SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA
HE 28/2021
StVM 19/2021
EV 123/2021
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/2 341/EU (32016L2341); EYVL L 354, 23.12.2016, s. 37
1Muu asiaMnrovvvvlisäeläkesäätiöistä ja lisäeläkekassoista
Julkaistu Helsingissä 22 päivänä marraskuuta 2021
947/2021
Laki
lisäeläkesäätiöistä ja lisäeläkekassoista
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Lain soveltaminen ja toiminnan keskeiset periaatteet
1§
Soveltamisala
Tätä lakia sovelletaan Suomen lain mukaan  rekisteröityyn muuta sosiaalista eläkeva-
kuutustoimintaa kuin lakis ääteistä eläkevakuuttamista ( lisäeläkevakuutustoiminta ) har-
joittavaan eläkesäätiöön ( lisäeläkesäätiöön ) ja eläkekassaan ( lisäeläkekassaan ).
Lisäeläkesäätiö ja lisäeläkekas sa eivät saa harjoittaa muuta kuin tässä lais sa tarkoitettua
vakuutustoimintaa.
2§
Määritelmät
Tässä laissa tarkoitetaan:
1)lisäeläkelaitoksella  lisäeläkesäätiötä ja lisäeläkekassaa;
2)etuusperusteisella lisäeläkejärjestelyllä  järjestelyä, jossa el äke määräytyy työnanta-
jan lupauksen mukaisesti;
3)maksuperusteisella lisäeläkejärjestelyllä  järjestelyä, jossa eläke määräytyy suoritet-
tujen vakuutusmaksujen ja maksujen sijoitta misesta saatujen nettotuottojen perusteella,
vähennettynä kertyneide n varojen hoitokuluilla;
4)sijoitussidonnaisella lisäeläkejärjestelyllä  maksuperusteista lisäeläkejärjestelyä,
jossa eläkkeen määrä on sidottu tiettyj en sijoituskohteiden  arvon kehitykseen;
5)lisäeläkejärjestelyllä  sopimusta, muuta perustamiski rjaa ja sääntöjä, jossa määritel-
lään lisäeläkejärjestelyssä myön nettävät lisäeläke-etuudet ja  niiden myöntämisedellytyk-
set;
6)lisäeläke-etuuksilla  muita kuin lakisääteisiä etuuks ia, jotka suoritetaan eläkkeelle
siirtymisen tai odotettavissa ol evan eläkkeelle siirtymisen perusteella ja kyseisten etuuk-
sien lisäksi ja niitä täydentävänä kuolem an tai työkyvyttömyyden tapauksessa tai työsken-
telyn keskeytyessä maksettavia vapaaehtoisia etuuksia sekä sairaustapauksessa, varojen
puutteessa tai kuolemantapauksessa myönnettäviä lisätukia tai palveluja; eläkkeelläolo-
947/2021  
2ajan taloudellisen turvan ma hdollistamiseksi näitä etuuksia voidaan maksaa koko jäljellä
olevan elinajan, määräaikaises ti, kertasuorituksena tai näiden  maksutapojen yhdistelminä;
7)osakkaalla  työnantajaa ja yrittäjää, joka on velvollinen maksamaan lisäeläkelaitok-
selle vakuutusmaksua;
8)toiminnasta tosiasiallisesti vastaavilla henkilöillä  lisäeläkelaitoksen hallituksen jä-
seniä ja toimitusjohtajaa;
9)mahdollisella vakuutetulla  henkilöä, jolla on oikeus  liittyä lisäeläkejärjestelyyn;
10)vakuutetulla  henkilöä, joka on ai emman tai nykyisen amma tillisen toimintansa pe-
rusteella oikeutettu lisäeläke-etuuksiin lisäe läkejärjestelyn määräysten mukaisesti ja joka
ei ole etuudensaaja tai mahdollinen vakuutettu;
11)edunsaajalla  henkilöä, jonka oikeus eläkkeeseen tai muuhun etuuteen riippuu toi-
sen henkilön vakuutettuna olemisesta;
12)etuudensaajalla  henkilöä, joka nauttii lisäeläke-etuuksia;
13)keskeisellä toiminnolla  lisäeläkelaitoksen hallintojä rjestelmään kuuluvaa valmiut-
ta suorittaa käytännön tehtäviä, joihin kuuluv at riskienhallintatoimin to, sisäisen tarkastuk-
sen toiminto ja aktuaaritoiminto;
14)pysyvällä välineellä  sellaista välinettä, jonka avulla  vakuutettu tai etuudensaaja voi
tallentaa hänelle henkilökohtaises ti osoitettuja tietoja siten, että ne ovat saatavilla myö-
hempää käyttöä varten ja tieto jen käyttötarkoituksen kannalta  asianmukaisen ajan, ja joka
mahdollistaa tallennettujen tietojen jäljentämisen mu uttumattomina;
15)ETA-valtiolla  Euroopan talousalue eseen kuuluvaa valtiota;
16)ETA-lisäeläkesäätiöllä  13 luvussa tarkoitettua lisäe läkesäätiötä, joka harjoittaa
vain rajat ylittävää toimintaa tai tämän lisäk si myös muuta lisäelä kevakuutustoimintaa;
17)ETA-lisäeläkekassalla  13 luvussa tarkoite ttua lisäeläkekassaa, joka harjoittaa vain
rajat ylittävää toimintaa tai tämän lisäksi myös muuta lisäeläkevakuutustoimintaa;
18)ETA-lisäeläkelaitoksella  ETA-lisäeläkesäätiötä ja ETA-lisäeläkekassaa;
19)ulkomaisella ETA-lisäeläkelaitoksella  ammatillista lisäeläketoimintaa harjoittavaa
lisäeläkelaitosta, joka harjoittaa ammatillisia lis äeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta
ja valvonnasta annetussa Euroopan parlam entin ja neuvoston direktiivissä (EU)
2016/2341 tarkoitettua lisäelä ketoimintaa ja joka on re kisteröity muussa ETA-valtiossa
kuin Suomessa;
20)ammatillisia lisäeläkkeit ä tarjoavalla laitoksella  laitoksen oikeudellisesta muo-
dosta riippumatta laitosta, joka toimii rahastointiperiaatteella ja  joka on perustettu erillään
rahoittavista yrityksistä tai toimialoista ja jonka tehtävänä on tarjota työhön perustuvia
lisäeläke-etuuksia sopimuksen tai sovitun sitoumuksen perusteella, jotka on tehty:
a) yksilöllisesti tai keskitetysti työnantajan (työnantajien) ja työntekijän (työntekijöi-
den) tai näiden edustajien välillä; taikka
b) yksilöllisesti tai keskitety sti itsenäisten amma tinharjoittajien kanssa kotijäsenvaltioi-
den ja vastaanottavien jäsenvaltioiden oikeuden mukaisesti;
ja jonka toiminta johtuu suoraan tästä tehtävästä;
21)rahoittavalla yrityksellä  yritystä tai muuta elintä, joka  toimii työnantajana tai itse-
näisenä ammatinharjoittajana ta i näiden yhdistelmänä ja jo ka tarjoaa lisäeläkejärjestelyä
tai suorittaa maksuosuuksia lisäeläkelaitokselle , riippumatta siitä, on ko yrityksen tai eli-
men osana tai muodosta ako sen yksi tai useampi oikeus henkilö tai luon nollinen henkilö;
22)Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella  Euroopan valvontaviranomaisen
(Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranoma inen) perustamisesta sekä päätöksen N:o
716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta annetus-sa Euroopan parlamentin ja neuvoston aset uksessa (EU) N:o 1094/2010 tarkoitettua viran-
omaista;
23)toimivaltaisella  viranomaisella  kansallista viranomais ta, joka on ETA-valtiossa
nimetty hoitamaan ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laito sten toiminnasta ja valvon-
947/2021  
3nasta annetun Euroopan parlamen tin ja neuvoston direktiivis sä (EU) 2016/2341 säädetty-
jä tehtäviä;
24)kotivaltiolla  ETA-valtiota, jossa lisäeläkelaitos on  rekisteröity tai hyväksytty ja
jossa sen keskushallinto sijaitsee;
25)vastaanottavalla valtiolla  ETA-valtiota, jonka ammatillis ia lisäeläkejärjestelyjä
koskevaa sosiaali- ja työoikeu tta sovelletaan rahoittavan yrity ksen ja vakuutettujen tai
etuudensaajien väliseen suhteeseen;
26)siirtävällä lisäeläkelaitoksella  lisäeläkelaitosta, joka siirtää kokonaan tai osittain
lisäeläkejärjestelyn vastuut, va kuutusteknisen vastuuvelan ja muut velvoitteet ja oikeudet
sekä vastaavat varat tai niitä vastaavat käte isvarat toisessa ETA-valtiossa rekisteröityyn
tai hyväksyttyyn lisäeläkelaitokseen;
27)vastaanottavalla lisäeläkelaitoksella  lisäeläkelaitosta, joka  vastaanottaa kokonaan
tai osittain lisäeläkejärjestelyn  vastuut, vakuutusteknisen v astuuvelan ja muut velvoitteet
ja oikeudet sekä vastaavat varat tai niitä vast aavat käteisvarat toisessa ETA-valtiossa re-
kisteröidyltä tai hyväksyt yltä lisäeläkelaitokselta;
28)rajat ylittävällä toiminnalla  sellaisen lisäeläkejärjestel yn hallinnointia, jossa ra-
hoittavan yrityksen ja vakuut ettujen ja etuudensaajien vä liseen suhteeseen sovelletaan
jonkin muun ETA- valtion kuin  kotivaltion ammatillisiin lisäe läkejärjestelyihin sovellet-
tavaa sosiaali- ja työoikeutta;
29)OECD-valtiolla  Taloudellisen yhteisty ön ja kehityksen järjes töön kuuluvaa valtio-
ta;
30)kiinteistöyhteisöllä  yhteisöä, jonka pääasiallisena omaisuutena on ETA-valtiossa
sijaitsevia kiinteistöjä ja rakennuksia, ETA-valtiossa sijait sevaan kiinteään omaisuuteen
tai vesivoimaan kohdistuvia oikeuksia sekä osuuksia ja osakkeita yhteisöistä, joiden koti-paikka on ETA-valtiossa ja joid en pääasiallisena tarkoituksen a on omistaa edellä tarkoi-
tettuja kiinteistöjä ja rakennuksia ja edellä tarkoitettuja oikeuksia;
31)konsernilla  kirjanpitolaissa (1336/1997) tarkoitettua konsernia;
32)palveluyrityksellä  yhteisöä, joka tuottaa lisäeläke laitokselle sen toimintaan liitty-
viä palveluita;
33)luottolaitoksella  luottolaitostoiminnasta annetuss a laissa (610/2014) tarkoitettua
luottolaitosta ja ulkoma ista ETA-luottolaitosta;
34)velkasitoumuksella  lainasaamista ja muuta saamis ta ja näille kertynyttä korkoa
sekä joukkovelkakirjalainaa ja  muita raha- ja pääomamark kinavälineitä, ei kuitenkaan
osaketta, osuutta, johdannaissopimusta eikä se llaista sitoumusta, jolla on huonompi etuoi-
keus kuin velallisen muilla sitoumuksilla;
35)sijoitusrahastolla  sijoitusrahastolaissa (213/2019) tarkoitettua kotimaista sijoitus-
rahastoa sekä sijoitusrahastolaissa tarkoi tetun muussa ETA-valtiossa kuin Suomessa toi-
miluvan saaneen yhteissijoitusy rityksen tarjoamaa rahastoa;
36)vaihtoehtorahastolla  vaihtoehtorahastojen hoitajista  annetussa laissa (162/2014)
tarkoitettua koti- ja ulkom aista vaihtoehtorahastoa;
37)biometrisellä riskillä  kuolemaan, työkyvyttömyytee n tai eliniän odotukseen liitty-
vää riskiä;
38)säännellyllä markkinalla  kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetussa laissa
(1070/2017) tarkoitettua säänneltyä markkinaa;
39)monenkeskisellä kaupa nkäyntijärjestelmällä  kaupankäynnistä rahoitusvälineillä
annetussa laissa tarkoitettua monenk eskistä kaupankä yntijärjestelmää;
40)organisoidulla kaup ankäyntijärjestelmällä  kaupankäynnistä rahoitusvälineillä an-
netussa laissa tarkoitettua organi soitua kaupankäyn tijärjestelmää.
947/2021  
43§
Lisäeläkelaitoksen toiminnan tarkoitus
Lisäeläkelaitoksen tehtävänä on muutoin kuin liikemäisesti harjoittaa lisäeläkevakuu-
tustoimintaa ja hoitaa laitokselle tätä varten kertyviä varoja vakuutettujen edut turvaavalla
tavalla. Lisäeläkelaitos ei saa harjoittaa muuta kuin edellä ta rkoitettua toimintaa.
Lisäeläkelaitoksen on toimin nassaan pyrittävä riskien ja et ujen oikeudenmukaiseen ja-
kautumiseen sukupolvien välillä.
4§
Lisäeläkelaitoksen toiminta ennen rekisteröintiä
Ennen rekisteröintiä lisäeläkelaitos ei voi hankkia oikeuksia, tehdä sitoumuksia eikä
olla asianosaisena tuomioistu imessa tai muussa viranomaisessa.
Lisäeläkelaitoksen puolesta ennen sen rekist eröintiä tehdystä toimesta vastaavat toi-
mesta päättäneet tai siihen osallistuneet yhteisvastuullisesti. Hallitus ja toimitusjohtaja
voivat ilman henkilökohtaista vastuuta käyttä ä puhevaltaa lisäeläkelaitoksen perustamista
koskevissa asioissa.
5§
Lisäeläkesäätiön toimintapiiri
Lisäeläkesäätiön säännöissä tulee määritellä to imintapiiri siten, että säätiön osakkaana
voi olla työnantaja tai useampi työnantaja yhdessä sellaisten työn antajien kanssa, jotka
kuuluvat samaan konserniin. Li säeläkesäätiö voi myös kuulua toimintapiiriinsä osakkaa-
na.
Lisäeläkesäätiön toimintapiirin voi muodos taa myös säännöissä määrätty osa 1 momen-
tissa tarkoitetusta toimintapiiristä.
Lisäeläkesäätiö saa harjoittaa 3 §:n 1 momen tissa tarkoitettua toimintaa vain toiminta-
piirissään.
6§
Lisäeläkekassan toimintapiiri
Lisäeläkekassan säännöissä tulee määritellä toimintapiiri siten, että sen voivat muodos-
taa:
1) työnantajat yhdessä sellaisten työnantajien kanssa, joilla on  taloudellinen tai toimin-
nallinen yhteys;
2) työnantajat yhdessä sellaisten työnantajien kanssa, joiden toimiala tai ammattiala on
samankaltainen tai, jotka muun vastaavan seikan vuoksi muodostavat kokonaisuuden;
3) yrittäjät yhdessä sellaisten yrittäjien kanssa , joiden toimiala ta i ammattiala on sa-
mankaltainen tai, jotka mu un vastaavan seikan vuoksi  muodostavat kokonaisuuden;
4) henkilöryhmä, joka on määritelty ammati n tai ammattialaan kuulumisen taikka re-
kisteröidyn yhdistyksen jäsenyyden perusteella.
