä ennen toimielimen
kokousta. Puheenjohtajan on saatettava asia välittömästi toimielimen päätettäväksi. Puheenjohtajan
päätöksestä ei saa tehdä oikaisuvaatimusta eikä kirkollisvalitusta.
7 § (6.6.2014/414)
Luottamustoimen hoitaminen
Luottamushenkilö pysyy toimessaan sen ajan, joksi hänet on valittu ja sen jälkeenkin, kunnes toinen on
valittu hänen sijaansa. Luottamushenkilön on hoidettava tointaan siihen saakka, kunnes asia on lopullisesti
ratkaistu, jos:
1) luottamushenkilövaalista on tehty valitus;
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 54/792) eroa ei ole myönnetty;
3) kirkkoneuvosto tai yhteinen kirkkoneuvosto on 10 luvun 6 §:n nojalla jättänyt kirkkovaltuuston tai
yhteisen kirkkovaltuuston vaalipäätöksen täytäntöön panematta.
Jos seurakuntavaaleilla, hiippakuntavaltuuston jäsenten vaaleilla tai kirkolliskokousedustajien vaaleilla
valittu luottamushenkilö kuolee, menettää vaalikelpoisuutensa, hänelle myönnetään ero tai hänet pidätetään
taikka erotetaan luottamustoimesta, hänen tilalleen kutsutaan varajäsen tai varaedustaja. Muuhun
luottamustoimeen on valittava jäljellä olevaksi toimikaudeksi uusi luottamushenkilö.
8 § (6.6.2014/414)
Naisten ja miesten edustus toimielimissä
Jollei erityisestä syystä muuta johdu, tulee kirkollisessa toimielimessä olla sekä naisia että miehiä kumpiakin
vähintään 40 prosenttia lukuun ottamatta kirkolliskokousta, hiippakuntavaltuustoa, tuomiokapitulia,
kirkkovaltuustoa, yhteistä kirkkovaltuustoa ja seurakuntaneuvostoa.
Seurakuntavaalit ja kirkkoherranvaali
9 § (6.6.2014/414)
Seurakuntavaalit
Seurakuntavaalit ovat välittömät, salaiset ja suhteelliset.
Seurakuntavaaleissa valitaan seurakunnan kirkkovaltuuston tai seurakuntayhtymässä yhteisen
kirkkovaltuuston ja seurakuntaneuvoston jäsenet. V aalit toimitetaan joka neljäs vuosi samanaikaisesti
kaikissa seurakunnissa.
10 § (6.6.2014/414)
Poikkeukselliset seurakuntavaalit
Kun kesken vaalikauden tapahtuu seurakuntajaotuksen muutos, seurakunta liittyy seurakuntayhtymään tai
eroaa siitä taikka seurakuntayhtymä puretaan, kirkkovaltuusto, yhteinen kirkkovaltuusto ja
seurakuntaneuvosto muodostetaan edellisen vaalin tuloksen perusteella.
Ylimääräiset vaalit toimitetaan, jos 1 momentissa tarkoitettu menettely ei ole mahdollinen tai jokin
seurakunta vaatii vaaleja. Muutoksen ollessa vähäinen tai jäljellä olevan toimikauden lyhyt kirkkohallitus voi
määrätä, että ylimääräisiä vaaleja ei toimiteta tai että seurakuntayhtymässä yhteisenä kirkkovaltuustona
toimii jakamattoman seurakunnan kirkkovaltuusto tai entinen yhteinen kirkkovaltuusto.
Jos seurakunta yhdistetään toiseen seurakuntaan, kirkkovaltuuston tai seurakuntaneuvoston jäsenten paikat
jaetaan seurakuntien kesken siten kuin 1 1 luvun 7 §:n 2 momentissa säädetään.
Jos edellisen vaalin tuloksena muodostuneessa nimisarjassa ollut henkilö ei enää ole vaalikelpoinen, hänen
tilalleen uuteen toimielimeen tulee nimisarjassa seuraava.
Ylimääräisissä seurakuntavaaleissa valittujen toimikausi kestää kulumassa olevan vaalikauden loppuun tai
seuraavan vaalikauden loppuun, jos vaali toimitetaan vaalikauden viimeisenä vuonna.
11 § (6.6.2014/414)
Kirkkoherranvaali
Seurakunnan kirkkoherran valitsevat seurakunnan tässä vaalissa äänioikeutetut jäsenet ( kirkkoherran välitön
vaali ).
Tuomiokapituli voi kirkkovaltuuston tai seurakuntaneuvoston pyynnöstä päättää, että kirkkoherra valitaan
vaalilla, jonka toimittaa kirkkovaltuusto tai seurakuntaneuvosto ( kirkkoherran välillinen vaali ).
Tuomiokapituli voi päättää, että yhteinen kirkkoherra valitaan välillisellä vaalilla, jos joku yhteisen
kirkkoherran viran seurakunnista sitä pyytää.
Päätös välillisen vaalin toimittamisesta tulee tehdä ennen viran haettavaksi julistamista.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 55/7912 § (6.6.2014/414)
Äänioikeus seurakuntavaaleissa ja kirkkoherran välittömässä vaalissa
Seurakuntavaaleissa äänioikeus on jokaisella kirkon jäsenellä, joka viimeistään vaalipäivänä täyttää 16
vuotta ja jolla on kotikuntalaissa tarkoitettu kotikunta Suomessa. Äänioikeutta käytetään siinä seurakunnassa,
jossa äänioikeutettu on merkitty seurakunnan jäseneksi viimeistään vaalivuoden elokuun 15 päivänä.
Valituksen johdosta uudelleen toimitettavissa seurakuntavaaleissa ja ylimääräisissä seurakuntavaaleissa
äänioikeus on siinä seurakunnassa, jossa vastaava merkintä on tehty viimeistään 70 päivää ennen
vaalipäivää.
Kirkkoherran välittömässä vaalissa sekä valituksen johdosta uudelleen toimitettavassa kirkkoherran
välittömässä vaalissa äänioikeus on viimeistään ensimmäisenä vaalipäivänä 18 vuotta täyttävällä kirkon
jäsenellä, jolla on kotikuntalaissa tarkoitettu kotikunta Suomessa ja joka on merkitty kyseisen seurakunnan
jäseneksi viimeistään 70 päivää ennen ensimmäistä vaalipäivää.
Äänioikeutetuilla on yhtäläinen äänioikeus.
Hiippakunnassa toimitettavat vaalit
13 § (6.6.2014/414)
Hiippakuntavaltuuston jäsenten ja kirkolliskokousedustajien vaalit
Hiippakuntavaltuuston pappisjäsenet ja maallikkojäsenet sekä kirkolliskokouksen pappisedustajat ja
maallikkoedustajat valitaan erikseen suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla.
14 § (6.6.2014/414)
Äänioikeus hiippakuntavaltuuston jäsenten ja kirkolliskokousedustajien vaaleissa
Hiippakuntavaltuuston pappisjäsenten ja kirkolliskokouksen pappisedustajien vaaleissa ovat äänioikeutettuja
hiippakunnan papit.
Hiippakuntavaltuuston maallikkojäsenten ja kirkolliskokouksen maallikkoedustajien vaaleissa ovat
äänioikeutettuja kirkkovaltuustojen tai seurakuntaneuvostojen ja yhteisten kirkkovaltuustojen
maallikkojäsenet. Jos sama henkilö on jäsenenä sekä seurakuntaneuvostossa että yhteisessä
kirkkovaltuustossa, äänioikeutta seurakuntaneuvostossa käyttää hänen varajäsenensä.
Saamelaiskäräjien jäsenellä ja varajäsenellä ei ole äänioikeutta 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa vaaleissa.
15 § (6.6.2014/414)
Saamelaisia edustavan maallikkojäsenen ja maallikkoedustajan vaali
Saamelaiskäräjät valitsee Oulun hiippakunnan hiippakuntavaltuustoon maallikkojäsenen ja
kirkolliskokoukseen saamelaisten edustajan sekä heille ensimmäisen ja toisen varajäsenen ja varaedustajan
siten kuin siitä erikseen säädetään. V alinnat on tehtävä ennen seurakuntavaalien jälkeisen toisen vuoden
huhtikuun 1 päivää.
16 § (16.6.2017/392)
Piispan vaali ja äänioikeus
Piispan vaali toimitetaan suljetuin lipuin. Kukin äänioikeutettu saa äänestää yhtä ehdokkaaksi asetettua
pappia.
Piispan vaalissa ovat äänioikeutettuja:
1) hiippakunnan papit;
2) hiippakunnan lehtorit;
3) hiippakunnasta hiippakuntavaltuustoon valitut maallikkojäsenet, kirkolliskokoukseen valitut
maallikkoedustajat ja kirkkohallitukseen valittu maallikkojäsen;
4) saamelaiskäräjien kirkolliskokoukseen valitsema edustaja Oulun hiippakunnan piispan vaalissa;
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 56/795) hiippakunnan seurakuntien maallikkovalitsijat;
6) tuomiokapitulin lakimiesasessori ja maallikkojäsen.
Seurakuntien kirkkovaltuustojen ja seurakuntaneuvostojen maallikkojäsenet valitsevat niin monta
maallikkovalitsijaa, että 2 momentin 3–6 kohdassa tarkoitettuja maallikkovalitsijoita on yhteensä yhtä monta
kuin äänioikeutettuja pappeja ja lehtoreita yhteensä.
Arkkipiispan vaalissa äänioikeus on lisäksi muista hiippakunnista kirkolliskokoukseen valituilla edustajilla ja
saamelaiskäräjien kirkolliskokoukseen valitsemalla edustajalla sekä hiippakuntavaltuustojen,
tuomiokapitulien ja kirkkohallituksen jäsenillä. V aalin tulosta laskettaessa 2 momentissa tarkoitettujen
arkkihiippakunnan äänioikeutettujen äänten painoarvoa vähennetään sen mukaan kuin kirkon
vaalijärjestyksessä tarkemmin säädetään.
17 § (16.6.2017/392)
Äänioikeus pappisasessorin vaalissa
Tuomiokapitulin pappisasessorin vaalissa äänioikeutettuja ovat hiippakunnan papit ja lehtorit.
18 § (6.6.2014/414)
Papin äänioikeuden rajoitus
Määräaikaisesti pappisvirasta pidätetyllä papilla ei ole pappisvirkaan perustuvaa äänioikeutta.
Erinäiset säännökset vaalien toimittamisesta
19 § (6.6.2014/414)
Seurakunnan ja hiippakunnan vaalilautakunnat
Seurakuntavaalien ja kirkkoherran välittömän vaalin toimittamista sekä 10 §:n 1 momentissa tarkoitettujen
toimielinten muodostamista varten kirkkovaltuusto tai seurakuntaneuvosto asettaa vaalilautakunnan, johon
kuuluu puheenjohtaja ja vähintään neljä muuta jäsentä sekä vähintään yhtä monta varajäsentä. V arajäsenet on
asetettava siihen järjestykseen, jonka mukaan he tulevat jäsenten sijaan. (6.4.2018/209)
Kirkkovaltuusto tai seurakuntaneuvosto voi päättää, että seurakunta jaetaan äänestysalueisiin, jolloin
vaalilautakunta jakautuu jaostoihin. Jaosto on päätösvaltainen kolmijäsenisenä, ja sen tehtävänä on huolehtia
äänestyksen toimittamisesta äänestysalueella siten kuin kirkon vaalijärjestyksessä tarkemmin säädetään.