Lisäeläkekassatoiminnan harjoittamisen 1 mo mentissa tarkoitetussa toimintapiirissä tu-
lee olla tarkoituksenmukaista . Edellä 4 kohdassa tarkoitettuun rekisteröidyn yhdistyksen
jäsenyyden perusteella määriteltyyn toimintapiiriin vaik uttavia muutoksia voidaan tehdä
vain Finanssivalvonnan suostumuksella.
Lisäeläkekassan toimintapiirin voi muodost aa myös säännöissä määrätty osa 1 momen-
tissa tarkoitetusta toimintapiiristä.
Lisäeläkekassa saa harjoittaa 3 § :n 1 momentissa ta rkoitettua toimint aa vain toiminta-
piirissään.
947/2021  
57§
Vakuutettavia koskevat rajoitukset
Lisäeläkelaitoksessa voidaan vakuuttaa vain  osakkaisiin työsuhteessa tai virkasuhtees-
sa olevia tai osakkaan johtoon kuuluvia henkilöitä. Lisäeläkelaitoksessa voidaan lisäksi
vakuuttaa laitoksessa osakkaana olevan työn antajan toiseen valtio on lähettämä työntekijä
(lähetetty työntekijä ), joka työskentelee työnantajan tai työnantajan kanssa samaan talou-
delliseen kokonaisuuteen kuuluv an emo-, tytär- tai sisaryrit yksen palveluksessa tai sellai-
sen yrityksen palveluksessa, jo ssa työnantaja on osakkaana,  tai muussa yrityksessä, jossa
työnantajalla on määräämisvalta, olematta  sinä aikana työsuhteessa työnantajaan.
Lisäeläkekassassa voidaan sen lisäksi vakuutta a myös sen säännöissä määrätyllä toimi-
tai ammattialalla olevia yrittäjiä. Lisäeläkeka ssassa voidaan vakuuttaa my ös edellä tarkoi-
tettujen henkilöiden ja 1 momentissa tarkoitettujen henk ilöiden perheenjäseniä sekä
lisäeläkekassan osakkaan palvel uksesta eläkkeelle siirtyneitä  henkilöitä ja heidän per-
heenjäseniänsä sekä henkilöitä, jotka olisiv at joutuneet eroamaan kassasta, jollei heidän
vakuutustaan kassassa olisi jatkettu.
Lisäeläkelaitoksessa voidaan lisäksi vakuutt aa sellaisia vapaakirjan saaneita henkilöitä,
joiden vapaakirja perustuu 1 momentissa tark oitettuun työskentelyyn. Sen lisäksi lisäelä-
kekassassa voidaan vakuuttaa sellaisia vapaak irjan saaneita henkilöitä, joiden vapaakirja
perustuu 2 momentissa tarko itettuun yrittäjyyteen, perheenj äsenyyteen, aiempaan palve-
lukseen tai vakuutuksen jatkamiseen.
8§
Oikeushenkilöllisyys ja  osakkaiden vastuu
Lisäeläkelaitos on osakkaistaan erillinen oi keushenkilö, joka synt yy rekisteröimisellä.
Lisäeläkesäätiön osakas on li säeläkesäätiölle vastuussa va rojen riittävyydestä lisäelä-
kesäätiön vastuuvelan kattamiseen siten kui n tässä laissa säädetään ja lisäeläkesäätiön
säännöissä määrätään.
Lisäeläkekassan osakas on lisäe läkekassalle vastuussa sen tilinpäätöksen a lijäämän kat-
tamisesta. Osakkaan vastuu alijäämän kattami sesta on rajoitettu siten kuin tässä laissa sää-
detään ja lisäeläkekassan säännöissä ja laskuperusteissa määrätään.
9§
Lisäeläkelaitoksesta eroaminen ja erottaminen
Lisäeläkekassan osakas voi erota lisäeläkekassa sta. Lisäeläkesäätiön osakas saa erota ja
voi tulla erotetuksi lisäeläkesäätiöstä vain, jos eroavan osakkaan osakaskohtainen vakuu-
tuskanta on luovutettu toiselle li säeläkelaitokselle tai vakuutusyhtiölle.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan my ös, kun lisäeläkesäätiön osakas lopettaa
toimintansa 5 §:ssä tarko itetussa toimintapiirissä.
10 §
Eläkesäätiöistä ja eläkekassois ta annetun lain soveltaminen
Lisäeläkelaitokseen sovelletaan, mitä eläkesää tiöistä ja eläkekassoista annetussa laissa
(946/2021), jäljempänä eläkesäätiö- ja eläkekassalaki , säädetään eläkelaitoksesta.
Lisäeläkesäätiöön sovelletaan, mitä eläkesääti ö- ja eläkekassalaissa säädetään eläkesääti-
östä. Lisäeläkekassaan sovelletaan, mitä eläkesäätiö- ja eläkekassalaissa säädetään eläke-kassasta. Lisäeläkelaitokseen, lisäeläkesäätiö ön tai lisäeläkekassaan ei kuitenkaan sovel-
leta eläkesäätiö- ja eläkekassalain 1 luvun 1–5 §:ä ä, 2 luvun 4, 8 ja 9 §:ää, 4 luvun 4, 8, 15
ja 26 §:ää, 5 luvun 2–4, 8 ja 9 §:ää, 6 luvun 3 ja 6 §:ää, 7 ja 8 lukua, 10 luvun 1, 3, 7, 13
947/2021  
6ja 14 §:ää, 11 luvun 3, 4 ja 15 §:ää, 12 lu vun 1–6, 10–12, 15–18, 20, 22, 23 ja 27 §:ää,
13 luvun 1, 2, 4–6, 12, 14, 17–26, 28–30 ja 39 §:ää, 14 luvun 2–8 §:ää, 16 luvun 1–3 §:ääeikä 17 luvun 2 §:ää.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, lis äeläkelaitokseen, jossa on vähintään 100
vakuutettua, ei sovelleta eläkesäätiö- ja eläkekassalain 4 luvun 22–25 §:ää. Sen lisäksi,
mitä 1 momentissa säädetään, lisäeläkelaitoks iin, joissa on vähemmän kuin 100 vakuutet-
tua, ei sovelleta eläkesäätiö - ja eläkekassalain 4 luvun 22 §:n 3 momenttia eikä 24 §:n
2 momenttia.
11 §
Säännökset, joita ei sovelleta maks uperusteiseen lisäeläkejärjestelyyn
Maksuperusteiseen lisäeläkejärjestelyyn ei sovelleta 2 luvun 3 §:ää eikä 4 luvun 2 §:n
1 momenttia ja 8 §:ää.
12 §
Säännökset, joita ei sovelleta sijo itussidonnaiseen lisäeläkejärjestelyyn
Sen lisäksi, mitä 11 §:ssä säädetään, sijoitussi donnaiseen lisäeläkejärjestelyyn ei sovel-
leta 5 luvun 2 §:n 2 momenttia, 4 §:n 2 momenttia eikä 5, 10 ja 13 §:ää.
Sijoitussidonnaisen lisäeläkejärjestelyn va stuuvelan katteena olev an omaisuuden ar-
vostamiseen tilinpäätöksessä ei  sovelleta eläkesäätiö- ja eläkekassalain 6 luvun 7 §:ää.
13 §
Säännökset, joiden soveltaminen r iippuu vakuutettujen lukumäärästä
Lisäeläkelaitokseen, jossa on vä hemmän kuin 100 vakuutettua ( pieni lisäeläkelaitos ),
ei sovelleta 3 luvun 1, 5–13 ja 15–17 §:ää, 4 luvun 2 §:ää, 6 luvun 27–35 §:ää, 7 luvun1 §:ää, 2 §:n 2 momenttia, 4, 5 ja 8–12 §:ää, 13 lukua eikä 15 lu vun 1–6 ja 8–10 §:ää.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, lisäeläkelaitokseen, jossa on vähemmän kuin
16 vakuutettua, ei sovelleta 3 luvun 4 §:ää, eikä 6 luvun 3 §:ää ja 16 §:n 1 momenttia.
14 §
Lisäeläkelaitoksen oikeus va lita sovellettava säännöstö
Sen estämättä, mitä 13 §:ssä säädetään, lisäe läkelaitos, jossa on vähemmän kuin 100
vakuutettua, voi ilmoittaa Fina nssivalvonnalle harjoittavansa  toimintaansa ilmoitusta seu-
raavan tilikauden alusta  lukien niiden tämän lain säännö sten mukaisesti, joita sovelletaan
lisäeläkelaitokseen, jossa on vähintään 100 va kuutettua. Jos lisäeläkelaitos peruuttaa il-
moituksensa, sen toimintaan so velletaan peruuttamista seuraav an tilikauden alusta lukien
niitä tämän lain säännöksiä, joita sovelletaan li säeläkelaitokseen, jo ssa on vähemmän kuin
100 vakuutettua.
Lisäeläkelaitos voi ilmoittaa Finanssivalvon nalle, jos sen vakuutettujen lukumäärä vä-
henee alle 100:aan. Ilmoituksen tehneeseen li säeläkelaitokseen sovelletaan 13 §:ää ilmoi-
tusta seuraavan tilikauden alus ta lukien. Jos lisäeläkelaitos,  jonka vakuute ttujen lukumää-
rä on vähentynyt alle 100:n, ei tee edellä tarkoitettua ilmoitusta, sen toimintaan sovelle-
taan 13 §:n estämättä säännöksiä,  joita sovelletaan lisäeläkela itokseen, jossa on vähintään
100 vakuutettua.
Finanssivalvonta merkitsee tiedon 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta ilmoituksesta eläke-
säätiö- ja eläkekassalain 9 luvun 3 § :ssä tarkoitettuun rekisteriin ( eläkesäätiö- ja vakuu-
tuskassarekisteri ).
947/2021  
715 §
Lisäeläkelaitoksen velvollisuus ilmo ittaa Finanssivalvonna lle vakuutettujen 
lukumäärän muutoksista
Lisäeläkelaitoksen, jossa on ollut vähemmän ku in 100 vakuutettua, tulee viipymättä il-
moittaa Finanssivalvonnalle, jos vaku utettujen lukumäärä nousee 100:aan.
Lisäeläkelaitoksen, jonka vakuutettujen luku määrä nousee vähintään 16:een, tulee il-
moittaa tästä viipymättä  Finanssivalvonnalle.
Finanssivalvonta merkitsee tiedon 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta ilmoituksesta eläke-
säätiö- ja vakuutuskassarekisteriin.
16 §
Ulkomaiseen ETA-vakuutusyhtiö ön sovellettavat säännökset
Ulkomaisista vakuutusyhtiöist ä annetussa laissa (398/1995 ) tarkoitettuun ulkomaiseen
ETA-vakuutusyhtiöön, joka harj oittaa ammatillisia lisäeläkkeitä  tarjoavien laitosten toi-
minnasta ja valvonnasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU)
2016/2341 4 artiklassa tarkoitettu a ammatillista lisäeläketoimi ntaa, sovelletaan tämän lain
säännöksiä ulkomaisesta ETA-li säeläkelaitoksesta. Edellä tarkoitettu vakuutusyhtiö voi
vastaanottaa tai siirtää lisäeläkejärjestelyn no udattaen, mitä tässä laissa säädetään lisäelä-
kejärjestelyn rajat ylittävästä siirrosta.
17 §
Finanssivalvonnan määräystenantovaltuus
Finanssivalvonta voi antaa ta rkempia määräyksiä 14 ja 15 §:ssä säädettyjen ilmoitusten
sisällöstä.
2 luku
Perustaminen, osakkaat ja säännöt
1§
Lisäeläkesäätiön perustaja
Sen lisäksi, mitä eläkesäätiö- ja eläkekassa lain 2 luvun 1 §:n 1 momentissa säädetään,
maksuperusteista lisäeläketoimintaa harjoitt avan lisäeläkesäätiön voivat perustaa vakuu-
tetut yhdessä työn antajan kanssa.
2§
Lisäeläkekassan perustaja
Sen lisäksi, mitä eläkesäätiö- ja eläkekassa lain 2 luvun 1 §:n 2 momentissa säädetään,
jos lisäeläkekassatoiminnan harjoittaminen ry hmän keskuudessa on perusteltua, lisäeläke-
kassan voi perustaa henkilöryhmä, joka on määritelty ammatin tai ammattialaan kuulumi-
sen tai rekisteröidyn yhdistyksen jäsenyyden  perusteella tai rekisteröity yhdistys.
Lisäeläkekassan, joka harjoittaa maksuperus teista lisäeläketoimintaa, voivat perustaa
vakuutetut yhdessä työnantajan kanssa.
947/2021  
83§
Lisäeläkelaitoksen vähimmäiskoko
Lisäeläkesäätiössä tulee olla 1 luvun 7 §:n 1 momentissa ta rkoitettuja vakuutettuja vä-
hintään 30 tai, jos lisäeläkesäätiön säännöissä niin määrätään, yhteensä vähintään 30 edel-lä tarkoitettua vakuutettua ja eläkkeens aajaa. Lisäeläkesäätiötä perustettaessa 1 luvun
7 §:n 1 momentissa tarkoitettuja  vakuutettuja tulee olla vähi ntään 30 perustamista seuraa-
van toisen kalenterivuoden päättyessä.
Lisäeläkekassassa tulee olla 1 luvun 7 §:n 1 momentissa tarkoitettuja vakuutettuja vä-
hintään 100 tai, jos lisäeläkekassan säännöi ssä niin määrätään, yhteensä vähintään 100
edellä tarkoitettua vakuutettu a ja eläkkeensaajaa . Lisäeläkekass assa, joka ha rjoittaa työ-
kyvyttömyys- tai perhe-eläketoimintaa tulee o lla 1 luvun 7 §:n 1 momentissa tarkoitettuja
vakuutettuja vähintään 300.
Finanssivalvonta voi erityisestä syystä my öntää vakuutettujen lukumäärää koskevia
poikkeuksia tai pidentää 1 momentissa tark oitettua määräaikaa enintään vuodella.