Hiippakuntavaltuuston jäsenten ja kirkolliskokousedustajien vaaleja varten tuomiokapituli asettaa
vaalilautakunnan, johon kuuluu puheenjohtaja sekä muina jäseninä kaksi pappia, kaksi maallikkoa ja yhtä
monta varajäsentä. Ahvenanmaan maakunnan seurakunnista valittavan maallikkojäsenen ja
maallikkoedustajan vaalia varten tuomiokapituli asettaa maallikoista koostuvan vaalilautakunnan, johon
kuuluu puheenjohtaja ja kaksi muuta jäsentä sekä yhtä monta varajäsentä.
Ehdokas tai hänen puolisonsa, lapsensa, sisaruksensa tai vanhempansa ei voi olla vaalilautakunnan jäsenenä
eikä varajäsenenä. Puolisolla tarkoitetaan aviopuolisoa sekä ehdokkaan kanssa avioliitonomaisissa
olosuhteissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa elävää henkilöä. (6.4.2018/209)
20 § (6.6.2014/414)
Keskusvaalitoimikunta
Seurakuntayhtymässä yhteinen kirkkoneuvosto voi asettaa seurakuntavaaleja varten keskusvaalitoimikunnan,
jonka tehtävänä on avustaa seurakuntayhtymän seurakuntien vaalilautakuntia vaalien yhtenäisessä
toimittamisessa.
21 § (6.4.2018/209)
Äänioikeutettujen luettelo
Äänioikeutettujen luetteloon on merkittävä kunkin äänioikeutetun täydellinen nimi ja henkilötunnus,
äänioikeutettujen lukumäärä sekä tarvittaessa äänestysalue. Jos seurakuntavaaleissa ja kirkkoherran
välittömässä vaalissa äänioikeutetulla on väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 57/79varmennepalvelusta annetun lain 36 §:ssä tarkoitettu turvakielto, äänioikeutettujen luetteloon tulostetaan siitä
merkintä. Luettelossa on oltava tila äänioikeuden käyttämisestä tehtäviä merkintöjä ja muistutuksia varten.
Äänioikeutettujen luetteloa ja siinä olevia tietoja ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin vaalin
toimittamiseen. Äänioikeutettujen luettelon tietoja voidaan kuitenkin käyttää tilastointiin ja tieteelliseen
tutkimukseen.
Arkistotulosteena toimiva äänioikeutettujen luettelo säilytetään erikseen määrätyllä tavalla.
Seurakuntavaaleissa kirkkohallitus hävittää kirkon jäsentietojärjestelmään luodun sähköisen rekisterin
äänioikeutetuista, kun vaalien tulos on saanut lainvoiman.
22 § (6.6.2014/414)
Äänioikeutettujen luettelon itseoikaisu
Vaalilautakunnalla on oikeus lisätä henkilö seurakuntavaaleja tai kirkkoherran välitöntä vaalia varten
laadittuun äänioikeutettujen luetteloon tai merkitä henkilö äänioikeutta vailla olevaksi, jos hänet on
oikeudettomasti jätetty pois äänioikeutettujen luettelosta, merkitty siihen äänioikeutta vailla olevaksi tai
äänioikeutetuksi tai henkilö on liittynyt kirkon jäseneksi tai eronnut kirkon jäsenyydestä 12 §:ssä
tarkoitettujen määräpäivien jälkeen. Jos vaalilautakunta katsoo, että henkilöä koskeva merkintä
vaaliluettelossa on muutoin virheellinen, vaalilautakunta voi korjata virheen. Muutokset on tehtävä
seurakuntavaaleissa viimeistään 16. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 16 ja kirkkoherran välittömässä
vaalissa viimeistään 16. päivänä ennen ensimmäistä vaalipäivää ennen kello 16.
Jos henkilö merkitään äänioikeutettujen luetteloon äänioikeutta vailla olevaksi, tästä on tehtävä kirjallinen
päätös ja annettava päätös tiedoksi asianomaiselle henkilölle siten kuin 24 luvun 1 1 §:n 1 momentissa
säädetään. Kirjallista päätöstä ei kuitenkaan tehdä, jos henkilö on kuollut tai julistettu kuolleeksi
äänioikeutettujen luettelon laatimisen jälkeen.
Jos henkilö lisätään äänioikeutettujen luetteloon, hänelle on viipymättä lähetettävä tästä tieto. Kirkon
jäseneksi liittyneellä henkilöllä on äänioikeus seurakuntavaaleissa siinä seurakunnassa, jonka jäseneksi hän
on liittynyt.
Jos henkilöä koskeva muu virheellinen merkintä äänioikeutettujen luettelossa korjataan, tästä on viipymättä
ilmoitettava asianomaiselle henkilölle, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta.
23 § (6.6.2014/414)
Äänioikeutettujen luettelon lainvoimaisuus
Seurakuntavaaleissa äänioikeutettujen luettelo on lainvoimainen 16. päivänä ennen vaalipäivää kello 16
lukien. Kirkkoherran välittömässä vaalissa äänioikeutettujen luettelo on lainvoimainen 16. päivänä ennen
ensimmäistä vaalipäivää kello 16 lukien.
Lainvoimaista äänioikeutettujen luetteloa on vaaleissa noudatettava muuttamattomana. Äänioikeutettujen
luetteloa pidetään lainvoimaisena sen estämättä, että hallinto-oikeus ei ole ennen äänioikeutettujen luettelon
tulemista lainvoimaiseksi antanut päätöstä sille tehtyyn valitukseen. Henkilön, jolla vaalilautakunnalle
esitetyn hallinto-oikeuden päätöksen mukaan on äänioikeus, on kuitenkin annettava äänestää.
24 § (6.6.2014/414)
Järjestys äänestyspaikalla
Äänestyspaikalla tai sen välittömässä läheisyydessä ei saa äänestysaikana pitää puheita, julkipanna tai jakaa
painettuja tai kirjoitettuja kehotuksia eikä muutoinkaan vaikuttaa tai yrittää vaikuttaa äänestäjien
vaalivapauteen.
Äänestys on järjestettävä siten, että vaalisalaisuus säilyy . Saapuvilla olevien on noudatettava
vaalilautakunnan järjestyksen ylläpitämiseksi ja äänestyksen häiriöttömän kulun turvaamiseksi antamia
määräyksiä.
24 luku
Alistaminen ja muutoksenhaku
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 58/791 §
Alistaminen
Milloin seurakunnan tai seurakuntayhtymän viranomaisen päätös on alistettava, alistamisen toimittaa ja
asiakirjat lähettää tuomiokapitulille seurakunnan viranomaisen päätöksen osalta kirkkoneuvosto tai
seurakuntaneuvosto ja seurakuntayhtymän päätöksen osalta yhteinen kirkkoneuvosto. Jos alistettavan asian
tutkiminen kuuluu kirkkohallitukselle, tuomiokapituli lähettää asiakirjat ja oman lausuntonsa
kirkkohallitukselle. (30.12.2013/895)
Jos seurakunnan tai seurakuntayhtymän viranomainen sittemmin muuttaa päätöstä, jonka
alistusviranomainen on vahvistanut tai ratkaissut, muutosta koskeva päätös on alistettava.
Jollei alistusta ole toimitettu vuoden kuluessa päätöksen tekemisestä, päätös on rauennut.
2 §
Alistusviranomaisen päätösvalta
Jollei vahvistettavaksi alistettu päätös ole syntynyt virheellisessä järjestyksessä taikka mene viranomaisen
toimivaltaa ulommaksi tai ole muutoin lainvastainen ja jollei se myöskään ole epätarkoituksenmukainen, se
on vahvistettava. Päätökseen voidaan vahvistettaessa tehdä asiasisältöön vaikuttamattomia oikaisuluonteisia
korjauksia. Jos alistusviranomaisen on tämän lain mukaan ratkaistava asia, se voi muuttaa alistettavaa
päätöstä muullakin tavalla.
Alistetusta päätöksestä tehty valitus on ratkaistava alistusasian yhteydessä. Alistettua päätöstä ei saa
vahvistaa tai ratkaista ennen kuin valitusaika alistetusta päätöksestä on päättynyt.
3 momentti on kumottu L:lla 30.12.2003/1274 .
3 § (30.12.2003/1274)
Oikaisuvaatimus
Viranomaisen päätökseen tyytymätön voi tehdä, jollei tässä laissa toisin säädetä, kirjallisen
oikaisuvaatimuksen seuraavasti:
1) seurakunnan kirkkoneuvoston tai seurakuntaneuvoston, sen jaoston sekä sen alaisen toimielimen,
luottamushenkilön ja viranhaltijan päätöksestä kirkkoneuvostolle tai seurakuntaneuvostolle;
2) seurakuntayhtymän yhteisen kirkkoneuvoston, sen jaoston sekä sen alaisen toimielimen,
luottamushenkilön ja viranhaltijan päätöksestä yhteiselle kirkkoneuvostolle;
3) kirkkoherran päätöksestä, joka koskee kirkkojärjestyksen 6 luvun 12 §:n 1 momentissa tarkoitettua vapaa-
ajan, vuosiloman ja virkavapauden myöntämistä, tuomiokapitulille ja muissa asioissa kirkkoneuvostolle tai
seurakuntaneuvostolle;
3 a) keskusrekisterin johtajan päätöksestä, joka koskee 16 luvun 5 §:n 2 momentissa tarkoitettua asiaa,
kirkkoneuvostolle tai yhteiselle kirkkoneuvostolle, jollei 4 momentista muuta johdu; (17.12.2015/1498)
4) tuomiokapitulin päätöksestä, joka koskee 5 luvun 3 §:ssä tarkoitettua papin ja 6 luvun 29 §:ssä tarkoitettua
lehtorin pysymistä kirkon tunnustuksessa taikka papin pappisviran velvollisuuksien vastaista toimintaa,
niiden laiminlyöntiä tai papille sopimatonta käytöstä, sekä tuomiokapitulin alaisen toimielimen ja
viranhaltijan päätöksestä tuomiokapitulille; (8.11.2013/797)
5) kirkkohallituksen jaoston, virastokollegion, johtokunnan ja muun toimielimen sekä viranhaltijan
päätöksestä kirkkohallitukselle; (16.12.201 1/1325)
6) seurakuntavaaleissa tai kirkkoherran välittömässä vaalissa käytettävästä äänioikeutettujen luettelosta
vaalilautakunnalle. (6.4.2018/209)
Oikaisuvaatimusta ei kuitenkaan saa tehdä kirkkoneuvoston, yhteisen kirkkoneuvoston tai
seurakuntaneuvoston päätöksestä, joka alistetaan tuomiokapitulin tai kirkkohallituksen vahvistettavaksi.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 59/79(11.2.201 1/118)
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
Kirkonkirjoihin sisältyvien väestötietojen oikaisuun sovelletaan, mitä väestötietojärjestelmästä ja
Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetussa laissa säädetään. (29.3.2019/41 1)
4 § (30.12.2003/1274)
Kirkollisvalitus
Kirkkovaltuuston, yhteisen kirkkovaltuuston, seurakunnan ja hiippakunnan vaalilautakunnan,
hiippakuntavaltuuston, tuomiokapitulin ja kirkkohallituksen päätökseen sekä kirkkoneuvoston,
seurakuntaneuvoston ja yhteisen kirkkoneuvoston oikaisuvaatimuksen johdosta antamaan päätökseen
haetaan muutosta kirkollisvalituksella hallinto-oikeudelta. Alistettavassa asiassa valitus tehdään kuitenkin
alistusviranomaiselle. (21.12.2012/1008)
Valituksen saa tehdä sillä perusteella, että:
1) päätös on syntynyt virheellisessä järjestyksessä;
2) päätöksen tehnyt viranomainen on ylittänyt toimivaltansa; tai
3) päätös on muuten lainvastainen.
Valitus seurakunnan tai seurakuntayhtymän alistettavasta päätöksestä voidaan perustaa myös siihen, että
päätös ei ole tarkoituksenmukainen. Alistusviranomaisen päätöksestä voidaan valittaa vain 2 momentin
mukaisella perusteella.
Valittajan tulee esittää 2 tai 3 momentissa tarkoitetut valituksen perusteet ennen valitusajan päättymistä.
5 § (30.12.2003/1274)
Oikaisuvaatimus- ja valituskelpoisuus
Päätöksestä, joka koskee vain valmistelua tai täytäntöönpanoa, ei saa tehdä oikaisuvaatimusta eikä
kirkollisvalitusta.
5 a–5 c §
5 a–5 c § on kumottu L:lla 30.12.2003/1274 .
6 § (30.12.2003/1274)
Oikaisuvaatimus- ja valitusoikeus
Oikaisuvaatimuksen ja kirkollisvalituksen saa tehdä se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen,
velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa ( asianosainen ), sekä seurakunnan viranomaisen
päätöksestä myös seurakunnan jäsen.
Seurakuntayhtymän viranomaisen päätöksestä oikaisuvaatimuksen ja kirkollisvalituksen saa tehdä myös
seurakuntayhtymän jäsenseurakunta ja sen jäsen sekä seurakuntien yhteisen toimielimen päätöksestä
sopimukseen osallinen seurakunta ja sen jäsen.
Milloin seurakunnan viranomaisen alistama päätös on jätetty tutkimatta tai vahvistamatta taikka sitä on
muutettu, kirkkoneuvostolla tai seurakuntaneuvostolla on oikeus valittaa ratkaisusta. Jos alistetun päätöksen
on tehnyt seurakuntayhtymän viranomainen, valitusoikeus on yhteisellä kirkkoneuvostolla. Jos alistettua
päätöstä on muutettu tai se on jätetty tutkimatta, asianosaisen tai seurakunnan jäsenen valitusoikeudesta on
voimassa, mitä 4 §:n 2 momentissa ja edellä 1 ja 2 momentissa säädetään.
Tämän lain, kirkkojärjestyksen tai kirkon vaalijärjestyksen mukaisesti päätöksen tehneellä kirkollisella
viranomaisella on valitusoikeus hallinto-oikeuden päätökseen, jolla hallinto-oikeus on muuttanut
viranomaisen päätöstä tai kumonnut sen.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 60/795 momentti on kumottu L:lla 21.12.2012/1008 .
Oikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen saa hakea muutosta kirkollisvalituksin vain se, joka on
tehnyt oikaisuvaatimuksen. Mikäli päätös on oikaisuvaatimuksen johdosta muuttunut, saa päätökseen hakea
muutosta kirkollisvalituksin myös se, jolla on 1 tai 2 momentin nojalla oikeus tehdä kirkollisvalitus.
7 § (6.6.2014/414)
Oikaisuvaatimus- ja valitusoikeus äänioikeutettujen luettelosta
Oikaisuvaatimuksen ja valituksen seurakuntavaalien ja kirkkoherran välittömän vaalin äänioikeutettujen
luettelosta saa tehdä se, joka katsoo, että hänet on oikeudettomasti jätetty pois äänioikeutettujen luettelosta
tai että häntä koskeva merkintä on siinä virheellinen.
Hallinto-oikeuden on ratkaistava vaalilautakunnan päätöksestä tehty valitus kiireellisenä ennen vaalin
toimittamista ja lähetettävä tieto päätöksestä henkilölle, jonka äänioikeutta päätös koskee, sekä
vaalilautakunnalle. V aalilautakunnan on tehtävä äänioikeutettujen luetteloon tarvittavat merkinnät.
7 a § (6.6.2014/414)
Valitusoikeus vaalin tuloksen vahvistamista koskevasta päätöksestä
Vaalin tuloksen vahvistamista koskevaan päätökseen saa hakea valittamalla muutosta asianosainen, vaalissa
ehdokkaana ollut henkilö ja valitsijayhdistys sillä perusteella, että päätös on lainvastainen.
Lisäksi jokainen vaalissa äänioikeutettu henkilö sekä seurakuntavaaleissa ja kirkkoherran välittömässä
vaalissa seurakunnan jäsen saa hakea valittamalla muutosta päätökseen sillä perusteella, että vaali on
toimitettu virheellisessä järjestyksessä ja tämä on saattanut vaikuttaa vaalin tulokseen.
8 § (30.12.2003/1274)
Valittaminen eläkepäätöksestä
Muutoksenhausta kirkon keskusrahaston evankelis-luterilaisen kirkon eläkelain (298/1966)  ja evankelis-
luterilaisen kirkon perhe-eläkelain (258/1970)  nojalla antamaan päätökseen säädetään evankelis-luterilaisen
kirkon eläkelaissa ja evankelis-luterilaisen kirkon perhe-eläkelaissa.
Evankelis-luterilaisen kirkon eläkeL 298/1966  ja Evankelis-luterilaisen kirkon perhe-eläkeL 258/1970  on
kumottu L:lla 261/2008 , ks. Julkisten alojen eläkeL 81/2016 .
8 a § (30.3.2007/354)
Oikeusturvakeinot hankinta-asiassa
Oikeusturvakeinoista kirkollisen viranomaisen julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007)
soveltamisalaan kuuluvassa hankinta-asiassa tekemään päätökseen on voimassa, mitä niistä säädetään
julkisista hankinnoista annetussa laissa.
Seurakunnan tai seurakuntayhtymän viranomaisen, tuomiokapitulin tai kirkkohallituksen päätökseen
hankinta-asiassa ei saa hakea muutosta tämän lain nojalla, jos asia kuuluu markkinaoikeuden toimivaltaan.
(11.2.201 1/118)
L julkisista hankinnoista 348/2007  on kumottu L:lla julkisista hankinnoista ja käyttöoikeussopimuksista
1397/2016 .
8 b § (30.12.2013/895)
Museoviraston valitusoikeus
Museovirasto saa hakea valittamalla muutosta:
1) seurakunnan ja seurakuntayhtymän viranomaisen 14 luvun 2 §:n 3 momentin 3 kohdassa tarkoitettuun
päätökseen, kun päätös koskee suojeltua kirkollista rakennusta;
2) kirkkohallituksen 14 luvun 5 §:n 2 momentissa ja 5 b §:ssä tarkoitettuun kirkollisen rakennuksen suojelua
koskevaan päätökseen.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 61/799 § (30.12.2003/1274)
Oikaisuvaatimus- ja valitusaika
Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän ja kirkollisvalitus 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
Oikaisuvaatimus seurakuntavaalien tai kirkkoherran välittömän vaalin äänioikeutettujen luettelosta on
kuitenkin tehtävä viimeistään kirkon vaalijärjestyksen 8 §:ssä säädetyn äänioikeutettujen luettelon nähtävillä
pitoajan päättymisen jälkeisenä toisena arkipäivänä ja jätettävä kirkkoherranvirastoon tai vaalilautakunnan
määräämään muuhun seurakunnan toimipaikkaan. (6.6.2014/414)
Valitus 23 luvun 22 §:n 2 momentissa tarkoitetusta äänioikeutettujen luettelon itseoikaisua koskevasta
päätöksestä ja kirkon vaalijärjestyksen 9 ja 62 §:ssä tarkoitetusta vaalilautakunnan oikaisuvaatimuksen
johdosta antamasta päätöksestä on tehtävä seitsemän päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. V alitus on
osoitettava hallinto-oikeudelle ja jätettävä sanotussa ajassa kirkkoherranvirastoon tai vaalilautakunnan
määräämään muuhun seurakunnan toimipaikkaan. V aalilautakunnan tulee toimittaa valitus, ote pöytäkirjasta,
vaalilautakunnan lausunto ja muut asiassa kertyneet asiakirjat kiireellisesti hallinto-oikeudelle.
(6.6.2014/414)
Oikaisuvaatimusaika 6 luvun 52 §:ssä tarkoitettua irtisanomista koskevasta päätöksestä alkaa kulua vasta 6
luvun 55 §:ssä säädetyn irtisanomisajan päättymisestä. Sama koskee valitusaikaa silloin, kun 6 luvun 52
§:ssä tarkoitetun irtisanomista koskevan päätöksen on tehnyt kirkkovaltuusto tai yhteinen kirkkovaltuusto.
(21.12.2012/1008)
10 § (30.12.2003/1274)
Oikaisuvaatimus- ja valitusosoitus
Päätökseen, josta saa tehdä kirkollisvalituksen, on liitettävä valitusosoitus.
Päätökseen, josta saa tehdä oikaisuvaatimuksen, on liitettävä ohjeet oikaisuvaatimuksen tekemisestä.
Päätökseen, josta ei saa tehdä oikaisuvaatimusta eikä kirkollisvalitusta, on liitettävä ilmoitus
muutoksenhakukiellosta ja siitä, mihin säännökseen kielto perustuu.
11 § (30.12.2003/1274)
Tiedoksianto (11.2.2011/118)
Asianosaiselle lähetetään päätöstä koskeva pöytäkirjanote oikaisuvaatimusohjeineen tai valitusosoituksineen,
välipäätös, kutsu tai muu sellainen ilmoitus erikseen tiedoksi kirjeellä, jollei sitä ole annettu hänelle
kirjallisesti kokouksessa. T iedoksiannon katsotaan tapahtuneen seitsemäntenä päivänä kirjeen lähettämisestä,
jollei tiedoksiannon näytetä tapahtuneen myöhemmin. (11.2.201 1/118)
Seurakunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, kun pöytäkirja tai alistus- tai valitusviranomaisen
päätös on asetettu yleisesti nähtäväksi. (8.11.2013/797)
Hautaoikeuden haltijan katsotaan saaneen 17 luvun 5 §:n 4 momentissa tarkoitetusta päätöksestä tiedon, kun
sitä koskeva kuulutus on julkaistu lehdessä.