4§
Säännöt
Lisäeläkelaitoksella tulee olla säännöt, joissa on määrättävä:
1) toiminimi ja, jos se ilmaistaan kahdella tai useammalla kielellä, ilmaisut edellä tar-
koitetuilla kielillä;
2) kotipaikkana oleva Suomen kunta ja, jos lisäeläkelaitoksen keskushallinto sijaitsee
muualla kuin kotipaikass a, Suomen kunta, jossa keskushallinto sijaitsee;
3) harjoitettava eläkevakuutustoiminta;4) toimintapiiri;5) ketkä ovat eläkelaitoksessa vakuutettuja;6) hallituksen jäsenten ja varajäse nten lukumäärä sekä toimikausi;
7) hallituksen jäsenille suorite ttavan palkkion peruste;
8) tilintarkastajien ja varatil intarkastajien toimikausi;
9) miten vakuutetut tulevat järjestelyn osapuo liksi ja eroavat järjestelystä sekä millä
perusteella vakuutettu voidaan erottaa;
10) etuudet, niiden suuruus tai määräytymisperuste;11) etuuksien saamisen edelly tykset ja suorittamisaika;
12) takaako eläkelaitos biometrisen riskin, s ijoitustoiminnan tuoton tai etuuksien ta-
son;
13) jos vakuutetut suorittavat vakuutusmaks uja, vakuutettujen vakuutusmaksun mää-
räytyminen, suorittamisen ajan kohdat ja viivästymisestä  johtuvat seuraamukset;
14) jos vakuutetut maksavat vakuutusmaksuja, vakuutettujen oikeudesta keskeyttää
maksujen suorittaminen;
15) maksuperusteisessa lisäeläkejärjestelyssä vakuutettujen oikeudes ta valita ja vaih-
taa sijoituskohteita;
16) onko maksuperusteisessa lisäeläkejärjestelyssä kertyneet varat ja niille laskettavat
tuotot mahdollista siirtää toiseen vakuutuslaitokseen;
17) säilyttääkö ja missä määrin henkilö, jonka vakuutussuhde on päättynyt ennen eläk-
keeseen tai muuhun etuuteen oikeuttavan ta pahtuman sattumista, itse ja hänen edunsaa-
jansa oikeuden eläkkeeseen tai muuhun etuuteen;
18) eläkelaitoksen varojen ja vastuiden jakautumisesta eläkelaitosta purettaessa.
Lisäksi säännöissä tulee olla:1) tieto siitä, että vakuutetuilla  ja heidän edunsaajillaan on  oikeus lisäel äkkeeseen tai
muuhun etuuteen työsopi muslain (55/2001) 1 luvun 10 §:ssä  tarkoitetussa liikkeen luovu-
tustilanteessa;
947/2021  
92) tieto siitä, että eläkelaitos toimittaa va kuutetuille, eläkkeen- ja muun etuuden saajille
ja edunsaajille 7 luvussa tarko itetut tiedot, sekä tieto siitä, miten ja milloin tiedot toimite-
taan;
3) tieto vakuutettujen, eläkkeen- ja muun  etuudensaajien ja edunsaajien käytettävissä
olevista oikeusturvakeinoista.
Lisäeläkekassan säännöissä tulee sen lisäksi,  mitä 1 momentissa säädetään määrätä:
1) miten kutsu kassankokoukseen toimitetaan;2) miten osakkaiden äänioikeus ja ää nimäärät jakautuvat kassankokouksessa;
3) jos kassalla on edustajisto, edustajiston jä senten ja varajäsenten  toimikausi ja valit-
semistapa sekä jäsenille suor itettavan palkkion peruste;
4) miten osakaskohtainen vaku utusmaksu määräytyy ja seuraamukset maksun viiväs-
tymisestä;
5) miten osakas eroaa ja millä perust eella osakas voidaan erottaa kassasta.
Lisäeläkesäätiön säännöissä tulee sen lisäk si, mitä 1 momentissa säädetään, määrätä:
1) hallituksen jäsenten ja va rajäsenten va litsemistapa;
2) noudattaako eläkesäätiö, jossa on useita osakkaita, kirjanpidossaan tasaavaa vai osa-
kaskohtaista järjestelmää;
3) miten osakkaiden osuus 5 luvun 15 §:ssä tarkoitetusta ylikatteesta lasketaan tasaa-
vaa kirjanpitojärjestelmää noudattavassa eläkesäätiössä.
5§
Sääntöjen vahvistaminen
Lisäeläkelaitoksen säännöille ja niiden muutoksille on ha ettava Finanssivalvonnan vah-
vistus. Hakemukseen on lisäeläkelaitosta pe rustettaessa liitettävä perustamissopimus, osa-
kasluettelo ja selvitys siitä, että hallituksen jäsenet täyttävät 3 luvu n 1 §:ssä säädetyt kel-
poisuusvaatimukset sekä, jos laitokselle on va littu toimitusjohtaja, selvitys siitä, että toi-
mitusjohtaja täyttää mainitussa pykälässä säädetyt vaatimukset.
Finanssivalvonnan on vahvistettava lisäelä kesäätiön säännöt tai niid en muutokset, jos
säännöt ovat lainmukaiset.
Finanssivalvonnan on vahvistettava lisäeläkek assan säännöt ja niiden muutokset, jos
säännöt ovat lainmukaiset eikä aiotun vakuut ustoiminnan katsota vaarantavan alan tervet-
tä kehitystä.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määr äyksiä 1 momentissa tarkoitetun hakemuk-
sen sisällöstä sekä hakemukseen liitettävi stä selvityksistä ja asiakirjoista.
6§
Lisäeläkesäätiön elä kkeiden vähentäminen
Sen estämättä, mitä eläkesäätiö- ja eläk ekassalain 2 luvun 15 §:ssä säädetään, jos
lisäeläkesäätiön sääntöjen muutos  tarkoittaa vakuutettujen el äkkeiden vähentämistä tai
poistamista siltä osin kuin eläkkeet ovat ka rttuneet palveluksesta ennen muutosajankohtaa
taikka eläkkeensaajien alkaneiden eläkkeiden tai heidän ja heidän edunsaajiensa vastais-
ten eläkkeiden vähentämistä tai poistamista,  muutoksen vahvistamisen edellytyksenä on,
että muutosta on kannattanut vähintään neljä viidesosaa hallituk sen kokouksessa läsnä
olevista jäsenistä. Lisäksi edellytyksenä on, et tä muutos on lisäeläkesäätiön toiminnan jat-
kamisen kannalta välttämätön ta i että ne, joiden eläkkeiden  alentamista tai poistamista
päätös koskee, ovat antaneet tähän suostumuksensa.
Muutos on 1 momentissa tark oitetulla tavalla välttämätön,  jos lisäeläkesäätiö olisi ase-
tettava selvitystilaan 12 luvun 2 §:n 2–6 ko hdan perusteella, elle i muutosta tehtäisi.
Muutokseen, joka rajoittaa eläkkeen kasvua muutoksen jälkeen, ei sovelleta 1 ja 2 mo-
menttia.
947/2021  
107§
Lisäeläkesäätiön etuuksien vähentämises sä noudatettavat yleiset periaatteet
Lisäeläkesäätiön eläkkeitä ja muita etuuksia 6 §:n 1 ja 2 momentissa  tarkoitetulla taval-
la vähennettäessä on kohtuullis essa määrin otettava huomio on lisäeläkesää tiön säännöissä
määrätty etuoikeusjärjestys lisäeläkesäätiön varojen jakamisessa etuuden saajien keskenlisäeläkesäätiötä purettaessa sekä se, että et uuden saajien ryhmien asema suhteessa toisiin-
sa säilyy kohtuullisessa määrin samana. Eläkke itä ja muita etuuksia ei saa vähentää eikä
poistaa siltä osin kuin lisäeläk esäätiön vastuuvelka on katettu.
8§
Lisäeläkesäätiön etuuksien vähentäminen lakisääteisen eläketurvan muutosten johdosta
Sen estämättä, mitä 6 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 7 §:ssä säädetään, jos lakisääteisiä
eläkkeitä ja muita etuuksia vähennetään ta i rajoitetaan, lisäeläke säätiön sääntöjen mukai-
sia eläkkeitä ja muita etuuksia voidaan v astaavasti vähentää ta i rajoittaa muuttamalla
lisäeläkesäätiön sääntöjä myös s iten, ettei edellä tarkoitetu illa eläkkeillä ja muilla etuuk-
silla korvata lakisääteisiin eläkkeisiin ja muihin etuuksiin tehtyjä muutoksia.
9§
Lisäeläkekassan etuuksien vähentäminen
Sääntömuutosta, joka koskee etuuden pienen tämistä, ei saa soveltaa vakuutustapahtu-
maan, joka on sattunut ennen muutoksen vo imaantuloa. Uutena va kuutustapahtumana ei
pidetä eläkkeen muuttamista vanhuuseläkkee ksi tai oikeuden synt ymistä perhe-eläkkeen
saamiseen eläkkeensaajan jälkeen.
Jos lisäeläkekassan sääntöjen muutos tarkoitt aa vakuutettujen eläkkeiden vähentämistä
tai poistamista siltä osin kuin eläkkeet ovat  karttuneet palvelukses ta ennen muutosajan-
kohtaa, muutoksen vahvistamisen  edellytyksenä on, että mu utos on lisäeläkekassan toi-
minnan jatkamisen kannalta välttämätön tai että , ne joiden eläkkeiden  alentamista tai pois-
tamista päätös koskee, ovat antaneet tähän suostumuksensa. Sääntöjen muutos on edellä
tarkoitetulla tavalla välttämätö n, jos lisäeläkekassa olisi asete ttava selvitystilaan 12 luvun
2 §:n 2–6 kohdan perusteella, ellei sääntömuutosta tehtäisi.
Lisäeläkekassan eläkkeiden ja muiden etuu ksien vähentämisestä päättää kassankokous.
Sen estämättä, mitä eläkesäätiö- ja eläkekassalain 2 luvun 15 §:ssä säädetään, päätös onpätevä, jos vakuutetut, osakkaat tai edustajiston jäsenet, joilla on vähintään kaksi kolmas-osaa tai säännöissä määrätty suurempi ää nimäärä kokouksessa edustetusta äänimäärästä,
ovat sitä kannattaneet.
Sääntömuutokseen, joka rajoitta a etuuden kasvua muutoksen jälkeen, ei sovelleta 1 ja
2 momenttia.
10 §
Lisäeläkelaitokse n keskushallinto
Lisäeläkelaitoksen keskushallinnon on sijaittava Su omessa. Keskushallinnon sijainti-
paikalla tarkoitetaan paikkaa,  jossa lisäeläkelaitoksen keskei set strategiset päätökset teh-
dään.
947/2021  
113 luku
Johto ja hallintojärjestelmä
1§
Hallituksen jäsenen ja toimitusjohtajan kelpoisuus
Lisäeläkelaitoksen toiminnast a tosiasiallisesti vastaavien henkilöiden on oltava hyvä-
maineisia ja tehtävään sopivi a. Lisäeläkelaitoksen hallituk sen jäsenillä on yhdessä sekä
toimitusjohtajalla yksin oltava riittävästi päte vyyttä, taitoa ja koke musta lisäeläkelaitok-
sen järkevään ja vakaaseen joht amiseen ja hallinnointiin.
Vajaavaltainen, konkurssissa oleva tai liik etoimintakieltoon määrätty henkilö ei voi
olla hallituksen jäsen  tai toimitusjohtaja.
Vähintään yhdellä hallituksen jäsenellä  on oltava asuinpaikka ETA-valtiossa.
Mitä tässä pykälässä säädetään toiminnasta tosiasiallisesti vastaavista henkilöistä, so-
velletaan myös hallituks en varajäseneen ja toimitusjohtajan sijaiseen.
2§
Hallituksen jäsenen ja toim itusjohtajan kelpoisuus pienessä lisäeläkelaitoksessa
Pienen lisäeläkelaitoksen toiminnasta tosiasi allisesti vastaavien henkilöiden on oltava
hyvämaineisia. Heillä on oltava  sellainen yleinen eläkevakuu tustoiminnan tuntemus kuin
pienen eläkelaitoksen toiminnan laatuun ja laajuuteen katsoen on tarpeellista. Jos pieni
lisäeläkelaitos harjoittaa etuusperusteista lisäeläkevakuutustoimintaa, hallituksessa on
myös oltava hyvä sijoitustoiminnan asiantuntemus.
Jos pienen lisäeläkelaitoksen toiminnasta tosiasiallisesti vast aavilla henkilöillä ei ole 1
momentissa tarkoitettua eläkevakuutustoiminnan  tai sijoitustoiminnan  tuntemusta, heidän
palveluksessaan on oltava riittävän pä teviä ja kokeneita neuvonantajia.
Vajaavaltainen, konkurssissa oleva tai liik etoimintakieltoon määrätty henkilö ei voi
olla hallituksen jäsen  tai toimitusjohtaja.
Vähintään yhdellä hallituksen jäsenellä  on oltava asuinpaikka ETA-valtiossa.
Mitä tässä pykälässä säädetään toiminnasta tosiasiallisesti vastaavista henkilöistä, so-
velletaan myös hallituks en varajäseneen ja toimitusjohtajan sijaiseen.
3§
Finanssivalvonnan määräyksenantovaltuus
Finanssivalvonta voi pyytää to imittamaan sille selvityksen s iitä, että toiminnasta tosi-
asiallisesti vastaavat henkilöt täyttävät 1 tai 2 §:ssä säädetyt vaatimukset.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräy ksiä 1 momentissa tarkoitetusta selvityk-
sestä.
4§
Hallituksen jäsenen ja toim itusjohtajan esteellisyys
Lisäeläkelaitoksen toiminnast a tosiasiallisesti vastaava henk ilö ei saa osallistua hänen
ja eläkelaitoksen välistä sopi musta koskevan asian käsittelyyn. Hän ei myöskään saa osal-
listua eläkelaitoksen ja kolmannen välistä so pimusta koskevan asian käsittelyyn, jos hän
on palvelussuhteessa kolmanteen, kolmantena ol evan yhteisön tai säätiön toimitusjohtaja
taikka sitä vastaavassa asemass a, hallituksen, hallintoneuvosto n tai niihin rinnastettavan
toimielimen jäsenenä, taikka jos hänelle on odotettavissa sopimuksesta olennaista etua,
joka saattaa olla ristiriidassa eläkelaitoksen edun kanssa.
947/2021  
12Mitä tässä pykälässä säädetään sopimuksesta, sovelletaan vastaavasti muuhun oikeus-
toimeen sekä oikeudenkäyntiin ja muuhun puhevallan käyttämiseen.
5§
Hallintojärjestelmä
Lisäeläkelaitoksella on oltava tehokas hallin tojärjestelmä, joka mahdollistaa toiminnan
vakaan ja järkevän johtamisen ja hallinnoin nin ja joka on oikeassa suhteessa toiminnan
kokoon, luonteeseen, laajuuteen  ja monitahoisuuteen. Hallintojärjestelmässä on otettava
huomioon lisäeläkelaitoksen sijo ituspäätösten vaikutukset ympä ristöön, sosiaalisiin teki-
jöihin sekä hallintotapaan l iittyviin tekijöihin. Hallintojärjes telmää on arvioitava säännöl-
lisesti.
Lisäeläkelaitoksen organisaatiorakenteen on  oltava tarkoituksen mukainen ja selkeä.
Vastuualueet tulee jakaa ja erottaa asianmuka isesti toisistaan. Lisäeläkelaitoksella on ol-
tava tehokas tiedonvälitysjärjestelmä.