Tiedoksiannosta eläkeasiaa koskevasta päätöksestä säädetään evankelis-luterilaisen kirkon eläkelaissa ja
evankelis-luterilaisen kirkon perhe-eläkelaissa.
Evankelis-luterilaisen kirkon eläkeL 298/1966  ja Evankelis-luterilaisen kirkon perhe-eläkeL 258/1970  on
kumottu L:lla 261/2008 , ks. Julkisten alojen eläkeL 81/2016 . Ks. tiedoksiannosta Julkisten alojen eläkeL
81/2016 1 12 § ja L sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa 13/2003 18 ja 19 § .
11 a § (6.6.2014/414)
Tiedoksianto vaalin tuloksen vahvistamista koskevasta päätöksestä
Kirkkoherran välittömän vaalin tuloksen vahvistamista koskeva päätös annetaan tiedoksi asianosaiselle ja
tiedoksiannon katsotaan tapahtuneen siten kuin 1 1 §:n 1 momentissa säädetään. Seurakunnan jäsenen
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 62/79katsotaan saaneen seurakuntavaalien ja kirkkoherran välittömän vaalin vahvistamista koskevasta päätöksestä
tiedon siten kuin 1 1 §:n 2 momentissa säädetään.
Äänioikeutetun, valitsijayhdistyksen ja seurakuntavaalien, hiippakuntavaltuuston jäsenten ja
kirkolliskokousedustajien vaalien sekä piispan vaalin ehdokkaan katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, kun
vaalilautakunnan tai tuomiokapitulin pöytäkirja on asetettu yleisesti nähtäväksi.
12 § (30.12.2003/1274)
Toimivaltainen hallinto-oikeus
Valitus tehdään:
1) tuomiokapitulin ja hiippakuntavaltuuston sekä hiippakuntaan kuuluvan seurakunnan ja
seurakuntayhtymän viranomaisen päätöksestä sille hallinto-oikeudelle, jonka tuomiopiirissä tuomiokapituli
sijaitsee; ja
2) kirkolliskokouksen ja kirkkohallituksen päätöksestä Helsingin hallinto-oikeudelle. (6.6.2014/414)
Hallintoriita-asia käsitellään siinä hallinto-oikeudessa, joka 1 momentin mukaan on toimivaltainen
käsittelemään hallintoriidassa asianosaisena olevan kirkollisen viranomaisen päätöksestä tehdyn valituksen.
Jos hallintoriidan osapuolina on kaksi kirkollista viranomaista, asian käsittelee se hallinto-oikeus, jonka
tuomiopiirissä vastaajana oleva viranomainen 1 momentin mukaan sijaitsee.
13 § (30.12.2003/1274)
Jatkovalitus
Hallinto-oikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää
valitusluvan. Jos hallinto-oikeuden päätös koskee valitusta seurakunnan tai seurakuntayhtymän viranomaisen
päätöksestä, siitä on viipymättä julkaistava ilmoitus asianomaisen seurakunnan tai seurakuntayhtymän
ilmoitustaululla. (17.12.2015/1498)
Valitusaika luetaan siitä, kun ilmoitus päätöksestä on julkaistu. Jos päätös on annettu asianomaiselle erikseen
tiedoksi, valitusaika luetaan kuitenkin tiedoksisaannista.
14 § (30.12.2003/1274)
Oikaisuvaatimus- ja valitusoikeuden rajoittaminen
Muutosta ei saa hakea oikaisuvaatimuksella tai valittamalla:
1) kirkolliskokouksen muutoin kuin 23 luvun 6 §:n nojalla tekemään päätökseen ja piispainkokouksen
päätökseen;
2) piispan ja tuomiokapitulin yhdessä tekemään päätökseen pappisvirkaan hyväksymisestä, pappisviran
palauttamisesta eikä piispan yksin muutoin kuin 19 luvun 5 §:n nojalla tekemään päätökseen;
3) kirkkohallituksen 23 luvun 10 §:n 2 momentissa tarkoitetussa asiassa tekemään päätökseen;
4) kirkon työmarkkinalaitoksen valtuuskunnan päätökseen, jonka se on tehnyt tämän lain 22 luvun 14 §:ssä
tarkoitetussa asiassa;
5) seurakunnan, seurakuntayhtymän, tuomiokapitulin ja kirkkohallituksen viranomaisen päätökseen, joka on
tehty evankelis-luterilaisen kirkon virkaehtosopimuksista annetun lain 3 §:n 2 momentin nojalla;
6) tuomiokapitulin päätökseen, jonka se on tehnyt 6 luvun 1 1 §:n 2 ja 3 momentissa, 23 luvun 1 1 §:n 2 ja 3
momentissa, kirkkojärjestyksen 2 luvun 3 §:ssä ja 9 §:n 2 momentissa, 6 luvun 14 §:n 2 momentissa, 16 §:n
1 momentissa, 17 §:n 2 momentissa, 30 §:n 1 momentissa ja 38 §:ssä, 9 luvun 7 §:ssä, 19 luvun 1 1 §:ssä ja
kirkon vaalijärjestyksen 3 §:n 3 momentissa, 55 §:n 1 momentissa, 58 ja 60 §:ssä tarkoitetuissa asioissa, eikä
päätökseen, joka koskee kirkkojärjestyksen 6 luvun 12 §:ssä tarkoitetun pastoraalitutkinnon, ylemmän
pastoraalitutkinnon ja seurakuntatyön johtamisen tutkinnon suorittamista;
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 63/797) vaalilautakunnan päätökseen, joka koskee kirkon vaalijärjestyksen 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua
perustamisasiakirjan tutkimatta jättämistä sekä 19 tai 22 §:ssä tarkoitettua asiaa, eikä vaaliviranomaisen
toimenpiteeseen tai päätökseen, joka koskee ennakkoäänestyksen toimittamista kotona;
8) hallinto-oikeuden päätökseen, joka koskee seurakuntavaalien tai kirkkoherran välittömän vaalin
äänioikeutettujen luetteloa;
9) työnantajan viranhaltijalle antamaan varoitukseen, josta säädetään 6 luvun 26 §:n 3 momentissa; eikä
10) työnantajan esittämään pyyntöön tai määräykseen, joista säädetään 6 luvun 31 §:ssä.
(30.12.2015/1602)
Muutosta ei saa hakea oikaisuvaatimuksella tai valittamalla päätökseen, joka koskee väliaikaista viran
toimituksesta pidättämistä tai väliaikaista pappisviran toimituksesta pidättämistä, josta säädetään 6 luvun 63
§:ssä. (21.12.2012/1008)
Seurakunnan jäsenellä ei ole 6 §:n 1 momentissa tarkoitettua oikeutta tehdä oikaisuvaatimusta tai valitusta
kirkkoneuvoston tai seurakuntaneuvoston päätöksestä, jos se koskee toiseen henkilöön kohdistuvaa
diakoniaa, kristillistä kasvatusta tai opetusta.
4 momentti on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
15 § (8.11.2013/797)
Vaalituloksen oikaiseminen
Jos luottamushenkilön tai viranhaltijan vaalissa on menetelty lainvastaisesti, vaali on kumottava. Jos
virheellisyys koskee vain vaalin tuloksen laskemista, vaalin tulos on määrättävä oikaistavaksi. Jos
piispanvaalissa, kirkkoherran välittömässä vaalissa, seurakuntavaalissa taikka kirkolliskokousedustajan tai
hiippakuntavaltuuston jäsenen vaalissa on menetelty lainvastaisesti ja tämä on saattanut vaikuttaa vaalin
tulokseen, vaali on määrättävä toimitettavaksi uudelleen, jollei valitusviranomainen voi oikaista vaalin
tulosta.
16 § (30.12.2003/1274)
Muut lainkäyttöasiaa koskevat säännökset
Jollei tässä laissa toisin säädetä, valituksen ja hallintoriita-asian käsittelyssä noudatetaan, mitä
hallintolainkäyttölaissa (586/1996)  säädetään.
HallintolainkäyttöL 586/1996  on kumottu L:lla oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 .
VII OSA
ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
25 luku
Täydentäviä säännöksiä
1 §
Täytäntöönpanokelpoisuus
Seurakunnan tai seurakuntayhtymän viranomaisen päätös, jota ei ole alistettava, voidaan panna täytäntöön
ennen kuin se on saanut lainvoiman, jollei siitä valittaminen käy täytäntöönpanon johdosta hyödyttömäksi tai
jollei viranomainen, jolle valitus on tehty , kiellä täytäntöönpanoa tai määrää sitä keskeytettäväksi.
Päätöstä asiassa, joka voidaan siirtää kirkkohallituksen, tuomiokapitulin, kirkkoneuvoston tai
seurakuntaneuvoston käsiteltäväksi, ei saa panna täytäntöön ennen kuin on selvitetty , ettei asiaa siirretä.
(29.1 1.1996/936)
Jollei tässä laissa tai sen nojalla muuta säädetä, kirkkohallituksen, hiippakuntavaltuuston tai tuomiokapitulin
päätöstä täytäntöönpantaessa on noudatettava, mitä hallintolainkäyttölaissa säädetään. Kirkkohallitus,
hiippakuntavaltuusto tai tuomiokapituli saa kuitenkin itse päättää, että sen päätös pannaan täytäntöön
välittömästi, jos asia on niin kiireellinen, että viivytys aiheuttaisi erityistä vahinkoa. (30.12.2003/1274)
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 64/792 § (21.12.2012/1008)
Tuomioistuimen ilmoittamisvelvollisuus
Kun pappia syytetään yleisessä tuomioistuimessa, tuomioistuimen on ilmoitettava siitä asianomaiselle
tuomiokapitulille, joka voi määrätä asiamiehen olemaan saapuvilla asian käsittelyssä. Ilmoitusta ei tarvita
asiassa, joka käsitellään sakon tai rikesakon määräämisestä annetun lain (754/2010)  mukaisessa menettelyssä
tai jonka käsittely on aloitettu mainitussa menettelyssä, mutta joka on siirretty käsiteltäväksi
tuomioistuimessa epäillyn tai asianomistajan peruutettua mainitun lain 4 tai 5 §:n mukaisesti suostumuksensa
tai epäillyn vastustettua rikesakkomääräystä mainitun lain 18 §:n mukaisesti.
Jos tuomioistuin on tuominnut papin tai kirkkohallituksen, tuomiokapitulin, seurakunnan taikka
seurakuntayhtymän viranhaltijan rangaistukseen muusta rikoksesta, jäljennös päätöksestä on viivytyksettä
lähetettävä pappia koskevassa asiassa tuomiokapitulille ja muuta viranhaltijaa koskevassa asiassa sille
seurakunnalle tai kirkolliselle viranomaiselle, jonka virassa hän on.
3 § (30.12.2003/1274)
Pöytäkirjan pitäminen nähtävänä
Pöytäkirja sellaisesta toimielimen tai viranhaltijan päätöksestä, josta seurakunnan jäsen saa tehdä
oikaisuvaatimuksen tai valituksen, on pidettävä siihen liitettyine oikaisuvaatimusohjeineen tai
valitusosoituksineen tarkistamisen jälkeen yleisesti nähtävänä siten, kuin siitä on seurakunnan tai
seurakuntayhtymän ilmoitustaululla ennakolta ilmoitettu. (6.6.2014/414)
Vaalin tuloksen vahvistamista koskeva hiippakunnan vaalilautakunnan tai tuomiokapitulin pöytäkirja siihen
liitettyine valitusosoituksineen pidetään yleisesti nähtävänä tuomiokapitulin ilmoitustaululla. (6.6.2014/414)
Alistus- ja valitusviranomaisen päätös siihen liitettyine oikaisuvaatimusohjeineen tai valitusosoituksineen
pidetään yleisesti nähtävänä samalla tavalla kuin kirkkoneuvoston pöytäkirja.
Pöytäkirja tai päätös on pidettävä yleisesti nähtävänä vähintään oikaisuvaatimuksen tai valituksen
tekemiselle varatun ajan.
4 §
Tiedoksianto seurakunnalle, seurakuntayhtymälle, hiippakunnalle tai kirkolle (30.12.2003/1274)
Seurakunnalle tai seurakuntayhtymälle tiedoksi annettava haaste tai muu tiedoksianto on toimitettava
seurakunnassa kirkkovaltuuston puheenjohtajalle tai kirkkoherralle sekä seurakuntayhtymässä yhteisen
kirkkovaltuuston tai yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtajalle. Haaste tai tiedoksianto voidaan antaa myös
viranhaltijalle, joka ohjesäännössä on määrätty ottamaan niitä vastaan.
Kirkolle tiedoksi annettava haaste tai muu tiedoksianto on toimitettava kirkkohallituksen puheenjohtajalle tai
varapuheenjohtajalle tai sille viranhaltijalle, joka kirkkohallituksen ohjesäännössä on määrätty ottamaan
vastaan tiedoksiantoja.
Hiippakunnalle tiedoksi annettava haaste tai muu tiedoksianto on toimitettava tuomiokapitulin
puheenjohtajalle tai sille viranhaltijalle, joka tuomiokapitulin työjärjestyksessä on määrätty ottamaan vastaan
tiedoksiantoja. (30.12.2003/1274)
Siitä, milloin haasteen ja yleisen tuomioistuimen päätöksen on katsottava tulleen tiedoksi, säädetään
oikeudenkäymiskaaressa. Muun ilmoituksen tai asiakirjan tiedoksisaamisesta on voimassa, mitä
hallintolaissa säädetään. (30.12.2003/1274)
5 § (30.12.2003/1274)
Hallintoasian käsittely
Käsiteltäessä hallintoasiaa kirkollisissa viranomaisissa on noudatettava, mitä hallintolaissa ja sähköisestä
asioinnista viranomaistoiminnassa annetussa laissa (13/2003)  säädetään, jollei tästä laista muuta johdu.
Hallintolain 28 §:n 1 momentin 6 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta kirkollishallinnossa.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 65/79Kirkkohallituksen luottamushenkilö sekä viranhaltija ja työntekijä voi kuitenkin sen estämättä, mitä
hallintolain 28 §:n 1 momentin 4 ja 5 kohdassa säädetään, käsitellä evankelis-luterilaisen kirkon eläkelakiin
tai evankelis-luterilaisen kirkon perhe-eläkelakiin perustuvaa eläkeasiaa tai eläketurvan järjestämiseen
liittyvää kysymystä, joka koskee seurakuntaa, seurakuntayhtymää tai eläkesopimuksen kirkkohallituksen
kanssa tehnyttä kirkollista yhdistystä, säätiötä tai muuta yhteisöä tai näiden palveluksessa olevaa
viranhaltijaa tai työntekijää.
Päätöksen perustelut voidaan jättää esittämättä, jos päätös koskee kirkollisen monijäsenisen toimielimen
toimittamaa vaalia.
Evankelis-luterilaisen kirkon eläkeL 298/1966  ja Evankelis-luterilaisen kirkon perhe-eläkeL 258/1970  on
kumottu L:lla 261/2008 , ks. Julkisten alojen eläkeL 81/2016 .
5 a § (30.3.2007/354)
Hankinta-asian käsittely
Käsiteltäessä hankinta-asiaa kirkollisissa viranomaisissa on noudatettava, mitä julkisista hankinnoista
annetussa laissa säädetään.
5 b § (29.3.2019/411)
Digitaaliset palvelut
Digitaalisiin palveluihin sovelletaan digitaalisten palvelujen tarjoamisesta annettua lakia (306/2019) . Lakia ei
kuitenkaan sovelleta seurakuntien varhaiskasvatuksessa ja rippikouluopetuksessa, kun verkkosivusto tai
mobiilisovellus toteutetaan varhaiskasvatuksen tai rippikouluopetuksen yhteydessä ja sen käyttö tapahtuu
rajatussa ryhmässä määräaikaisesti.
6 § (30.12.2003/1274)
Kokouksen johtaminen ja puheoikeuden rajoittaminen
Puheenjohtaja johtaa asioiden käsittelyä ja pitää huolta järjestyksestä kirkollisen toimielimen kokouksessa.
Mikäli jäsen käytöksellään häiritsee kokouksen kulkua, puheenjohtajan tulee kehottaa häntä käyttäytymään
asianmukaisesti. Jos hän ei noudata kehotusta, puheenjohtaja voi määrätä hänet poistettavaksi. Jos syntyy
epäjärjestys, puheenjohtajan on keskeytettävä tai lopetettava kokous.
Jäsenellä on puheoikeus käsiteltävänä olevassa asiassa. Jäsenen on puheessaan pysyttävä asiassa. Jos jäsen
puheessaan poikkeaa asiasta, puheenjohtajan on kehotettava häntä palaamaan asiaan. Jos jäsen ei noudata
kehotusta, puheenjohtaja voi kieltää häntä jatkamasta puhetta. Jos jäsen ilmeisen tarpeettomasti pitkittää
puhettaan, puheenjohtaja voi asiasta huomautettuaan kieltää häntä jatkamasta puhettaan.
Työjärjestyksessä tai muussa ohje- tai johtosäännössä voidaan antaa kokouksen kulun turvaamiseksi
tarpeellisia määräyksiä jäsenten puheenvuorojen pituudesta yksittäisissä asioissa.
Mitä edellä säädetään toimielimen jäsenestä, koskee myös sitä, jolla on lakiin tai sen nojalla annettuun
säännökseen tai määräykseen perustuva läsnäolo- ja puheoikeus toimielimen kokouksessa.
7 §
Määräajat
Tässä laissa tai sen nojalla annetussa säädöksessä hallinto- ja lainkäyttöasiaa varten asetettuihin
määräaikoihin ja niiden päättymispäiviin, määräpäiviin ja kellonaikoihin sovelletaan lakia säädettyjen
määräaikain laskemisesta (150/30) . Kuitenkin on noudatettava kirkon vaalijärjestyksen määräyksiä, jotka
koskevat vaalitoimelle asetettua määräaikaa, määräpäivää tai kellonaikaa.
8 § (30.12.2015/1602)
Julkisuus ja salassapito
Kirkollishallinnossa sovelletaan, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa säädetään,
jollei 5 luvun 2 §:stä tai 6 luvun 28 tai 29 §:stä taikka 24 luvusta muuta johdu. Salassa on pidettävä myös
asiakirja, joka koskee yksityiseen henkilöön kohdistuvaa sielunhoitoa tai diakoniatyötä.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 66/79Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 34 §:ssä tarkoitettujen maksujen määräämisestä ja
perimisestä päättävät kirkkovaltuusto, yhteinen kirkkovaltuusto, tuomiokapituli ja kirkkohallitus.
Seurakunnan tai seurakuntayhtymän viranomaisen ohje- tai johtosäännöllä, tuomiokapitulin työjärjestyksellä
ja kirkkohallituksen ohjesäännöllä voidaan siirtää asiakirjan antamista koskevaa viranomaisen ratkaisuvaltaa
sen alaiselle viranhaltijalle.
8 a § (6.4.2018/209)
Äänioikeutettujen luettelon julkisuus
Seurakunnan jäsenellä on oikeus tutustua seurakuntavaalien ja kirkkoherran välittömän vaalin
äänioikeutettujen luetteloon henkilötunnuksia lukuun ottamatta sinä aikana, kun äänioikeutettujen luettelo
pidetään tarkastusta varten yleisesti nähtävänä. Äänioikeutettujen luetteloa ei saa antaa jäljennettäväksi tai
kuvattavaksi eikä siitä saa antaa jäljennöksiä. Äänioikeutettujen luetteloon merkityllä on kuitenkin oikeus
saada maksutta ote hänestä äänioikeutettujen luetteloon otetuista tiedoista. Sillä, joka on pyytänyt tulla
otetuksi äänioikeutettujen luetteloon, on oikeus saada tieto asian käsittelyyn liittyvistä asiakirjoista siten kuin
viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 1 1 §:ssä säädetään.
Jos äänioikeutettujen luetteloon on merkitty henkilön kohdalle 23 luvun 21 §:n 1 momentissa tarkoitettu tieto
turvakiellosta, äänioikeutettujen luettelossa olevat tiedot voidaan antaa tarkastusta varten nähtäviksi vain
hänelle itselleen.
Seurakuntavaalien ja kirkkoherran välittömän vaalin äänioikeutettujen luettelo on pidettävä salassa muuna
kuin 1 momentissa tarkoitettuna aikana. Salassapitovelvollisuus ei estä tiedon antamista äänioikeutettujen
luettelosta sille, joka tarvitsee tietoa äänioikeutensa selvittämistä varten.
Äänioikeutettujen luettelon julkisuudesta ja käsittelystä on muutoin voimassa, mitä viranomaisten toiminnan
julkisuudesta annetussa laissa, tietosuoja-asetuksessa ja tietosuojalaissa säädetään. (29.3.2019/41 1)
8 b § (30.12.2015/1602)
Tiedonsaantioikeus
Kirkon työmarkkinalaitoksella on oikeus saada kirkkohallitukselta, tuomiokapitulilta sekä seurakunnan ja
seurakuntayhtymän asianomaiselta viranomaiselta 22 luvun 14 §:ssä säädettyjen tehtäviensä suorittamiseksi
tarpeelliset tiedot.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kirkolliselta viranomaiselta tietoja sekä nähtäväkseen asiakirjoja, joita
hän toimessaan pitää tarpeellisena, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta johdu.
Tilintarkastajalla on salassapitoa koskevien säännösten estämättä oikeus saada kirkolliselta viranomaiselta
tietoja ja nähtäväkseen asiakirjoja, joita tilintarkastaja pitää tarpeellisena tarkastustehtävän hoitamiseksi.