6§
Keskeiset toiminnot
Lisäeläkelaitoksella on oltava keskeiset toim innot. Lisäeläkelaitoks en keskeisiä toimin-
toja suorittavien henkilöiden tulee voida hoitaa tehtävänsä  tehokkaasti, puolueettomasti,
oikeudenmukaisesti ja riippuma ttomasti. Yksi henkilö tai or ganisaatioyksikkö voi hoitaa
useampaa kuin yhtä keskeistä toimintoa. Mitä ed ellä säädetään, ei sovelleta 9 §:ssä tarkoi-
tettuun sisäisen tarkastuksen to imintoon, jonka tulee olla r iippumaton muista keskeisistä
toiminnoista.
Keskeistä toimintoa suorittavan  henkilön tai organisaatioyksikö n on oltava eri kuin sillä
työnantajalla, joka vakuuttaa työntekijöitä tai muita henkilöitä lisäeläkelaitoksessa, samaa
keskeistä toimintoa su orittava henkilö tai organisaatioyksikkö.
Sen estämättä, mitä 1 ja 2 momentissa säädet ään, Finanssivalvonta voi lisäeläkelaitok-
sen hakemuksesta myöntää luvan suorituttaa ke skeisiä toimintoja samalla henkilöllä tai
organisaatioyksiköllä kuin ede llä tarkoitettu työnantaja, jo s lisäeläkelaitos antaa selvityk-
sen siitä, kuinka se estää tai käsittelee eturistiriitoja lisäelä kelaitoksessa vakuuttavan työn-
antajan kanssa, ja jos lisäeläk elaitoksen toiminnan koko, luonne, laajuus ja monitahoisuus
eivät muuta edellytä. Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä tässä momentissa
tarkoitetusta hakemuksesta.
7§
Keskeistä toimintoa suorittava n henkilön ilmoitusvelvollisuus
Keskeistä toimintoa suorittavan henkilön on ilmoitettava kaikki olennaiset havainnot
vastuualueeltaan ja niiden johd osta antamansa suositukset to imenpiteiksi lisäeläkelaitok-
sen hallitukselle, joka päättää tarvittavista toimenpiteistä.
Keskeistä toimintoa suorittavan henkilön on, rajo ittamatta oikeutta olla todistamatta it-
seään vastaan, ilmoitettava Fina nssivalvonnalle, jos lisäeläke laitoksen hallitus ei toteuta
asianmukaisia ja oikea-aikaisia korjaavia to imia, kun keskeistä to imintoa suorittava hen-
kilö tai organisaatioyksikkö on  ilmoittanut lisäeläkelaitoksen  hallitukselle havainneensa:
1) huomattavan riskin, ettei lisäeläkelaitos n oudata merkittävää lakisääteistä vaatimus-
ta, ja tämä voisi vaikuttaa merkittävästi vakuutettujen ja etuudensaajien etuihin;
2) toimintonsa suorittamisen yhteydessä lisäe läkelaitokseen tai sen  toimintaan sovel-
lettavan lain, asetuksen tai ha llinnollisen määräyksen merkit tävän aineellisen  rikkomisen.
947/2021  
138§
Riskienhallintatoiminto ja riskienhallintajärjestelmä
Lisäeläkelaitoksella on oltava tehokas ri skienhallintatoiminto, joka on oikeassa suh-
teessa lisäeläkelaitoksen kokoon ja organisaa tioon sekä lisäeläkelaitoksen toiminnan ko-
koon, luonteeseen, laaj uuteen ja monitahois uuteen. Riskienhallinta toiminnon on edistet-
tävä riskienhallintajärjestelmän toimintaa.
Riskienhallintajärjestelmässä tul ee olla strategioita, prosess eja ja menettelyjä lisäeläke-
laitokseen ja sen lisäelä kejärjestelyihin kohdistuvien yks ittäisten ja yhdistettyjen riskien
sekä näiden keskinäisten yh teyksien säännöllistä tunnista mista, mittaamista, seurantaa,
hallintaa ja ilmoittamista varten. Riskienhalli ntajärjestelmässä tulee olla menettelyjä ris-
keistä ja niiden keskinäisistä yhteyksistä ilmoittamiseksi lisäeläkelaitoksen hallitukselle.
Lisäeläkelaitoksen riskienha llintajärjestelmän tulee sopia yh teen lisäeläkelaitoksen or-
ganisaation ja päätöksentekoprosessin kanssa. Riskienhallintajärjestelmän tulee kattaa ris-
kit, joita voi esiintyä lisäeläke laitoksessa tai ulkoistettuja to imintoja hoitavissa palveluyri-
tyksissä, ja sen tulee olla oikeassa suhteessa lisäeläkelaitoksen kokoon ja organisaatioon
sekä lisäeläkelaitoksen toiminnan kokoon, luonteeseen, laajuuteen ja monitahoisuuteen.
Riskienhallintajärjestelmän  on katettava vähintään seuraavat osa-alueet:
1) vakuutusliike ja varausten muodostaminen;2) varojen ja velkojen hallinta;3) sijoitukset, erityisesti johdannaiset, arvopa peristetut tuotteet ja vastaavat sitoumuk-
set;
4) likviditeetti ja keskittymäriskin hallinta;5) operatiivisten riskien hallinta;6) vakuuttaminen ja muut ri skienvähentämistekniikat;
7) sijoitussalkkua ja sen hoitoa koskevat ym päristöön liittyvät, sosiaaliset ja hallinto-
tapaan liittyvät riskit ja niiden hallinta.
Jos vakuutetut ja etuudensaajat kantavat lisäeläkelaitoksen sääntöjen mukaisesti riskit,
riskienhallintajärjestelmässä on tarkasteltava näitä riskejä myös vakuutettujen ja etuuden-
saajien kannalta.
9§
Sisäisen tarkastuksen toiminto
Lisäeläkelaitoksella on oltava tehokas sisäi sen tarkastuksen toim into. Sisäisen tarkas-
tuksen on arvioitava, ovatko sisäinen valv ontajärjestelmä, hallintojärjestelmän muut osa-
tekijät ja ulkoistetut toiminno t riittäviä ja tehokkaita. Sisäi sen tarkastuksen toiminnon tu-
lee olla oikeassa suhteessa lisäeläkelaitoksen kok oon ja organisaatioon sekä lisäeläkelai-
toksen toiminnan kokoon, luonteeseen,  laajuuteen ja monitahoisuuteen.
10 §
Aktuaaritoiminto
Jos lisäeläkelaitos itse takaa biometrisen risk in, sijoitustoiminnan tuoton tai etuuksien
tason, sillä on oltava teho kas aktuaaritoiminto, joka:
1) koordinoi ja valvoo vakuutusteknisen vastuuvelan laskentaa;2) arvioi vakuutusteknisen vastuuvelan lask ennassa käytettävien menetelmien ja mal-
lien sekä näitä varten tehtyjen olettamien asianmukaisuuden;
3) arvioi vakuutusteknisen vastuuvelan lask ennassa käytettyjen tie tojen riittävyyden ja
laadun;
4) vertaa vakuutusteknisen vastuuvelan lask entaa varten tehtyjä olettamia kokemuspe-
räisiin tietoihin;
947/2021  
145) ilmoittaa lisäeläkelaitoksen hallitukselle vakuutusteknisen va stuuvelan laskennan
luotettavuudesta ja  asianmukaisuudesta;
6) antaa lausunnon lisäe läkelaitoksen yleisestä vakuut uspolitiikasta, jos sillä on käy-
tössä tällainen politiikka;
7) antaa lausunnon lisäeläkelaitoksen vakuut usjärjestelyjen asianmukaisuudesta, jos
sillä on käytössä tällaisia järjestelyjä;
8) edistää riskienhallintajärjestel män tehokasta tä ytäntöönpanoa.
11 §
Riskienarviointi
Lisäeläkelaitoksen on tehtäv ä riskienarviointi, joka on oikeassa suhteessa lisäeläkelai-
toksen kokoon ja organisaatioon sekä lisäelä kelaitoksen toiminnan kokoon, luonteeseen,
laajuuteen ja monitahoisuuteen . Riskienarviointi on kirjattava . Riskienarviointi on tehtävä
vähintään kolmen vuoden välein tai viipym ättä, kun lisäeläkelaitoksen tai sen hallinnoi-
mien lisäeläkejärjestelyjen ri skiprofiilissa tapahtuu me rkittäviä muutoksia. Jos tietyn
lisäeläkejärjestelyn riskiprof iili muuttuu merkittävästi, risk ienarviointi voidaan rajoittaa
mainittuun lisäeläkejärjestelyyn. Riskienarv iointi on otettava huomioon lisäeläkelaitok-
sen strategisissa päätöksissä.
Riskienarviointiin on sisällyttävä:1) kuvaus siitä, kuinka riskie narviointi on sisällytetty lisäe läkelaitoksen johto-, hallin-
nointi- ja päätöksentekoprosesseihin;
2) arviointi riskienhallintajärjestelmän tehokkuudesta;3) kuvaus siitä, kuinka lisäeläkelaitos estää eturistiriidat lisäeläkelaitoksessa vakuutta-
van työnantajan kanssa, jos lisäe läkelaitos ulkoistaa keskeisiä toimintoja edellä tarkoite-
tulle työnantajalle 6 §:n  3 momentin mukaisesti;
4) arviointi lisäeläkelaitoksen kokonaisra hoitustarpeesta ja tervehdyttämissuunnitel-
masta, jos lisäeläkelaitoksella  on tervehdyttämissuunnitelma;
5) arviointi vakuutetuille ja etuudensaajille aiheutuvista riskeistä, jotka liittyvät heidän
eläke-etuuksiensa maksatukseen, sekä korj aavien toimien tehokk uudesta ottaen huo-
mioon indeksointimekanismit ja kertynei den etuuksien vähentämismekanismit mukaan
lukien, missä määrin ja millä ehdoilla kertyn eitä eläke-etuuksia vo idaan vähentää ja kuka
vähennyksen toteuttaa;
6) laadullinen arviointi mekanismeista, joill a suojataan eläke-etuuksia mukaan lukien
lisäeläkelaitosta tai vakuutettuja ja etuuden saajia hyödyttävät takeet, sopimukset ja muu
lisäeläkelaitoksessa vakuuttavan työnantajan antama taloudellin en tuki, vakuutus- ja jäl-
leenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoi ttamisesta (Solvenssi II) annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY so veltamisalaan kuuluvan vakuu-
tusyrityksen antama vakuutus  tai jälleenvakuutus tai el äkkeiden suojajärjestelmä;
7) laadullinen arviointi operatiivisista riskeistä;
8) kun ympäristö, sosiaaliset ja hallintota paan liittyvät tekijät otetaan huomioon sijoi-
tuspäätöksissä, arviointi uusist a tai kehittymässä olevista risk eistä mukaan l ukien arviointi
ilmastonmuutokseen, luonnonvarojen käyttöön  ja ympäristöön liittyvistä riskeistä sekä
sosiaalisista riskeistä ja sääntelyn muuttu misen aiheuttamaan omaisuuserien arvonalene-
miseen liittyvistä riskeistä.
Riskienarvioinnin soveltamiseksi lisäeläkelai toksella on oltava käytössä menetelmät,
joilla tunnistetaan ja arvioidaan riskejä, joille  se on altistunut tai saattaa altistua lyhyellä
ja pitkällä aikavälillä ja jo illa saattaa olla vaikutusta li säeläkelaitoksen kykyyn huolehtia
velvoitteistaan.
Edellä 3 momentissa tarkoitettujen menetelmien tulee olla oikeassa suhteessa lisäeläke-
laitoksen toimintoihin sisältyvi en riskien suuruuteen, luont eeseen, laajuuteen ja monita-
hoisuuteen. Käytetyt menetelmät on seloste ttava lisäeläkelaitoksen riskienarvioinnissa.
947/2021  
15Lisäeläkelaitoksen on toimitettava Finanssi valvonnalle yhteenveto riskienarvioinnista.
Finanssivalvonnalle toimitettavass a yhteenvedossa tulee olla ainakin riskienarvioinnin tu-
lokset ja kuvaus riskienarvioin nissa käytetyistä menetelmistä.
12 §
Toimintaperiaatteet, sisäi sen valvonnan järjestelmä ja varautumissuunnitelma
Lisäeläkelaitoksen on vahvis tettava riskienhallinnan, sisä isen tarkastuksen, tarvittaessa
aktuaaritoiminnan ja ulkoistetun toiminnan järjest ämistä koskevat kirj alliset toimintaperi-
aatteet ja sovellettava niitä. Lisäeläkelaitoks en hallituksen on hyväks yttävä toimintaperi-
aatteet ennakolta sekä tarkaste ltava niitä vähintään kolmen vuoden välein. Toimintaperi-
aatteet on mukautettava asia nomaisen toim innon tai alan merkittäviin muutoksiin.
Lisäeläkelaitoksella on oltava tehokas sisäi sen valvonnan järjeste lmä, joka kattaa hal-
linto- ja kirjanpitomenettelyt, sisäisen valv onnan periaatteet sekä asianmukaiset rapor-
tointijärjestelmät lisäeläkelaitoks en kaikilla orga nisaatiotasoilla.
Lisäeläkelaitoksen tulee tark oituksenmukaisin ja oikeasuht eisin toimenpitein varmistaa
toimintansa jatkuvuus ja säännöllisyy s sekä laatia varautumissuunnitelma.
13 §
Keskeisiä toimintoja suoritta vien henkilöiden kelpoisuus
Lisäeläkelaitoksen keskeisiä toimintoja suor ittavien henkilöiden sekä niiden henkilöi-
den tai yksiköiden, joille on ulkoistettu kesk einen toiminto, tulee olla hyvämaineisia ja
tehtävään sopivia. Vajaava ltainen, konkurssissa oleva ta i liiketoimintakieltoon määrätty
ei voi olla keskeistä to imintoa suorittava henkilö.
Sopivuutta koskevalla vaatim uksella tarko itetaan, että:
1) keskeisiä sisäisen tarkastuk sen toimintoja suorittavilla henkilöillä on riittävästi am-
matillista pätevyyttä, taitoa ja  kokemusta tarkastuksen as ianmukaiseen suorittamiseen;
2) keskeisiä aktuaaritoimintoja  suorittavilla henkilöillä on  riittävästi ammatillista päte-
vyyttä, taitoa ja kokemusta aktuaarito imintojen asianmukaiseen suorittamiseen;
3) muita keskeisiä toimintoja suorittavilla he nkilöillä on riittävästi pätevyyttä, taitoa ja
kokemusta hoitamansa keskeisen toiminnon asianmukaiseen suorittamiseen.
Finanssivalvonta voi pyytää toimittamaan sille selvityksen siitä, että 1 momentissa tar-
koitetut henkilöt täyttävät tässä pykälässä säädetyt vaatimukset.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräy ksiä 3 momentissa tarkoitetusta selvityk-
sestä.
14 §
Toiminnan ulkoistaminen
Lisäeläkelaitos voi ulkoistaa toimintaansa pa lveluyrityksille, jotka toimivat lisäeläke-
laitoksen puolesta.