9 § (30.12.2003/1274)
Esittelijän vastuu
Milloin kirkollisen viranomaisen päätös on kirkkolailla tai sen nojalla annetulla säädöksellä taikka
virkaesimiehen käskyllä määrätty tehtäväksi viranhaltijan esittelystä, esittelijä on vastuussa siitä, mitä hänen
esittelystään on päätetty , jollei hän ole ilmoittanut pöytäkirjaan tai päätöstaltioon merkittäväksi eriävää
mielipidettään.
10 § (8.11.2013/797)
Tasaäänet
Äänien jakautuessa äänestyksessä tasan päätökseksi tulee mielipide, jonka puolesta puheenjohtaja on
äänestänyt. V iranhaltijan virkasuhteen irtisanomista, purkamista ja raukeamista sekä papin 5 luvun 3 §:n 2–4
momentissa tarkoitettua pappisvirkaa koskevassa asiassa ja 6 luvun 29 §:ssä tarkoitettua lehtorin virkaa
koskevassa asiassa ratkaisee kuitenkin se mielipide, joka on lievempi.
Jos vaaleissa äänet tai vertausluvut menevät tasan, ratkaisee arpa. Kirkkoherran välillisen vaalin sekä
kappalaisen ja vakinaisen lehtorin vaalin osalta voidaan kirkkojärjestyksessä säätää, että äänten mennessä
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 67/79tasan tuomiokapituli nimittää jonkun eniten ääniä saaneista hakijoista virkaan.
Jos virka tai luottamustoimi täytetään ehdollepanon perusteella, äänten mennessä vaalissa tasan valituksi
tulee se, joka on asetettu ehdolle toisen edelle.
10 a–11 §
10 a–1 1 § on kumottu L:lla 6.6.2014/414 .
12 §
Seurakunnat, joilla on erityisiä oikeuksia
Seurakunta, jolle on vakuutettu erityisiä oikeuksia, niin kuin erityinen oikeus papin valitsemiseen, säilyttää
nämä oikeudet.
Tuomiokapituli voi kirkkovaltuuston anomuksesta antaa 1 momentissa tarkoitetulle seurakunnalle
määräajaksi luvan hankkia papilliset palvelut papin virkaa täyttämättä. T uomiokapituli voi painavasta syystä
peruuttaa luvan kesken määräajan. T uomiokapituli määrää myönnetyn luvan ajaksi kirkonkirjoihin
perehtyneen seurakunnan viranhaltijan huolehtimaan kirkkoherralle 16 luvun nojalla kuuluvasta
kirkonkirjojen pitämistä koskevasta päätöksenteosta. T uomiokapituli antaa tarkempia ohjeita tämän
momentin soveltamisesta. (3.9.2010/787)
13 §
Arkistointi
Tuomiokapitulin, piispainkokouksen, kirkkohallituksen ja kirkolliskokouksen arkistoista määrätään niiden
ohjesäännössä tai työjärjestyksessä.
14 § (17.12.2015/1498)
Poikkeusolot
Jos valtioneuvoston asetuksella säädetään valmiuslain (1552/201 1) mukaisten toimivaltuuksien soveltamisen
aloittamisesta poikkeusoloissa, kirkkohallitus voi kutsua kirkolliskokouksen koolle määräämäänsä paikkaan.
Jos kirkolliskokous ei voi kokoontua poikkeusolojen vallitessa, kirkkohallituksella on oikeus tehdä
kirkolliskokouksen puolesta esityksiä ja antaa lausuntoja valtioneuvostolle. Lisäksi kirkkohallituksella on
oikeus antaa enintään vuoden määräajaksi väliaikainen määräys:
1) kirkon keskusrahaston talousarviosta, talousarvion muutoksesta tai talousarvioesityksen soveltamisesta
siihen asti, kunnes kirkolliskokous on asiasta päättänyt;
2) kirkkohallituksen hallinnosta ja toiminnasta;
3) seurakuntien ja seurakuntayhtymien hallinnosta, niiden omaisuuden suojelemisesta ja muista
poikkeusolojen vaatimista toimenpiteistä;
4) seurakuntavaalien siirtämisestä;
5) kirkkovaltuuston tai yhteisen kirkkovaltuuston päätösvallan siirtämisestä kirkkoneuvostolle tai yhteiselle
kirkkoneuvostolle taikka kirkkoneuvoston tai seurakuntaneuvoston päätösvallan siirtämisestä kirkkoherralle.
Kirkkohallituksen 2 momentin nojalla antama väliaikainen määräys on saatettava kirkolliskokouksen
käsiteltäväksi heti, kun se voi kokoontua. Kirkolliskokous voi jättää määräyksen voimaan, muuttaa
määräystä tai kumota määräyksen.
15 § (17.12.2015/1498)
Päätösvaltaisuus poikkeusoloissa
Tuomiokapituli voi 14 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa poikkeusoloissa tehdä tuomiokapitulin ja
hiippakuntavaltuuston toimivaltaan kuuluvat välttämättömät ja kiireelliset päätökset, jos läsnä on kolme
tuomiokapitulin jäsentä.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 68/79Kirkkohallitus voi tehdä 14 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetut ja muut välttämättömät ja kiireelliset päätökset,
jos läsnä on viisi kirkkohallituksen jäsentä.
15 a § (17.12.2015/1498)
Poikkeusoloihin ja kriisitilanteisiin varautuminen sekä varautumisen johtaminen
Seurakunnan, seurakuntayhtymän, hiippakunnan ja kirkkohallituksen tulee valmiussuunnittelulla ja
poikkeusoloissa tapahtuvan toiminnan etukäteisvalmisteluilla sekä muilla toimenpiteillä varmistaa
tehtäviensä mahdollisimman hyvä hoitaminen poikkeusoloissa.
Seurakunnan tulee varautua henkisen huollon tarjoamiseen kriisitilanteissa.
Tuomiokapituli johtaa ja valvoo hiippakunnan seurakuntien ja seurakuntayhtymien varautumista.
Kirkkohallitus johtaa kirkon keskushallinnon varautumista.
16 § (31.3.2006/236)
Kirkolliset kunniamerkit ja arvonimet
Kirkolla on Pyhän Henrikin ristin kunniamerkki ja Mikael Agricolan ristin kunniamerkki, joiden
myöntämisen ja peruuttamisen edellytyksistä määrätään kirkkohallituksen hyväksymissä säännöissä.
Kirkkohallitus määrää kirkon muista kunniamerkeistä ja ansiomerkeistä sekä niiden myöntämisen ja
peruuttamisen edellytyksistä.
Arkkipiispa päättää Pyhän Henrikin ristin ja Mikael Agricolan ristin kunniamerkkien myöntämisestä
kirkkohallituksen asettaman valmisteluelimen esityksestä. Kirkkohallitus päättää muiden kunniamerkkien ja
ansiomerkkien myöntämisestä.
Sen lisäksi, mitä julkisen arvonannon osoituksista annetussa laissa (1215/1999)  ja sen perusteella annetussa
tasavallan presidentin asetuksessa säädetään, piispa voi myöntää rovastin arvonimen sekä tuomiokapituli
director cantus ja director musices -arvonimen.
17 § (25.5.2012/249)
Vaakuna
Kirkolla, hiippakunnalla ja piispalla on vaakuna. Seurakunnalla voi olla vaakuna.
Vaakuna on laadittava heraldisten sääntöjen mukaan.
18 § (25.5.2012/249)
Vaakunan hyväksyminen ja vahvistaminen
Kirkon vaakunan hyväksyy kirkkohallitus.
Hiippakunnan ja piispan vaakunan hyväksyy tuomiokapituli. T uomiokapitulin päätös on alistettava
kirkkohallituksen vahvistettavaksi.
Kirkkohallituksen on ennen vaakunan hyväksymistä tai vahvistamista hankittava Kansallisarkiston lausunto.
Seurakunnan vaakunan hyväksyy kirkkovaltuusto tai seurakuntaneuvosto. Kirkkovaltuuston tai
seurakuntaneuvoston päätös on alistettava tuomiokapitulin vahvistettavaksi. T uomiokapitulin on ennen
vaakunan vahvistamista hankittava Kansallisarkiston lausunto.
19 § (25.5.2012/249)
Vaakunan käytön valvonta
Vaakunan käyttöä valvoo sen hyväksynyt toimielin.
20 § (25.5.2012/249)
Sinetti ja leima
Tässä laissa tarkoitetaan:
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 69/791) sinetillä  asiakirjan oikeellisuuden takeena käytettävää lakkaan tai määrämuotoiseen paperiin painettavaa
kuvaa ja tekstiä tai valmiiksi paperiin painettua kuvaa ja tekstiä;
2) leimalla  asiakirjan oikeellisuuden takeena käytettävää sinetin sijasta musteella aikaan saatavaa vastaavaa
kuvaa ja tekstiä.
Mitä tässä laissa säädetään sineteistä ja leimoista, sovelletaan myös muihin sinettejä ja leimoja korvaaviin tai
täydentäviin asiakirjan oikeellisuuden varmentamiseksi kirkollishallinnossa käytettäviin optisiin
merkintöihin ja painojälkiin.
21 § (25.5.2012/249)
Sinetin ja leiman hyväksyminen ja vahvistaminen
Piispainkokous ja tuomiokapituli hyväksyvät omat sinettinsä ja leimansa. Lääninrovastin sinetin ja leiman
hyväksyy tuomiokapituli. Seurakunnan sinetin ja leiman hyväksyy kirkkovaltuusto tai seurakuntaneuvosto.
Keskusrekisterin sinetin ja leiman hyväksyy yhteinen kirkkoneuvosto tai väkiluvultaan suurimman
seurakunnan tai seurakuntayhtymän kirkkoneuvosto tai yhteinen kirkkoneuvosto.
Kirkkovaltuuston, seurakuntaneuvoston, yhteisen kirkkoneuvoston ja kirkkoneuvoston on alistettava
päätöksensä sinetin ja leiman hyväksymisestä tuomiokapitulin vahvistettavaksi.
22 § (25.5.2012/249)
Sinetin ja leiman hävittäminen
Käytöstä poistettava sinetti ja leima sekä niiden tekemisen mahdollistavat erityiset välineet on hävitettävä tai
otettava talteen. Hävittämisestä päättää sinetin tai leiman hyväksynyt toimielin.
23 § (25.5.2012/249)
Tarkemmat säännökset
Kirkkojärjestyksessä voidaan säätää tarkemmin sinettien ja leimojen muodosta, koosta, tekstistä, kielestä,
väristä, tunnuskuvasta, vahvistamisesta ja hävittämisestä.
26 luku
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994 ja sillä kumotaan 23 päivänä joulukuuta 1964 annettu
kirkkolaki (635/64)  siihen tehtyine muutoksineen.
Samanaikaisesti tämän kirkkolain kanssa tulevat voimaan myös kirkkojärjestys ja kirkon vaalijärjestys
sellaisina kuin kirkolliskokous on ne tätä kirkkolakia koskevan ehdotuksensa yhteydessä hyväksynyt. Myös
muihin tämän lain täytäntöönpanemiseksi tarvittaviin toimiin voidaan ryhtyä jo ennen lain voimaantuloa.