Keskeisiä toimintoja tai muita tehtäviä  ei saa ulkoistaa tavalla, joka johtaa:
1) lisäeläkelaitoksen hallintojärj estelmän laadun heikkenemiseen;
2) operatiivisen riskin ko htuuttomaan kasvamiseen;
3) Finanssivalvonnan valvontamahdollisuuk sien heikkenemiseen;
4) vakuutetuille ja etuudensaajille  tarjottavan jatkuvan ja tyydyttävän palvelun heikke-
nemiseen.
Lisäeläkelaitos on toiminnan ulkoistamisesta hu olimatta vastuussa kaikista sitä koske-
vien säädösten ja määr äysten mukaisista velvoitteista. Li säeläkelaitoksen on varmistetta-
va ulkoistetun toiminnan moitte ettomuus palveluyr ityksen valintamene ttelyn ja jatkuvan
seurannan avulla.
947/2021  
16Lisäeläkelaitoksen toiminna n ulkoistamisesta on tehtävä kirjallinen sopimus, jossa
määritetään selkeästi lisäeläkelaitoksen ja pa lveluyrityksen oikeud et ja velvollisuudet.
15 §
Ulkoistamisilmoitus
Lisäeläkelaitoksen on ilmoitettava Finanssi valvonnalle hyvissä ajoin etukäteen aiko-
muksestaan ulkoistaa toimintojaan. Jos ulko istaminen koskee lisäeläkelaitoksen keskeisiä
toimintoja, johtamista tai ha llinnointia, lisäeläkelaitoksen on  ilmoitettava Finanssivalvon-
nalle ulkoistamisesta ennen sitä koskevan so pimuksen voimaantuloa. Lisäeläkelaitoksen
on ilmoitettava Finanssivalvonna lle myös ulkoistettuun toim intoon liittyvistä merkittävis-
tä muutoksista. Finanssivalvonnalla on oikeus  ilman aiheetonta viivytystä saada lisäeläke-
laitokselta ja palveluyritykseltä tie toja ulkoistetuista toiminnoista.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määrä yksiä 1 momentissa tarkoitetusta ilmoituk-
sesta.
16 §
Palkka- ja palkkiopolitiikka
Lisäeläkelaitokselle on oltava palkka- ja palkkiopolitiikka, jota so velletaan sen toimin-
nasta tosiasiallisesti vastaaviin henkilöihin, keskeisten toimin tojen suorittajiin ja muihin
henkilöstöryhmiin, joiden  ammatillisella toiminnalla on olen nainen vaikutus lisäeläkelai-
toksen riskiprofiiliin.
Palkka- ja palkkiopolitiikkaa on sovellettava myös  lisäeläkelaitoksen ulkoistettua toi-
mintaa hoitaviin palveluyrityksiin, jos ne eivät kuulu seuraavien direktiivien soveltami-
salaan:
1) siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistu vaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia
yrityksiä (yhteissijoitusyrityks et) koskevien lakien, asetuste n ja hallinnollisten määräys-
ten yhteensovittamisesta anne ttu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2009/65/EY;
2) vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan alo ittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi
II) annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direk tiivi 2009/138/EY;
3) vaihtoehtoisten sijoitusraha stojen hoitajista ja direktiiv in 2003/41/EY ja 2009/65/EY
sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta annettu Euroo-pan parlamentin ja neuvos ton direktiivi 2011/61/EU;
4) oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja  luottolaitosten ja sijoituspalveluyritys-
ten vakavaraisuusvalvo nnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien
2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta annett u Euroopan parlamentin ja neuvoston di-
rektiivi 2013/36/EU;
5) rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin
2011/61/EU muuttamisesta annettu Euroopan  parlamentin ja neuvoston direktiivi
2014/65/EU.
Palkka- ja palkki opolitiikan tulee olla oikeassa suht eessa lisäeläkelaitoksen kokoon ja
organisaatioon sekä lisäeläkelaitoksen toim innan kokoon, luonteeseen, laajuuteen ja mo-
nitahoisuuteen.
Palkka- ja palkkiopolitiikan vahvistamisen,  täytäntöönpanon ja ylläpidon on sovittava
yhteen lisäeläkelaitoksen toimin nan, riskiprofiilin, tavoitteid en, pitkän aikavälin etujen,
rahoitusvakauden ja suoritusk yvyn kanssa. Palkka- ja pa lkkiopolitiikka ei  saa kannustaa
riskinottoon, joka on ristiriidassa lisäeläke laitoksen riskiprofiilin tai sääntöjen kanssa.
Lisäeläkelaitoksen on vahvistettava palkka- ja palkkiopolitiikan yleiset periaatteet, joi-
den ajantasaisuutta on tarkasteltava vähintään  kolmen vuoden välein . Lisäeläkelaitos vas-
taa palkka- ja palkkiopolitiik an täytäntöönpanosta ja se n tulee hallinnoida sekä valvoa
947/2021  
17palkkoja ja palkkioita selkeä sti, läpinäkyvästi ja tehokkaa sti. Lisäeläkelaitoksen on sään-
nöllisesti julkistettava merkityk selliset tiedot palkka- ja palk kiopolitiikastaan, jollei luon-
nollisten henkilöiden suojelusta  henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta
liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen  tietosuoja-asetus) annetus-
sa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetu ksessa (EU) 2016/679 toisin säädetä. Lisäelä-
kelaitoksen palkka- ja palkkiopolitiikan on:
1) tuettava lisäeläkelaitoksen turvaavaa, varo vaista ja tehokasta johtamista ja hallin-
nointia;
2) vastattava lisäeläkelaitoksen hallinnoimie n lisäeläkejärjestely jen vakuutettujen ja
etuudensaajien pitkän aikavälin etuja;
3) sisällettävä toimenpiteitä, joilla pyritään välttämään eturistiriidat;
4) oltava johdonmukainen mo itteettoman ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa.
17 §
Selvitys muun ETA-valtion kuin Su omen kansalaisen kelpoisuudesta
Jos Finanssivalvonta vaatii 1 tai 13 §:ssä tark oitetulta henkilöltä selvityksen siitä, että
hän täyttää mainituissa pykälissä säädetyt vaatimukset tai siitä  että hän ei ole ollut kon-
kurssissa, Finanssivalvonnan on hyväksyttävä  muun ETA-valtion kuin Suomen kansalai-
selta selvitykseksi vastaavat asiak irjat kuin Suomen kansalaiselta.
Finanssivalvonnan on myös hyväksyttävä 1 momentissa tarkoitetu ksi selvitykseksi tuo-
mioistuimen antama rekisteriote tai, jos tällais ta ei ole saatavissa, vastaava asiakirja, jonka
toimivaltainen oikeus- tai ha llintoviranomainen on anta nut siinä ETA-valtiossa, jonka
kansalainen 1 tai 13 §:ssä tarkoitettu henkilö on. Jos edellä tarkoitettua asiakirjaa ei ole
saatavissa, Finanssivalvonnan on hyväksyttävä selvitykseksi vakuutus, jonka 1 tai13 §:ssä tarkoitettu henkilö on antanut Finanssivalvonnalle tai toimivaltaiselle oikeus- tai
hallintoviranomaiselle tai notaarille siinä ETA -valtiossa, jonka kansal ainen hän on. Edellä
tarkoitetun oikeus- tai hallintovi ranomaisen tai notaarin on todi stettava vakuutus oikeaksi.
Sen lisäksi, mitä 1 ja 2 momentissa säädetää n, Finanssivalvonnan on hyväksyttävä sel-
vitykseksi siitä, että toisen ETA-valtion kuin Suom en kansalainen ei ole ollut konkurssis-
sa, hänen toisen ETA-valtion kuin Suomen toimiv altaiselle viranomaiselle tai ammatti- tai
toimialajärjestölle asiasta an tama kirjallinen vakuutus.
Edellä 2 ja 3 momentissa tarkoitetut asiaki rjat on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa
niiden myöntämispäivästä.
18 §
Finanssivalvonnan määräystenantovaltuus
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräy ksiä 5 §:ssä tarkoitetusta hallintojärjestel-
mästä, 8 §:ssä tarkoitetusta riskienhallintatoiminnoista ja  riskienhallintajärjestelmästä
sekä 12 §:ssä tarkoitetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä.
4 luku
Tilinpäätös, toimintakertomus ja tilintarkastus
1§
Tasaava tai osakaskohtainen kirjanpito lisäeläkesäätiössä
Lisäeläkesäätiön on laadittava kirjanpiton sa osakaskohtaista järj estelmää noudattaen,
ellei Finanssivalvonta ole myöntänyt lisäel äkesäätiölle lupaa noudattaa kirjanpidossaan
tasaavaa järjestelmää.
947/2021  
18Osakaskohtaisessa järjestel mässä kirjanpito on laadittava s iten, että siitä käyvät selville
kunkin lisäeläkesäätiöön kuuluvan osakkaan o salta erikseen tuloslask elmaan ja taseeseen
päättyvät erät. Osakkaan lisäeläkesäätiölle an tamat varat on katsotta va kyseisen osakkaan
hyväksi.
Tasaavassa järjestelmässä lisäeläkesäätiölle suoritettava vakuutusmaksu jaetaan kunkin
osakkaan hyväksi lisäeläkesäätiön säännöissä määrätyllä tavalla. Osakkaan vastuuvelan
katteena on osakkaan vastuuv elkaa vastaava suhteellinen osa lisäeläkesäätiön varoista.
2§
Tilinpäätös ja toimintakertomus
Lisäeläkelaitoksen on laadittava ja julkiste ttava vuositilinpäätös ja toimintakertomus,
joissa otetaan huomioon jo kainen sen hallinnoima lisäelä kejärjestely sekä tarvittaessa
kunkin lisäeläkejärjestelyn tilinpäätös ja to imintakertomus. Vuos itilinpäätöksen ja toi-
mintakertomuksen on annettava oi kea ja riittävä kuva lisäelä kelaitoksen varoista, vastuis-
ta ja rahoitusasemasta, ja siinä on esitettä vä merkittävät sijoituk set. Vuositilinpäätöksen ja
toimintakertomuksen tietojen tulee olla keskenää n yhtäpitäviä, kattavia ja selkeitä sekä
lisäeläkelaitoksen hallituksen ja tilinta rkastajan asianmukaisesti hyväksymiä.
3§
Taseeseen merkittävät erät
Lisäeläkelaitoksen taseeseen merkitään:
1) rahat ja muut kuin taseessa sijoituksik si merkittävät saamiset nimellisarvoon, kui-
tenkin enintään todennäköiseen arvoon;
2) vastuuvelka 5 luvun säännöksiä noudattaen laskettuun arvoon;3) muut velat nimellisarvoon tai, jos velk a on indeksiin taikka muuhun vertailuperus-
teeseen sidottu, muuttuneen vertailuperusteen  mukaiseen nimellisarvoa korkeampaan ar-
voon.
Jos kulukirjaus, joka on teht y 1 momentin 1 kohdan perust eella, osoittautuu viimeistään
tilikauden päättymispäivänä aiheettomaksi, se on kirjattava kulukirjauksen oikaisuksi.
4§
Sijoitussidonnaisen lisäeläkejärjestel yn vastuuvelan katteen arvostaminen
Sijoitussidonnaisen lisäeläkejärjestelyn vast uuvelan katteena olev at sijoitukset esite-
tään taseessa erikseen arvostettuina käypään arvoon. Käyvän arvon muutos merkitään tuo-
toksi tai kuluksi tuloslaskelmaan.
Omaisuuden siirrot sijoitusten ja sijoituss idonnaisen lisäeläkejärjestelyn vastuuvelan
katteena olevien sijoitusten välill ä tapahtuvat käyvillä arvoilla.
5§
Tilintarkastajan valinta
Lisäeläkelaitoksessa on oltava vähintään yksi tilintarkastusla issa (1141/2015) tarkoitet-
tu tilintarkastaja.
Tilintarkastajan valitsee lisäeläkesäätiössä  hallitus ja lisäeläkekassassa kassankokous.
947/2021  
195 luku
Vastuuvelka, vakuutusmaks ut ja vakavaraisuus
1§
Vastuuvelka
Lisäeläkelaitoksen sääntöjen mukaisista si toumuksista aiheutuva vastuu kirjataan vas-
tuuvelaksi, jonka muodostavat vakuutusmaksuvastuu ja korvausvastuu.
Lisäeläkelaitoksen vastuuvelan on vastat tava jatkuvasti sen sääntöjen mukaisten
lisäeläkejärjestelyjen yhteenlaskettuja raho ituksellisia sitoumuksi a. Lisäeläkelaitoksen
vakuutusmatemaatikon on lask ettava vastuuve lka vuosittain.
2§
Vakuutusmaksuvastuu
Etuusperusteisen lisäeläkejärjestelyn vakuutus maksuvastuun on vastattava tulevista va-
kuutustapahtumista johtuvien suoritusten pääo ma-arvoa, jota laskettaessa eläkkeen tai
muun etuuden katsotaan karttuvan suoraviivais esti eläkkeeseen oikeuttavalta ajalta eläke-
iän täyttämiseen mennessä. Vakuutusmaksuvast uun on kuitenkin oltava vähintään saman
suuruinen kuin se olisi, jos henkilö olisi lakannut olemasta 1 luvun 7 §:n 1 momentissa tar-
koitetussa työ- tai virkasuhteessa taikka m uussa palvelussuhteessa  osakkaaseen taikka
osakkaan lähettämä työntekijä  taikka lakannut kuulumasta  osakkaan johtoon tilinpäätös-
hetkellä.
Lisäeläkelaitoksella voi olla indeksikorotus vastuu, jota saa käyttää tulevien korotusten
lisäksi ainoastaan laskuperusteiden muuttamise sta aiheutuneen vastuuvelan kasvun peit-
tämiseen. Finanssivalvonta antaa tarkempia m ääräyksiä indeksikorotusvastuun käyttämi-
sestä.
Muun maksuperusteisen lisäelä kejärjestelyn kuin sijoituss idonnaisen lisäeläkejärjeste-
lyn vakuutusmaksuvastuu on maksettujen vaku utusmaksujen ja vakuutukselle hyvitetty-
jen muiden tuottojen yhteismä ärä vähennettynä vakuutusturvan ylläpitämisestä ja vakuu-
tuksen hoitamisesta perityillä  kuluilla. Sijoitussidonnaisen lisäeläkejärjestelyn vakuutus-
maksuvastuun on vastattava vastuuvelan katteena olevan omaisuuden käypää arvoa.
3§
Korvausvastuu
Korvausvastuun on vastattava sattuneiden vakuutustapahtumien johdosta suoritettavia
maksamatta olevia korvausmääriä ja muita määriä. Lisäeläkekassall a voi olla korvausvas-
tuuseen luettava runsasvahink oisten vuosien varalta vast uuopillisesti laskettava erä ( tasoi-
tusmäärä ).
4§
Vastuuvelan laskuperusteet
Lisäeläkelaitoksella on oltava laskup erusteet vastuuvela n määrittelemiselle.