2 §
Ennen kirkkolain voimaantuloa valittujen toimielinten toimikausi
Kumotun kirkkolain mukaisesti valitut kirkon ja hiippakuntien sekä seurakuntien ja seurakuntayhtymien
toimielimet jatkavat toimintaansa, kunnes tämän lain mukaisten vastaavien toimielinten toimikausi alkaa.
Kumotun kirkkolain 286 §:n 1 momentin nojalla asetetun toimikunnan toimikausi lakkaa, kun sille asetettu
toiminta-aika päättyy .
3 §
Seurakuntainliitot
Ennen tämän lain voimaantuloa perustettuihin seurakuntainliittoihin sovelletaan edelleen, mitä niistä on
kumotussa kirkkolaissa säädetty .
4 §
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 70/79Viranhaltijoiden asema
Tällä lailla kumotun kirkkolain säännöksiä sovelletaan
1) ennen tämän lain voimaantuloa virkaansa nimitetyn tai valitun piispan, kirkkoneuvoksen sekä papin- ja
kanttorinviran haltijan eroamisikään; sekä
2) viran täyttämiseen, jos hakuaika on päättynyt ennen tämän lain voimaantuloa.
Lääninrovastina tämän lain voimaantullessa olevalla kirkkoherralla on 19 luvun 1 1 §:n 1 momentin
säännöksen estämättä oikeus olla tässä virassa kuusi vuotta tämän lain voimaantulosta.
Lain voimaantullessa muuttuvat
1) seurakuntien ja seurakuntayhtymien ylimääräisten pappien virkanimikkeet seurakuntapastoriksi;
2) jumaluusoppineen asessorin virkanimike pappisasessoriksi; ja
3) lainoppineen asessorin virkanimike lakimiesasessoriksi.
Kirkkoherran tai kappeliseurakunnan kappalaisen virkaan evankelis-luterilaisen kirkon palkkauslain
kumoamisesta annetun lain (391/90) 2 §:n  4 momentin mukaisesti liitetty velvollisuus asua virka-asunnossa
on edelleen voimassa, ellei velvollisuutta lopeteta kirkkovaltuuston päätöksellä, joka on alistettava
tuomiokapitulin vahvistettavaksi. T uomiokapituli voi myös hakemuksesta myöntää viranhaltijalle hänen
virkasuhteensa ajaksi siitä vapautuksen.
5 §
Eläkemaksut
Kirkkolain 501 ja 529 §:n muuttamisesta annetun lain (1127/90)  voimaantulosäännöksessä olevaa
eläkemaksujen tasausjärjestelmää on edelleen noudatettava.
6 §
Eräät eläkeoikeudet
Diakonissalaitoksen johtajattarena tai diakonissalaitoksessa päätoimisesti opetustehtävää hoitavana
diakonissana toimineen taikka tämän lain voimaantullessa toimivan henkilön osalta säilyvät ne eläkettä ja
perhe-eläkettä koskevat oikeudet, jotka olivat voimassa tämän lain voimaantullessa.
7 §
Hautaustoimi
Jos seurakunta on ennen tämän lain voimaantuloa luovuttanut haudan ainiaaksi, tämä luovutus on edelleen
voimassa niin kauan kuin hauta on rauhoitetun hautausmaan osana. Hautaan sovelletaan kuitenkin, mitä 17
luvun 5 §:ssä on säädetty . (30.12.2003/1274)
Hautoihin, jotka on luovutettu määräajaksi ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tätä lakia ja sen
nojalla annettuja määräyksiä siltä osin kuin ne eivät rajoita hautaoikeuden haltijalla kumotun kirkkolain
mukaan olleita oikeuksia.
8 §
Lakkautettujen seurakuntien omaisuus ja niiden toimihenkilöiden eläkkeet
Kumotun kirkkolain 547 §:n 1 kohdassa mainittuja, vuoden 1869 kirkkolakiin 27 päivänä toukokuuta 1949
annetulla lailla (384/49)  lisättyjä lakkautettujen seurakuntien omaisuutta sekä niiden kirkonpalvelijain ja
muiden toimihenkilöiden eläkkeitä koskevia säännöksiä on edelleen noudatettava.
9 §
Kurinpito- ja virkarikosasiat
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 71/79Ennen tämän lain voimaantuloa vireille pantu kurinpitoasia käsitellään loppuun noudattaen tämän lain
voimaantullessa voimassa olleita säännöksiä.
Jos pappi, lehtori tai kanttori on ennen tämän lain voimaantuloa syytettynä tuomiokapitulissa sellaisesta
virka- tai käytösvirheestä, josta rangaistus on säädetty tällä lailla kumotussa kirkkolaissa, asia on käsiteltävä
loppuun noudattaen kumotun lain säännöksiä. Jos rikkomus kuitenkin on senlaatuinen, että se uuden lain
mukaan voidaan käsitellä kurinpitomenettelyssä, eikä tuomiokapituli ole antanut lopullista päätöstä syytteen
johdosta, asia on käsiteltävä tämän lain mukaisena kurinpitoasiana.
Jos virka- tai käytösvirhe taikka rikkomus on tapahtunut ennen tämän lain voimaantuloa, tuomittava
rangaistus tai määrättävä kurinpitorangaistus on annettava sen lain nojalla, joka johtaa syylliselle lievempään
rangaistukseen.
HE 23/93 , HaVM 16/93
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
27.5.1994/399:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1994 ja on voimassa neljä vuotta lain voimaantulon jälkeen.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain voimaanpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 19/94 , HaVM 2/94
21.11.1994/987:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.
HE 171/94 , HaVM 10/94
31.7.1995/999:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1995.
Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden kirkolliskokoukseen määräämien edustajien
toimikausi jatkuu kirkolliskokouksen kulumassa olevan toimikauden loppuun.
HE 45/95 , HaVM 1/95
22.12.1995/1691:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996.
Lakia sovelletaan niiden kirkkoherran ja kappalaisen sekä vakinaisten lehtorin ja kanttorin virkojen
täyttämiseen, jotka on julistettu haettaviksi lain voimaantulon jälkeen.
HE 1 15/95 , HaVM 10/95, EV 143/95
26.1.1996/59:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 1996.
HE 192/95 , HaVM 1 1/95, EV 158/95, Neuvoston direktiivi 89/48/ETY ; EYVL N:o L 19, 24.1.1989, s. 1.,
Neuvoston direktiivi 92/51/ETY ; EYVL N:o L 209, 24.7.1992, s. 25.
25.10.1996/771:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 1996.
HE 90/1996 , HaVM 14/1996, EV 1 17/1996
29.11.1996/936:
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 72/79Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 139/1996 , HaVM 19/1996, EV 154/1996
29.11.1996/937:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä joulukuuta 1996.
HE 193/1996 , HaVM 22/1996, EV 185/1996
27.6.1997/677:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998.
Lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin voidaan ryhtyä jo ennen lain voimaantuloa.
HE 87/1997 , HaVM 1 1/1997, EV 78/1997
11.12.1997/1303:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 1998.
HE 196/1997 , HaVM 21/1997, EV 185/1997, Neuvoston direktiivi 89/48/ETY ; EYVL N:o L 19, 24.1.1989,
s. 16, Neuvoston direktiivi 92/51/ETY ; EYVL N:o L 209, 24.7.1992, s. 25, Komission direktiivi 94/38/EY ;
EYVL N:o L 217, 23.8.1994, s. 8, Komission direktiivi 95/43/EY ; EYVL N:o L 184, 3.8.1995, s. 21
15.5.1998/347:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1998.
HE 23/1998 , HaVM 2/1998, EV 33/1998
21.8.1998/619:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1999.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 17/1998 , HaVM 6/1998, EV 47/1998
27.11.1998/859:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999.
Lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin voidaan ryhtyä jo ennen lain voimaantuloa.
HE 160/1998 , HaVM 10/1998, EV 132/1998
28.5.1999/706:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999.
HE 214/1998 , HaVM 32/1998, EV 305/1998
9.12.1999/1164:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 73/79HE 103/1999 , HaVM 4/1999, EV 70/1999
23.12.1999/1232:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000.
HE 95/1999 , StVM 29/1999, EV 141/1999
25.2.2000/201:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2000.
30.6.2000/649:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2000.
HE 42/2000 , HaVM 10/2000, EV 71/2000
6.4.2001/326:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2001.
HE 16/2001 , HaVM 3/2001, EV 22/2001
13.12.2001/1247:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
HE 198/2001 , HaVM 21/2001, EV 159/2001
28.12.2001/1473:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002.
HE 186/2001 , HaVM 28/2001, EV 210/2001
19.4.2002/306:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2002.
HE 2/2002 , HaVM 2/2002, EV 21/2002
20.12.2002/1201:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.
HE 208/2002 , HaVM 12/2002, EV 205/2002
27.6.2003/626:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
HE 1 1/2003 , HaVM 1/2003, EV 10/2003
30.12.2003/1274:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 74/79Ennen tämän lain voimaantuloa valittujen hiippakuntakokousten ja rovastikuntakokousten toimikausi päättyy
neljän kuukauden kuluttua lain voimaantulosta. Kirkkolain 19 luvun 2 §:n mukainen tuomiokapitulin
kokoonpano otetaan käyttöön viiden kuukauden kuluttua lain voimaantulosta.
Tätä lakia ei sovelleta oikaisuvaatimukseen, valitukseen eikä alistukseen, joka tehdään ennen tämän lain
voimaantuloa annetusta päätöksestä, hallintoriita-asiaan, joka pannaan vireille ennen tämän lain
voimaantuloa, eikä tällaisen asian käsittelyyn valituksen johdosta ylemmässä valitusviranomaisessa.
Tämän lain voimaan tullessa tuomiokapitulin hiippakunnallisesta toiminnasta vastaavan viranhaltijan
virkanimike muuttuu hiippakuntadekaaniksi. V iranhaltija, joka ei lain voimaantullessa täytä viran
kelpoisuusehtoja, säilyttää virkasuhteensa.
HE 121/2003 , HaVM 15/2003, EV 127/2003
30.12.2003/1279:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
HE 35/2003 , HaVM 14/2003, EV 126/2003
20.8.2004/821:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005.
Marraskuun 2002 seurakuntavaaleissa valitut seurakuntaneuvostot ja yhteiset kirkkovaltuustot jatkavat tämän
lain mukaisina seurakuntaneuvostoina ja yhteisinä kirkkovaltuustoina sekä osittaisessa yhteistaloudessa
olevien seurakuntien kirkkovaltuustot tämän lain mukaisina seurakuntaneuvostoina vaalikauden loppuun.
Tämän lain voimaan tullessa osittaisessa yhteistaloudessa olevien seurakuntien kirkkovaltuustojen valitsemat
yhteiset kirkkovaltuustot jatkavat tämän lain mukaisina yhteisinä kirkkovaltuustoina toimikautensa loppuun.
Jos jo ennen tämän lain voimaantuloa perustetaan seurakuntayhtymä, on seurakuntayhtymä muodostettava
sekä seurakuntien ja seurakuntayhtymän toimielimet valittava tämän lain mukaan.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen toimeenpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 98/2004 , HaVM 9/2004, EV 97/2004
26.11.2004/1014:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005.
HE 191/2004 , VaVM 21/2004, EV 144/2004
21.10.2005/828:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.
HE 101/2005 , HaVM 14/2005, EV 108/2005
9.12.2005/987:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.
HE 173/2005 , HaVM 20/2005, EV 157/2005
31.3.2006/236:
Tämä laki tulee voimaan 10 päivänä huhtikuuta 2006 kuitenkin niin, että niiden viranhaltijoiden oikeudesta
pysyä siinä virassa, jossa eroamisikä on korkeampi kuin 68 vuotta, on voimassa, mitä siitä on säädetty 26
luvun 4 §:ssä.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 75/79HE 223/2005 , HaVM 1/2006, EV 1 1/2006
29.6.2006/587:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2006.
HE 60/2006 , HaVM 7/2006, EV 66/2006
21.7.2006/621:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2006.
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleisiin asioihin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä, jollei viranomainen asianosaisten oikeutta ja etua silmällä pitäen muuta päätä.
Tuomiokapitulin tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen 3 luvun 5 §:n 5 momentin nojalla tekemä
päätös seurakuntien kielellisestä jaotuksesta pysyy voimassa päätöksessä olevan määräajan loppuun, minkä
jälkeen kirkkohallitus antaa uuden päätöksen seurakuntien kielellisestä jaotuksesta tämän lain 3 luvun 5 §:n 4
momentin nojalla.
HE 48/2006 , HaVM 9/2006, EV 83/2006
30.3.2007/354:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2007.
HE 1 13/2006 , HaVM 28/2006, EV 227/2006
12.10.2007/902:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2007.
HE 40/2007 , HaVM 4/2007, EV 27/2007
14.11.2008/689:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
Tätä lakia sovelletaan niihin seurakuntavaaleihin, joiden ensimmäinen vaalipäivä on aikaisintaan kolmen
kuukauden kuluttua lain voimaantulosta.
HE 77/2008 , HaVM 9/2008, EV 81/2008
3.9.2010/787:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 201 1.
Seurakunnittain ja keskusrekistereittäin pidettyjen jäsentietojärjestelmien tiedot siirretään ennen tämän lain
voimaantuloa jäsenrekisteriin. Kirkkohallitus antaa tarkemmat määräykset tietojen siirtämisestä.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 19/2010 , HaVM 6/2010, EV 81/2010
11.2.2011/118:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 201 1.
Ennen tämän lain voimaantuloa tehtyä päätöstä koskevan oikaisuvaatimuksen tai kirkollisvalituksen
käsittelyssä sovelletaan ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleita säännöksiä.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 76/79Tämän lain 24 luvun 8 a §:n 2 momenttia sovelletaan ennen tämän lain voimaantuloa aloitettua
hankintamenettelyä koskevaan hankintapäätökseen, joka tehdään tämän lain voimaantulon jälkeen.
HE 292/2010 , HaVM 28/2010, EV 271/2010
16.12.2011/1325:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.
Lain 22 luvun 2 §:n 1 momentin 9 a kohdassa tarkoitetut tehtävät on siirrettävä kirkkohallituksen
hoidettavaksi viimeistään viiden vuoden kuluttua lain voimaantulosta. T ehtävien tarkemmasta
siirtoajankohdasta päättää kirkkohallitus. Ennen päätöksen tekemistä seurakunnalle tai seurakuntayhtymälle
on varattava tilaisuus antaa lausuntonsa siirtoajankohdasta.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 120/201 1, HaVM 6/201 1, EV 79/201 1
25.5.2012/249:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2012.
Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli ja Mikkelin hiippakunnan tuomiokapituli voivat tämän lain
voimaantulon estämättä käyttää edelleen niille aiemmin vahvistettua sinettiä. Muu kirkon, hiippakunnan,
seurakunnan tai seurakuntayhtymän viranomainen voi käyttää aiemmin vahvistettua sinettiä siihen saakka,
kunnes sinetti on kulumisen vuoksi uusittava.
HE 13/2012 , HaVM 8/2012, EV 28/2012
14.12.2012/780:
Tämä laki tulee voimaan 19 päivänä joulukuuta 2012. Sen 17 luvun 9 §:n 1 momenttia sovelletaan kuitenkin
ensimmäisen kerran päätettäessä lain voimaantuloa seuraavan varainhoitovuoden maksuista.
HE 127/2012 , HaVM 18/2012, EV 130/2012
21.12.2012/1008:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2013. Sen 25 luvun 2 § tulee kuitenkin voimaan samana
päivänä kuin sakon ja rikesakon määräämisestä annettu laki.
L 1008/2012  tuli voimaan L:n 983/2016  mukaisesti 1.12.2016.
Mitä kumotussa 23 luvun 2 §:ssä säädetään, sovelletaan, kunnes 25 luvun 2 § tulee voimaan.
Jos tässä laissa tarkoitettu asia on vireillä tämän lain voimaan tullessa, noudatetaan lain voimaan tullessa
voimassa olleita säännöksiä ja määräyksiä. Ennen tämän lain voimaantuloa vireille pantu kurinpitoasia
käsitellään loppuun noudattaen lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Jos virka- tai käytösvirhe
taikka rikkomus on tapahtunut ennen tämän lain voimaantuloa, mutta asiaa ei ole pantu vireille ennen tämän
lain voimaantuloa, asia käsitellään tämän lain säännösten mukaisesti.
Tämän lain voimaan tullessa voimassa olevaa työnantajan virkasääntöä noudatetaan enintään vuoden ajan
tämän lain voimaantulosta, jollei virkasäännön määräys koske lailla säädettävää asiaa tai jollei se ole
ristiriidassa tämän lain kanssa.
Viranhaltija, jolla on 26 luvun 4 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan ollut oikeus 1 päivästä tammikuuta 1994
kumotun kirkkolain (635/64)  mukaiseen korkeampaan eroamisikään, säilyttää tämän eroamisikänsä.
Viranhaltija tai muussa palvelussuhteessa oleva, joka on nimitetty tai valittu tehtäväänsä ennen tämän lain
voimaantuloa, säilyttää tehtävässä edellytettävästä konfirmaatiovaatimuksesta huolimatta kelpoisuuden
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 77/79tehtäväänsä.
Jos virka tai muu palvelussuhde on julistettu haettavaksi ennen tämän lain voimaantuloa, yleistä kelpoisuutta
koskevaan vaatimukseen sovelletaan haettavaksi julistamisen ajankohtana voimassa olleita säännöksiä.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 41/2012 , HaVM 71/2012, EV 1 19/2012
21.12.2012/1011:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.
HE 137/2012 , HaVM 20/2012, EV 146/2012
8.11.2013/797:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
Ennen lain voimaantuloa haettavaksi julistetun viran täytössä sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 47/2013 , HaVM 13/2013, EV 100/2013
30.12.2013/895:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
Tämän lain voimaan tullessa vireillä olevan alistus- ja muutoksenhakuasian käsittelyyn sovelletaan tämän
lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 96/2013 , HaVM 15/2013, EV 144/2013
6.6.2014/414:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2014.
Jos seurakuntavaalit tai kirkkoherran välitön vaali toimitetaan ennen kuin 70 päivää on kulunut tämän lain
voimaantulosta, vaalit toimitetaan noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Jos piispan vaali toimitetaan ennen kuin viisi kuukautta on kulunut tämän lain voimaantulosta, vaali
toimitetaan noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 13/2014 , HaVM 10/2014, EV 38/2014
17.12.2015/1498:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Ennen tämän lain voimaantuloa tehdyn hallintopäätöksen muutoksenhakuun sovelletaan tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 63/2015 , HaVM 12/2015, EV 62/2015
30.12.2015/1602:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 78/79Mitä muussa laissa säädetään evankelis-luterilaisen kirkon sopimusvaltuuskunnasta, koskee tämän lain
voimaan tultua kirkon työmarkkinalaitosta.
Kirkon eläkerahasto jatkaa kirkon keskusrahaston eläkerahaston toimintaa, ja kirkon keskusrahaston
eläkerahaston varat, oikeudet ja velvoitteet siirtyvät kirkon eläkerahastolle tämän lain voimaan tullessa.
Kirkon eläkerahaston eriyttämisestä itsenäiseksi julkisoikeudelliseksi oikeushenkilöksi ja siihen liittyvästä
varojen, oikeuksien ja velvoitteiden luovuttamisesta ei ole suoritettava varainsiirtoveroa tai muuta
veroseuraamusta. Kirkkohallitus voi tarvittaessa tarkemmin määrätä kirkon eläkerahastolle siirtyvistä
varoista, oikeuksista ja velvoitteista.
Tätä lakia sovelletaan 1 päivänä tammikuuta 2016 ja sen jälkeen alkavan tilikauden tilintarkastukseen.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
HE 75/2015 , HaVM 15/2015, EV 1 16/2015
3.6.2016/407:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2016.
Tämän lain 6 luvun 40 §:n 2 momenttia sovelletaan vuonna 2017 kunnassa valittavan valtuuston
toimikauden alusta lukien. Tätä ennen luottamushenkilöihin sovelletaan, mitä tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleessa 6 luvun 40 §:n 2 momentissa säädetään.
HE 47/2016 , HaVM 6/2016, EV 53/2016
16.12.2016/1164:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Ennen tämän lain voimaantuloa erääntyneeseen saatavaan sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä.
HE 160/2016 , HaVM 16/2016, EV 137/2016
16.6.2017/392:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2017.
Tämän lain voimaan tullessa lääninrovastin virassa olevan toimikausi jatkuu sen määräajan loppuun, joksi
hänet on nimitetty .
HE 26/2017 , HaVM 7/2017, EV 45/2017
6.4.2018/209:
Tämä laki tulee voimaan 16 päivänä huhtikuuta 2018.
Jos seurakuntavaalit tai kirkkoherran välitön vaali toimitetaan ennen kuin 55 päivää on kulunut tämän lain
voimaantulosta, vaalit toimitetaan noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 1/2018 , HaVM 4/2018, EV 14/2018
6.4.2018/211:
Tämä laki tulee voimaan 16 päivänä huhtikuuta 2018.
Mitä 52 a §:n 2–5 momentissa ja 52 b §:ssä säädetään, ei sovelleta, jos virkasuhteen irtisanomista
edellyttänyt työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta 31 päivänä toukokuuta 2016 sovitun
virkaehtosopimuksen 8 §:ssä tarkoitettu neuvotteluesitys on annettu ennen tämän lain voimaantuloa.
10/7/22, 12:57 PM Kirkkolaki 1054/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931054#a12.3.2021-200 79/79HE 174/2017 , HaVM 1/2018, EV 2/2018
29.3.2019/411:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2019.
HE 1 13/2018 , HaVM 28/2018, EV 240/2018
12.3.2021/200:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä maaliskuuta 2021.
HE 243/2020 , HaVM 1/2021, EV 8/2021
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 1993  › 26.11.1993/1054
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.