Vastuuvelan laskennassa käytettävät kuolem aan, eliniänodotukseen ja työkyvyttömyy-
teen liittyvät oletukset ja muut muuttujat on valittava varovaisuutta noudattaen. Vakuutus-
matemaattisten menetelmien tulee olla samoja tilikaudesta tois een, ellei muuttamiseen ole
perusteltua syytä. Niiden muuttaminen voi o lla perusteltua, jos olettamusten perusteena
oleva lainsäädäntö, väestörakenne tai taloudellinen  tilanne muuttuu.
947/2021  
20Jos lisäeläkekassan vastuuvelan laskuperuste ita muutetaan, perusteita on sovellettava
myös niihin henkilöihin, jotka ovat olleet vakuutettu ina ennen muutosta, jollei heitä varten
laadita eri laskuperusteita. Jos lisäeläkesäätiö n vastuuvelan laskuperusteita muutetaan, pe-
rusteita on sovellettava kaikkiin vakuutettuihin.
Finanssivalvonta antaa tarkempia määräyks iä turvaavuuden ja varovaisuuden noudat-
tamisesta laskuperusteissa ja laskuperusteid en sisällöstä sekä va stuuvelan laskennassa
käytettävien muuttujien va linnasta ja oletuksista.
5§
Vastuuvelan laskennassa käytettävä korko
Lisäeläkelaitoksen on valitta va vastuuvelan lask ennassa käytettävä korko varovaisuutta
noudattaen.
Finanssivalvonta antaa tarkempia määräyksiä  vastuuvelan laskennassa käytettävän ko-
ron enimmäismäärästä. Finanssivalvonnan on enimmäiskorkoa määrätessään otettava
huomioon:
1) korkealaatuisten joukkove lkakirjalainojen, valtion jouk kovelkakirjalainojen, Eu-
roopan vakausmekanismin joukkovelkakirjalainojen, Euroopan investointipankin joukko-velkakirjalainojen tai Euroopan rahoitusvakau svälineen joukkovelkakirjalainojen markki-
natuotto;
2) lisäeläkelaitosten lisäeläketoimintaa vastaavien varojen yleinen tuottotaso.
Finanssivalvonta voi antaa lisäeläkelaitok selle hakemuksesta luvan käyttää vastuuve-
lan laskennassa 2 momentissa tarkoitettua en immäiskorkoa korkeampaa korkoa lisäeläk-
keiden vastuuvelkaa kattavan omaisuuden tuo ttotason mukaan tekemä llä siitä turvaavuu-
den kannalta riittävä vä hennyksen. Tällöin on otettava huomioon myös tulevien maksujen
sijoittamisesta saatavien tuottoje n taso. Tuottotasoa korjataan tulevien sijoitusten tuottoa
vastaavaksi siltä osin kuin lis äeläkkeiden vastuuvelkaa kattavi en sijoitusten kesto on ly-
hyempi kuin edellä main itun vastuuvelan kesto.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määr äyksiä 3 momentissa ta rkoitetusta hakemuk-
sesta.
6§
Maksuperusteisen lisäeläkej ärjestelyn laskuperusteet
Lisäeläkelaitoksella on oltava maksuperuste isen lisäeläkejärjestelyn osalta laskuperus-
teet:
1) suoritetuista vakuutusm aksuista johtuvan vakuutusturvan määrälle;
2) määrälle, jonka vakuutettu voi siirtää to iseen lisäeläketurvaa järjestävään laitok-
seen, jos järjestelyyn sisältyy siirto-oikeus;
3) vapaakirjalle, joka vastaa vakuutetun om ia maksuosuuksia vastaavaa osaa kerty-
neistä varoista.
7§
Vapaakirjan laskuperusteet
Jos joku voi lisäeläkelaitoksen sääntöjen muk aan saada vapaakirjan, lisäeläkelaitoksel-
la on oltava laskuperusteet vapaakirjan määrittelemiselle.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös maksuperusteiseen lisäeläkejärjeste-
lyyn.
Finanssivalvonta antaa tarkempia määräyks iä vapaakirjan määrittämisessä noudatetta-
vista laskuperusteista.
947/2021  
218§
Lisäeläkekassan laskuperusteet
Lisäeläkekassalla on oltava laskuperusteet etuusperusteisen lisäeläkejärjestelyn vakuu-
tusmaksun määräämiseksi. Vakuutusmaksun la skuperusteet on ilmoitettava Finanssival-
vonnalle.
9§
Vakuutettujen ja eläkkeensaajien etujen turvaaminen
Tässä luvussa tarkoitetut laskup erusteet on laadittava vaku utettujen ja eläkkeensaajien
edut turvaavalla tavalla.
10 §
Vakuutustekninen katevajaus
Jos lisäeläkelaitoksen vastuuvelan laskuper usteita muutetaan lain säädännön, väestöra-
kenteen tai taloudellisen tilanteen muuttumisen jo hdosta siten, että uusien perusteiden mu-
kainen vastuuvelka on vanhojen perusteide n mukaista suurempi, Finanssivalvonta voi
myöntää lisäeläkelaitokselle luvan merkitä ede llä tarkoitettujen vastuuvelkojen erotus ta-
seeseen vastaavien puolelle vastuuvajauksena ( katevajaus ), jos lisäeläkela itoksen varat ei-
vät riittäisi uusien perusteiden mu kaisen vastuuvelan kattamiseen.
Edellä 1 momentissa tarkoite tun luvan myöntämise n edellytyksenä on, että lisäeläkelai-
tos laatii suunnitelman kateva jauksen kuolettamise ksi määräajassa, joka  saa olla enintään
kymmenen vuotta. Luvan myöntämisen ja edellä tarkoitetun määräajan pituuden tulee pe-
rustua lisäeläkelaitoksen arvioituun vakuut usteknisen katevajauk sen kuolettamisesta ai-
heutuvaan keskimääräiseen maksutason korotu kseen. Suunnitelman on oltava osakkai-
den, vakuutettujen sekä eläkk een- ja edunsaajien saatavilla.
Suunnitelmassa on otettava h uomioon lisäeläkelaitoksen varojen ja vastuiden vastaa-
vuus, riskiprofiili, maksuval miussuunnitelma, eläke-etuuksi en saamiseen oikeutettujen
vakuutettujen ikärakenne, peru steilla olevat lisäeläkejärjest elyt sekä rahastoimattomien ja
osittain rahastoimattomien lisäeläkejärjeste lyjen muuttaminen täys in rahastoiduiksi.
Jos lisäeläkejärjestely puretaan 1 momentissa  tarkoitetun määräajan kuluessa, lisäelä-
kelaitoksen on ilmoitettava siitä Finanssiva lvonnalle. Lisäeläkela itoksen on laadittava
suunnitelma purettavan lisäelä kejärjestelyn vastuiden ja va rojen siirtämiseksi toiselle
lisäeläketoimintaa harjoittavalle  lisäeläkelaitokselle tai va kuutusyhtiölle. Suunnitelma on
toimitettava Finanssivalvonnalle. Suunnitelm an pääsisällön on oltava vakuutettujen saa-
tavilla.
11 §
Vakuutusmaksut lisäeläkesäätiössä
Osakkaan on suoritettava vakuutusmaksuja ta i asetettava vastuuvelan katteeksi hyväk-
syttäviä vakuuksia vastuuvajauk sen täyttämiseksi vuosittain vä hintään siten, että ne yh-
dessä lisäeläkesäätiön muiden varojen ja vakuuksien kanssa riittävät 6 luvun 5 §:ssä tar-
koitetun vastuuvelan kattamiseen.  Jos lisäeläkesäätiön varat ei vät riitä vastuuvelan ja mui-
den vastuiden kattamiseen, erotus merkitään t aseen vastaavien puolelle vastuuvajauksena.
Vakuutusmaksuja on aina kuitenkin suoritettava rahana vähintään määrä, joka tarvitaan
lisäeläkelaitoksen maksuvalmiuden ylläpitämiseen.
947/2021  
2212 §
Varautuminen korvausmenon vaihteluun
Lisäeläkekassan on jäll eenvakuutuksella tai muulla tavoin  järjestettävä toimintansa si-
ten, että syntyy vakuutettuja etuja turvaava suhde korvausmenojen todennäköisen vaihte-lun ja lisäeläkekassan vastuukyvyn välillä.
13 §
Lisäeläkekassan vararahasto
Lisäeläkekassalla on oltava vararahasto, jo ta tulee vuosittain kartuttaa vähintään 20
prosentilla tilinpäätöksen oso ittamasta ylijäämästä. Kun va rarahasto on vähintään yhtä
suuri kuin tilikauden ja  kahden edellisen tilikauden maksut ulon keskimäärä, siirto varara-
hastoon ei ole enää pakollinen.
Vararahastoa saadaan alentaa kassankokouk sen päätöksen mukais esti ainoastaan vah-
vistetun taseen osoittama n alijäämän kattamiseksi.
Sen estämättä, mitä 2 momentissa säädetään, Finanssivalvonta voi hakemuksesta antaa
kassalle luvan erityisistä syistä alentaa vararahaston määrää.
Lisäeläkekassalla voi olla myös muita rahastoj a, joita kartutetaan ja käytetään säännöis-
sä määrätyllä tavalla.
14 §
Tilinpäätöksen alijäämän ka ttaminen lisäeläkekassassa
Jos lisäeläkekassan tilin päätös osoittaa alijäämää, alijääm än kattamiseen tulee käyttää
ensin ylijäämä edellisiltä tilikau silta ja sitten 13 §:n mukaiset  rahastot ja perustamispää-
oma. Jollei alijäämää saada katetu ksi, on niille, jotka tilikauden aikana ovat olleet velvol-
lisia suorittamaan maksuja kassalle, viipymä ttä määrättävä lisämak su, jos kassan sään-
nöissä on lisämaksun suorittamisee n velvoittava määräys. Lisä maksun tulee olla suhteel-
linen tilikaudelta suoritettavaan  maksuun ja enintään sen su uruinen. Lisämaksu saa ylittää
puuttuvan määrän enintään 20 prosentilla.
Jollei maksuvelvollinen määräaika na suorita hänelle määrätty ä lisämaksua, se on viipy-
mättä pantava ulosotto toimin perittäväksi. Jollei lisäm aksua saada perityksi, puuttuva
määrä on, siinä määrin kuin sen periminen viel ä on tarpeen, jaettava  toisten maksuvelvol-
listen maksettavaksi ottaen kuitenkin huomioon 1 momen tissa tarkoitettu rajoitus.
Lisämaksu viivästyskorkoineen on suoraan ulosottokelpoinen. Sen perimisestä sääde-
tään verojen ja maksujen täytäntöö npanosta annetussa laissa (706/2007).
15 §
Pysyvän ylikatteen pa lauttaminen osakkaille
Jos lisäeläkelaitoksen 6 luvun säännösten ja  sen nojalla annettuje n määräysten mukais-
ten varojen tilinpäätöksen yhteydessä arvioidaan pysyvästi kattavan vastuuvelan määränja varojen kokonaisuude ssaan ylittävän lisäeläkelaitoksen vastuuvelan ja muiden velkojen
määrän, erotusta vastaavat va rat saadaan Finanssivalvonna n luvalla palauttaa osakkaille
vakuutusteknisten vastuuvelkojen mukaisessa suhteessa.
Jos lisäeläkesäätiö noudattaa tasaavaa kirjan pitojärjestelmää, 1 momentissa tarkoitetut
erotusta vastaavat varat palautetaan osakkaille  säätiön säännöissä määrätyin osuuksin si-
ten, että osakkaiden on samanaikaisesti vastaanotet tava palautettavat varat.
Siltä osin kuin 1 momentissa tarkoitettu erot us on karttunut vakuut ettujen suorittamista
maksuista, palautusta osakkaalle ei saa tehdä.
947/2021  
23Finanssivalvonta voi antaa ta rkempia määräyksiä siitä, että  ylikatetta ar vioitaessa kat-
teeseen kuuluvien varojen arvo lasketaan tietty jen omaisuuslajien osalta käyvästä arvosta
poikkeavasti.
16 §
Maksuosuuksien eriyttäminen maksuperusteisessa lisäeläkej ärjestelyssä ja vapaakirja
Jos vakuutetut osallistuvat maksuperust eisen lisäeläkejärjest elyn rahoittamiseen,
lisäeläkelaitoksen vastaanottamat vakuutusmaksu t on eriteltävä osakkaan ja vakuutettujen
maksuosuuksiin.
Jos vakuutettu lakkaa olemasta maksuperuste isen lisäeläkejärjestelyn osapuoli ennen
vakuutustapahtuman sattumista , hänelle on annettava vapaak irjana vähintään hänen omia
maksuosuuksiaan vastaava osuus kertyneistä varoista.
17 §
Ylikatteen siirtäminen lisäe läkelaitoksen osastojen välillä
Jos lisäeläkelaitoksen etuusperusteista lisäel äkejärjestelyä hoitavan osaston varojen ar-
vioidaan tilinpäätöksen yhteyd essä pysyvästi ylittävän tämä n toiminnan vastuuvelan ja
muiden velkojen määrän, erotusta vastaavat varat voidaan siirtää kyseisestä osastosta
maksuperusteista lisäeläkejärjestelyä hoita vaan osastoon. Edelly tyksenä on lisäksi, että
maksuperusteista lisäeläkejärj estelyä rahoittava os akas vastaa kyseisen etuusperusteista
lisäeläkejärjestelyä hoitavan osaston riskeistä ja että osastolle, jolta varoja siirretään, ei jää
vastuuvajausta.
18 §
Vakavaraisuuspääoma
Jos lisäeläkelaitos takaa itse biometrisen risk in, sijoitustoiminnan tuoton tai etuuksien
tason, sillä on jatkuvasti oltava vakuutustek nisen vastuuvelan lisäksi  riittävästi omia va-
roja, joilla se pystyy täyttämään  19–24 §:n mukaisesti eri va kuutusluokkien osalta yhteen-
lasketun vähimmäismäärää koskevan vaatimuksen ( omien varojen vähimmäismäärä ).
Omien varojen on oltava riskityypin ja va rojen rakenteen mukaiset kaikkien lisäeläke-
järjestelyjen osalta. Varoja ei sa a sitoa ennakoituih in vastuisiin.
Lisäeläkelaitoksen 1 momentissa tarkoitettui hin omiin varoihin luetaan seuraavat erät:
1) lisäeläkekassan maksettu pohjar ahasto ja maksettu takuupääoma;
2) vararahasto ja muut rahastot;3) tilikauden ja edellisten tilikausien  ylijäämistä kertynyt oma pääoma;
4) kirjanpitolain 5 luvun 12 §:n 1 momen tin nojalla taseeseen merkitty poistoero ja
mainitun luvun 15 §:ssä tarkoite tut vapaaehtoiset varaukset;
5) lisäeläkelaitoksen hakemuksesta ja Finans sivalvonnan suostumuksella taseen omai-
suuden käypien arvojen ja kirjan pitoarvojen positiivinen erotus s iltä osin kuin sitä ei voida
pitää luonteeltaan poikkeuksellisena;
6) 5 momentissa säädetyin rajoituksin, lisäel äkekassan hakemuksesta ja Finanssival-
vonnan suostumuksella puolet maksamatta olevasta pohjarahaston ja takuupääoman yh-teismäärästä, kun 25 prosenttia  pohjarahaston ja takuupääom an yhteismäärästä on makset-
tu;
7) 5 momentissa säädetyin rajoituksin, lisäeläkesäätiön hakemuksesta ja Finanssival-
vonnan suostumuksella puolet maksamatta ol evasta peruspääoman määrästä, kun 25 pro-
senttia lisäeläkesäätiön peruspääomasta on maksettu.
Lisäeläkelaitoksen 1 momentissa  tarkoitetuista omista varo ista on vähennettävä seuraa-
vat erät:
947/2021  
241) tilikauden ja edellisten tilikausien tappio;
2) taseen omaisuuden kirjanpitoarvojen ja  käypien arvojen positiivinen erotus;
3) aineettomien hyödykkeiden hankinnasta tuloslaskelmaan kuluks i merkitsemättä jä-
tetty osuus;
4) kaikki sellaiset taseeseen merkitsemättö mät velkoihin rinnastettavat erät, joiden
suoritusvelvollisuutta on pidettävä todennäköisenä;
5) johdannaissopimuksista li säeläkelaitokselle koituva ma hdollinen enim mäistappio.
Edellä 3 momentin 6 ja 7 kohdassa tarko itettua maksamatta olevaa määrää saa lukea
omiin varoihin enintään määr än, joka vastaa 50 prosenttia omien varojen määrästä tai
omien varojen vähimmäismäärästä, sen mukaan kumpi on pienempi.
Finanssivalvonta voi anta a tarkempia määräyksiä:
1) omiin varoihin luettavista ja  siitä vähennettävistä eristä;
2) omia varoja koskevien vaatimusten täyttä mistä koskevien laskelmien laatimisesta ja
toimittamisen ajankohdasta.
19 §
Vakavaraisuuspääoman vähimmäismäärä henkivakuutusluokista 1 ja 2
Lukuun ottamatta vakuutusluokista annetu n lain (526/2008) 13 §:n 2 momentissa tar-
koitettuja vakuutuksia mainitussa laissa tarko itettuun henkivakuutusluokkaan 1 ja 2 kuu-
luvien vakuutusten osalta tämän luvun 18 §: ssä tarkoitettujen omien varojen vähimmäis-
määrään luettava osuus saadaan laskemalla yh teen tämän pykälän 2 ja 3 momentin mukai-
set määrät.
Vakuutusmaksuvastuun ja al kaneiden eläkkeiden korv ausvastuun summasta viimeksi
kuluneen tilikauden lopussa lasketaan 4 prosen tin osuus ja saatu tulos kerrotaan 24 §:n
1 momentissa tarkoitetulla suhdeluvulla.
Vakuutusten, joiden riskisumma on nollaa suurempi, riskisummast a viimeksi kuluneen
tilikauden lopussa lasketaan 0,3 prosentin osuus . Korkeintaan kolmeksi  vuodeksi otetussa
kuolemanvaravakuutuksessa  osuus on kuitenkin 0,1 prosenttia  ja, jos vakuutus on otettu
useammaksi kuin kolmeksi, mutta enintään viideksi vuodeksi, osuus on 0,15 prosenttia.Saatu tulos kerrotaan 24 §:n 2 mome ntissa tarkoitetulla suhdeluvulla.
20 §
Vakavaraisuuspääoman vähimmäismäärä henkivakuutusluokasta 3
Vakuutusluokista annetussa laissa tarkoitettuun henkiv akuutusluokkaan 3 kuuluvien
vakuutusten osalta 18 §:ssä tarkoitettuje n omien varojen vähimmäismäärään luettava
osuus saadaan laskemalla yhteen mainitun pykälän 2–5 momentin mukaiset määrät.
Jos 18 §:n mukaista toimintaa harjoittava lisäeläkelaitos va staa sijoitusriskistä, vakuu-
tusten vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden  eläkkeiden korvau svastuun summasta vii-
meksi kuluneen tilikauden lopu ssa lasketaan 4 prosentin osuus.
Jos 18 §:n mukaista toimintaa harjoittava lis äeläkelaitos ei vastaa sijoitusriskistä eikä
sillä ole oikeutta muuttaa hallintokulujen katt amiseksi tarkoitettuja  kuormituksia viiden
vuoden kuluessa, vakuutusten vakuutusmaksuvas tuun ja alkaneiden eläkkeiden korvaus-
vastuun summasta viimeksi ku luneen tilikauden lopussa la sketaan 1 prosentin osuus.
Vakuutusten, joiden riskisumma on nollaa suurempi, riskisummast a viimeksi kuluneen
tilikauden lopussa lasketaa n 0,3 prosentin osuus.
Jos 18 §:n mukaista toimintaa harjoittava lisäe läkelaitos ei vastaa sijoitusriskistä ja sillä
on oikeus muuttaa hallintokulujen kattamiseksi tarkoitettuja kuormitu ksia viiden vuoden
kuluessa, vakuutusten viimeksi  kuluneen tilikauden hallintokulu ista lasketaan 25 prosen-
tin osuus.
947/2021  
2521 §
Vakavaraisuuspääoman vähimmäismäärä henkivakuutusluokasta 5
Vakuutusluokista annetussa laissa tarkoitettuun henkiv akuutusluokkaan 5 kuuluvien
vakuutusten osalta 18 §:ssä tarkoitettuje n omien varojen vähimmäismäärään luettava
osuus saadaan laskemalla 1 prosentti vakuutuksiin liittyvistä varoista.
22 §
Vakavaraisuuspääoman vähimmäismäärä henkivakuutusluokasta 6
Vakuutusluokista annetussa laissa tarkoitettuun henkiv akuutusluokkaan 6 kuuluvien
vakuutusten osalta 18 §:ssä tarkoitettuje n omien varojen vähimmäismäärään luettava
osuus saadaan laskemalla 4 prosenttia vaku utusten vakuutusmaksuvastuun määrästä vii-
meksi kuluneen tilikauden lopus sa. Näin saatu tulos kerrota an 24 §:n 1 momentissa tar-
koitetulla suhdeluvulla.
23 §
Vakavaraisuuspääoman vähimmäismäärä vahinkovakuutusluokista 1 ja 2
Vakuutusluokista annetussa la issa tarkoitettuihin vahinkov akuutusluokkiin 1 ja 2 kuu-
luvien vakuutusten osuus 18 §:ssä tarkoitettu jen omien varojen vähimmäismäärästä on 2–
5 momentissa tarkoitettujen l askelmien tuloksista suurin.
Lisäeläkelaitoksen viimeksi kuluneen tilikauden vakuutusluok ista annetussa laissa tar-
koitettujen vahinkovakuutusluokkien 1 ja 2 vakuutusmaksutulosta lasketaan yhteen 18
prosenttia ensimmäisestä 50 00 0 000 eurosta ja 16 prosen ttia sen yli menevästä osasta.
Tämä tulos kerrotaan suhdeluvulla, josta säädetään 24 §:n 3 momentissa.
Jos lisäeläkelaitoksen viimek si kuluneen tilikauden vakuut usluokista annetussa laissa
tarkoitettujen vahinkovakuutusl uokkien 1 ja 2 vakuutusmaksutuotto on suurempi kuin va-
kuutusmaksutulo, 2 momentin mukainen laskelma tehdään käyttäen vakuutusmaksutulon
sijasta vakuutusmaksutuottoa.
Lisäeläkelaitoksen kolmen viimeksi kuluneen  tilikauden vakuutus luokista annetussa
laissa tarkoitettujen vahinkovakuutusluokkien 1 ja 2 omalla vastuulla olevasta korvausku-
lujen keskiarvosta lasketaan yh teen 26 prosenttia ensimmäisestä 35 000 000 eurosta ja 23
prosenttia sen ylimenevästä osasta. Tämä tulos kerrotaan suhdeluvulla, josta säädetään
24 §:n 3 momentissa.
Jos 1 momentissa tarkoitettu 2–4 momentin mukaisesti määräytyvä omien varojen vä-
himmäismäärä on pienempi kuin edeltävän vuoden omien varojen vähimmäismäärä,omien varojen vähimmäismäärän on oltava vähintään edeltävän vuoden omien varojen vä-himmäismäärä kerrottuna suhdeluvulla, joka saadaan, kun tilikauden lopun omalla vas-
tuulla oleva vakuutusluokista annetussa lais sa tarkoitettuihin vahi nkovakuutusluokkiin 1
ja 2 kuuluvien vakuutusten korvausvastuu jaet aan tilikauden alun omalla vastuulla oleval-
la korvausvastuulla. Tämä suhdeluku ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 1.
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella  voidaan säätää tässä pykälässä säädettyjen
määrien muuttamisesta Euroopan unionin tila stotoimiston Eurostat in julkaiseman Euroo-
pan kuluttajahintaindeksin muutosten peru steella. Tarkistettu eu romäärä pyöristetään
ylöspäin lähimpään täyteen 100 000 euroon.
24 §
Suhdeluvut laskettaessa vakavara isuuspääoman vähimmäismääriä
Edellä 19 §:n 2 momentissa ja 22 §:ssä tark oitettu suhdeluku saadaan vertaamalla ky-
seisen vakuutusryhmän viimek si kuluneen tilikauden omalla  vastuulla olevaa vakuutus-
947/2021  
26maksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summaa vastaavaan summaan
ennen jälleenvakuuttajien osuude n vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pie-
nempi kuin 0,85.
Edellä 19 §:n 3 momentissa tarkoitettu suhd eluku saadaan vertaamalla kyseisen vakuu-
tusryhmän viimeksi kuluneen tilikauden ky seessä olevien vakuutusten omalla vastuulla
olevaa riskisummaa vastaavaan riskisummaan  ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähen-
tämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,5.
Edellä 23 §:n 2 ja 4 momentissa tarkoitett u suhdeluku saadaan vertaamalla kolmen vii-
meksi kuluneen tilikauden oma lle vastuulle jäävää korvau skulua vastaavaan korvausku-
luun ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa ollapienempi kuin 0,5.
25 §
Tervehdyttämissuunnitelma ja  rahoitussuunnitelma
Jos lisäeläkelaitoksen 18 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettu omien varojen määrä on pie-
nempi kuin 18 §:n 1 momentissa tarkoitettu omien varojen vähimmäismäärä, sen on vii-
pymättä toimitettava Finanssivalvonnan hyvä ksyttäväksi taloudelli sen aseman tervehdyt-
tämissuunnitelma. Tervehdy ttämissuunnitelmassa on osoite ttava, miten lisäeläkelaitos
vuoden kuluessa täyttää omien varojen vähimmäismäärän.
Lisäeläkelaitoksen, jonka vakavaraisuusp ääoma on pienempi kuin yksi kolmasosa
19 §:ssä tarkoitetusta vakavara isuuspääoman vähimmäismääräst ä, on laadittava ja viipy-
mättä toimitettava Finanssiva lvonnan hyväksyttäväksi lyhyen aikavälin rahoitussuunni-
telma. Rahoitussuunnitelmassa on  osoitettava, että lisäeläkelaitoksen vakavaraisuuspää-
oma on vakuutusmaksuja lisäämällä tai muulla  tavoin kolmen kuukauden kuluessa lyhyen
aikavälin rahoitussuunnitelman hyväksymisestä  suurempi kuin yksi kolmasosa vakavarai-
suuspääoman vähimmäismäärästä. Jos rahoitussu unnitelman mukaisia toimenpiteitä ei sa-
notussa ajassa ole saatu toteutetuiksi, Finanssi valvonta voi erityisen painavista syistä jat-
kaa määräaikaa enintään kolmella kuukaudella.
Finanssivalvonta antaa tarkempia määräyksiä  1 ja 2 momentissa tarkoitettujen suunni-
telmien laatimisesta ja toimitta misesta sen hyväksyttäviksi.
26 §
Ylikatteen palauttamista koske vat poikkeukset lisäeläkekassassa
Jos lisäeläkekassa takaa itse biometrisen risk in, sijoitustoiminnan tuoton ja etuuksien
tason, eläkejärjestelyyn ei sovelleta 14 eikä 15 §:ää.
27 §
Varojen erillisyys
Lisäeläkelaitoksen on pidettävä maksuperus teisen lisäeläkejärjes telyn varat ja velat
sekä tuotot ja kulut omissa osastoissaan erillään lisäeläkelaitoksen muista varoista.
Maksuperusteisen lisäeläkejärjestelyn vastuuv elan katteena olevat varat, joita ei lain
mukaan ole käytettävä muihin tarkoituksiin, on käytettävä yksinomaan kyseisen järjeste-lyn eläkkeiden ja muiden  etuuksien turvaamiseen.
947/2021  
2728 §
Lisäeläkelaitoksen vastuu llinen vakuutusmatemaatikko
Lisäeläkelaitoksella on olta va vastuullinen vakuutusmate maatikko, jonka kelpoisuuden
sosiaali- ja terveysministeri ö on vahvistanut vakuutusyhtiölain (521/2008) 31 luvun 6 §:n
perusteella tai jonka kelpoisuus on mainitu n luvun 7 §:n nojalla rinnastettavissa tähän.
Lisäeläkelaitoksen vakuutus matemaatikon on suoritettava laitoksen tilasta vakuutus-
tekninen tutkimus vähintään j oka toinen vuosi sekä muulloinkin, jos Finanssivalvonta pi-
tää sitä tarpeellisena.
Vastuullisen vakuutusmatemaatikon nimittämi sestä ja erottamisesta on ilmoitettava Fi-
nanssivalvonnalle.
6 luku
Varojen sijoittaminen ja vastuuvelan kattaminen
Yleiset periaatteet
1§
Varoja koskevat yl eiset periaatteet
Lisäeläkelaitoksen varoja ei saa käyttää se n toiminnalle ilmeisen vieraaseen tarkoituk-
seen 1 luvun 3 §:n 1 momentin vastaisesti.
2§
Lainanottoa ja takausta  koskevat rajoitukset
Lisäeläkelaitos ei saa ottaa muuta lainaa ku in tilapäisiä, lyhytaikaisia luottoja maksu-
valmiutensa ylläpitämiseksi.
Lisäeläkelaitos ei saa antaa takausta.
3§
Sijoittamista koskevat yleiset periaatteet
Lisäeläkelaitoksen varat on sijoitettava tu ottavasti ja turvaavasti sekä maksuvalmius
varmistaen. Lisäeläkelaitoksen varat on sijoitettava siten, että varmistetaan sijoitusten
suojaus, laadukkuus, tuottavuus ja rahaksi muutettavuus kokonaisuutena. Lisäeläkelaitok-sen varoja sijoitettaessa on huolehdittava niiden asianmukaisesta monipuolisuudesta ja
hajauttamisesta.
Lisäeläkelaitoksen sijoitu kset saman liikkees eenlaskijan tai sama an yritysryhmään
kuuluvien liikkeeseenlaskijoiden varoihin eivät saa asettaa lis äeläkelaitosta alttiiksi liial-
liselle riskien keskittymiselle.
Lisäeläkelaitoksen on sijoitettava varansa va kuutettujen ja etuudensaajien pitkän aika-
välin edun mukaisesti. Lisäeläk elaitoksen tulee eturistiriitatila nteessa varmistaa, että sijoi-
tukset tehdään vain vakuutettujen ja etuu densaajien edun mukaisesti. Lisäeläkelaitos voi
varoja sijoittaessaan ottaa huomioon sijoitusten  pitkän aikavälin vaikutukset ympäristöön
sekä sosiaalisiin ja hallintota paan liittyviin tekijöihin.
Finanssivalvonta voi yksittäis tapauksessa määrätä, jos siih en 1 momentin soveltamisen
kannalta on erityistä syytä, ettei tiettyjä va roja saa lukea lisäeläkekassan vastuuvelan kat-
teeseen.
947/2021  
284§
Sijoitussuunnitelma ja  sijoituspolitiikka
Lisäeläkelaitoksen ha llituksen on laadittava laitoksen  varojen sijoittamista koskeva
suunnitelma. Sijo itussuunnitelmassa tulee o lla sijoituspolitiikan pe riaatteita koskeva sel-
vitys, joka on julkis tettava. Selvitystä on tarkistettava ilman viivytystä kaikkien merkittä-
vien sijoituspolitiikkaa koskevien muutosten jälk een ja vähintään joka  kolmas vuosi. Si-
joituspolitiikan periaatteita  koskevassa selv ityksessä tulee olla vähintään:
1) selvitys käytetyistä sijoitusriskien mittaam is- ja hallintamenetelm istä sekä strategi-
asta, jota noudattaen eläkelaito s on jakanut sijoittamansa va rat ottaen huomioon vastuu-
velan luonteen ja keston;
2) selvitys prosesseista riskien hallitsemiseksi;
3) selvitys ympäristön sekä sosiaalisten ja  hallintotapaan liittyvi en tekijöiden huo-
mioon ottamisesta sijoituspolitiikassa;
4) selvitys lisäeläkelaitoksen luottoarvioint iprosessista sekä sen riittävyydestä ottaen
huomioon lisäeläkelaitoksen toiminnan ko ko, luonne, laajuus ja monitahoisuus.
Sijoitussuunnitelma on toimitettava Finanssi valvonnalle. Finanssivalvonta antaa tar-
kempia määräyksiä s ijoitussuunnitelmasta.
Vastuuvelan kattaminen
5§
Katettava vastuuvelka
Lisäeläkelaitoksen on katettava 5 luvun 1 § :ssä tarkoitettu vastuuvelka, josta on ensin
vähennetty:
1) jälleenvakuuttajan osuus enintään Finanssivalvonnan hyväksymään määrään;2) takautumisoikeuteen perustuvat saamiset.Lisäeläkelaitoksen katettavasta vastuuvela sta voidaan vähentää 5 luvun 10 §:n 1 mo-
mentissa tarkoitetun katevajauk sen kuolettamatta oleva määrä.
6§
Katevarojen arvostaminen
Varat, joilla katetaan 5 §: ssä tarkoitettu vastuuvelka, arvostetaan käypään arvoon.
Finanssivalvonta antaa tarkempia määräyksiä  1 momentissa tarkoitettujen varojen ar-
vostamisesta.
7§
Vastuuvelan katteeksi hyväksyttävät varat ja vakuudet
Edellä 5 §:ssä tarkoitettu vastuuvelka on katettava tässä pykälässä säädetyllä omaisuu-
della. Vastuuvelan katteen on oltava:
1) joukkovelkakirjalainoja ja muita raha- ja pääomamarkkinavälineitä;
2) velkasitoumuksiin perustuvia lainasaamisia ja muita saamisia;
3) osakkeita ja muita tuoto ltaan vaihtelevia omistusosu uksia sekä pääomalainoja ja
muita sitoumuksia, joilla on heikompi et uoikeus kuin yhteisön muilla sitoumuksilla;
4) osuuksia sijoitus- ja  vaihtoehtorahastoissa;
5) kiinteistöjä, rakennuksia vuokraoikeuksineen ja kiinteään omaisuuteen kohdistuvia
sopimukseen tai muuhun oikeustoimeen peru stuvia vuokra- ja käyttöoikeuksia tai muita
vastaavia oikeuksia, jotka on kirjattu er ityisinä oikeuksina kiinteistörekisteriin;
6) osakkeita ja osuuksia  kiinteistöyhteisöissä;
947/2021  
297) rakennusaikaisia saamisia kiinteistöyhteis öltä, joka omistaa 5 ja 6 kohdassa tarkoi-
tettuja varoja ja jossa katteen haltijana olev alla lisäeläkelaitoksella  on määräämisvalta;
8) muita arvopapereita;9) vakuutusmaksusaamisia osak kailta sekä muita saamis ia jälleenvakuuttajilta kuin
5 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoite ttuja jälleenvakuu ttajien osuuksia;
10) verotuksessa vahvistettuja  verosaamisia ja muita saamisia valtioilta sekä muilta
julkisyhteisöiltä;
11) saamisia takuurahastoilta;12) muita kuin 5 kohdassa tarkoitettuja aine ellisiin hyödykkeisiin  luettavia varoja;
13) rahaa ja pankkisaamisia sekä talletuksia luo ttolaitoksissa ja muissa laitoksissa, joil-
la on oikeus vastaanottaa talletuksia;
14) korkosaamisia, vuokrasaamis ia, muita tulojäämiä ja mu ita vastaavia siirtosaamisia
sekä menoennakoita.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään,  lisäeläkesäätiön vastuuvelan katteena voi
olla vastuuvajaus, jonka täyttämiseksi on ase tettu katekelpoinen va kuus. Finanssivalvonta
voi antaa tarkempia määräyksiä vakuuksien arvostuksesta ja vakuuksien merkityksestä
luettaessa katteeseen niitä sitoum uksia, joihin vakuudet liittyvät.
Lisäeläkelaitoksen hakemuksesta Finanssivalv onta voi erityisistä sy istä hyväksyä enin-
tään 2 vuoden määräajaksi vastuuvelan katteek si muuta kuin 1 momentissa tarkoitettua
omaisuutta, joka on riskiltään  samankaltaista kuin 1 mome ntissa tarkoitettu omaisuus.
Lisäeläkelaitoksen on luetteloitava vastuu velan kate. Finanssiva lvonta voi antaa tar-
kempia määräyksiä kateluette lon muodosta ja säilyttämises tä, omaisuuserien merkitsemi-
sestä luetteloon, luettelon l aatimisajankohdasta sekä vastuuvelan katteena olevan omai-
suuden luettelo on merkitsemisen ajankohdista.
8§
Vastuuvelan kattaminen kokona an velkasitoumuksilla , talletuksilla ja rahasto-osuuksilla
Edellä 5 §:ssä tarkoitettu vast uuvelka voidaan kattaa kokonaan:
1) velkasitoumuksilla, joissa velallisena tai takaajana on ETA-valtio, Ahvenanmaan
maakunta tai kansainvälinen yhteisö, jo nka jäsenistä ainakin yksi on ETA-valtio;
2) velkasitoumuksilla, joissa velallisena tai takaajana on ETA-valtiossa sijaitseva kun-
ta, kuntayhtymä, julkisyhteis önä toimiva seurakunta tai muu sellainen niihin rinnastettava
alueellinen julkisyhteisö, jolla tai jonka jäsenillä on veronkanto-oikeus;
3) velkasitoumuksilla, joissa velallisena tai takaajana on ETA-valtiossa toimiluvan
saanut luottolaitos tai vakuutusyhtiö;
4) talletuksilla ETA-valtiossa toim iluvan saaneessa lu ottolaitoksessa;
5) velkasitoumuksilla, joissa velallisena on  yhteisö, jonka kotipaikka on ETA-valtiossa
ja jonka osakkeilla käydään ka uppaa säännellyllä markkinalla;
6) Euroopan investointipankin liikkeelle lask emilla tai takaamilla sijoituksilla Euroo-
pan strategisten investointien rahastoon, eurooppalaiseen pitkäaikaissijoitusrahastoon, eu-rooppalaiseen yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen  erikoistuneeseen ra hastoon tai eurooppa-
laiseen riskipääomarahastoon;
7) velkasitoumuksilla, joiden panttivakuutena on 3 kohdass a tarkoitetun vakuutusyhti-
ön antamia henkivakuutuksia tai 1, 2 ja 5 kohdassa tarkoitett uja velkasitoumuksia.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos velan, velallisen tai takaajan luottoluo-
kitus ei kuulu eläkelaitoksen vakavaraisuusraj an laskemisesta ja sijoitusten hajauttamises-
ta annetun lain (315/2015) 11 §:s sä tarkoitettuun luottoluokkaan 1.
947/2021  
309§
Vastuuvelan kattaminen osaksi velkasitoumuksilla
Edellä 5 §:ssä tarkoitetusta vastuuvelasta enintään 70 prosenttia  voidaan kattaa velka-
sitoumuksilla:
1) joissa velallisena on yhteisö, jonka ko tipaikka on ETA-valtiossa ja jonka osakkeilla
käydään kauppaa säännellyllä markkinalla taikka monenkes kisessä kaupankäyntijärjestel-
mässä tai organisoidussa ka upankäyntijärjestelmässä;
2) joilla käydään kauppaa säännellyllä ma rkkinalla taikka monenkeskisessä kaupan-
käyntijärjestelmässä tai organiso idussa kaupankäyntijärjestelmässä;
3) joiden vakuudeksi on voimassa kiinnity s 7 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettuun
ETA-valtiossa sijaitsevaan omaisu uteen taikka joiden vakuute na on 7 §:n 1 momentin 6
kohdassa tarkoitettuja osakkeita tai osuuksia  kiinteistöyhteisöissä,  joiden kotipaikka on
ETA-valtiossa;
4) joiden panttivakuutena on 1 tai 2 kohdassa tarkoitettuja velkasitoumuksia.
10 §
Vastuuvelan kattaminen osaksi osakkeilla ja niihin rinnastettavalla omaisuudella
Edellä 5 §:ssä tarkoitetusta vastuuvelast a enintään 70 pros enttia voidaan kattaa:
1) kaupankäynnin kohteena säännellyllä ma rkkinalla taikka monenkeskisessä kaupan-
käyntijärjestelmässä tai organisoidussa ka upankäyntijärjestelmässä olevilla osakkeilla,
osuuksilla ja muilla yhteisöjen liikkeeseen laskemilla arvopapere illa lukuun ottamatta
9 §:ssä tarkoitettuja  velkasitoumuksia;
2) sellaisten yhteisöjen osak keilla, osuuksilla ja muilla näiden liikkeeseen laskemilla
arvopapereilla, joilla on kotipaikka ETA-valtio ssa, lukuun ottamatta 9 §:ssä tarkoitettuja
velkasitoumuksia;
3) 1 tai 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen  ottamilla pääomalain oilla ja muilla si-
toumuksilla, joilla on heik ompi etuoikeus kuin yhte isön muilla sitoumuksilla;
4) velkasitoumuksilla, joiden panttivakuutena on tässä py kälässä tarkoitettuja arvopa-
pereita.
11 §
Vastuuvelan kattaminen osaksi  saamisilla, rahasto-osuuks illa ja muilla sijoituksilla
Edellä 5 §:ssä tarkoitetusta vastuuvelasta enintään 25 pr osenttia voidaan kattaa 2 mo-
mentissa tarkoitetuilla varoilla.
Tässä momentissa tarkoitettujen varojen osa lta vastuuvelan katteeksi hyväksyttävien
varojen enimmäismäärä, laskettuna prosen tteina 5 §:ssä tarkoitetusta vastuuvelasta on:
1) muut saamiset jälleenvakuutta jilta kuin 5 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetut jäl-
leenvakuuttajien osuudet yh teensä 25 prosenttia;
2) verotuksessa vahvistetut tai muut vastaava t saamiset ETA-valtiossa sijaitsevalta jul-
kisyhteisöiltä yhteensä 25 pros enttia, joista saaminen muulta yksittäiseltä julkisyhteisöltä
kuin ETA-valtiolta voi olla  enintään10 prosenttia;
3) 12 §:n 2 momentissa tarkoitetut sijoitusrah astojen ja vaihtoehtorahastojen osuudet
yhteensä 25 prosenttia siten, että yhden sijoitu srahaston osuus voi olla enintään 5 prosent-
tia;
4) osakkeet ja osuudet ja m uut yhteisöjen liikke eseen laskemat arvopaperit, joilla käy-
dään kauppaa muussa va ltiossa kuin ETA- tai OECD-v altiossa säänneltyä markkinaa vas-
taavalla markkinalla, en intään 15 prosenttia;
5) muu kuin 7 §:n 1 momentin 5–7 kohdassa ta rkoitettu omaisuus, en intään 10 prosent-
tia.
947/2021  
3112 §
Vastuuvelan kattaminen osak si sijoitusrahasto- ja va ihtoehtorahasto-osuuksilla
Osuudet sijoitusrahastoissa ja vaihtoehto rahastoissa luetaan 8–11 §:ssä tarkoitettuun
omaisuuteen ja lasketaan mainituissa py kälissä säädettyihin enimmäismääriin.
Jos sijoitusrahaston tai vaihto ehtorahaston varoja sijoite taan muuhun kuin 8–10 §:n ja
11 §:n 2 momentin 4 kohdassa tarkoitettuun omaisuuteen, rahasto-osuudet luetaan 11 §:n2 momentin 3 kohdassa tark oitettuihin sijoituksiin.
Sen lisäksi, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään,  5 §:ssä tarkoitettua vastuuvelkaa voidaan
kattaa osuuksilla sellaisissa sijo itusrahastoissa ja vaihtoehtora hastoissa, jotka sijoittavat
varansa 7 §:n 1 momentin 5–7 kohd assa tarkoitettuun omaisuuteen.
Katettavasta vastuuvelasta enintään määrä, jo ka vastaa 25 prosenttia vastuuvelan koko-
naismäärästä, voidaan sijoittaa yhteen tässä pykäl ässä tarkoitettuun sijoitusrahastoon tai
vaihtoehtorahastoon.
Mitä edellä tässä pykälässä säädetään osuuksis ta sijoitus- ja vaihtoehtorahastoissa, so-
velletaan myös Euroopan inve stointipankin liikkeelle lask emiin tai takaamiin sijoituksiin
Euroopan strategisten investointien rahastoo n, eurooppalaiseen p itkäaikaissijoitusrahas-
toon, eurooppalaiseen yhteisku nnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneeseen rahastoon ja eu-
rooppalaiseen riskipääomarahastoon.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määr äyksiä rahasto-osuuksien lukemisesta vas-
tuuvelan katteeseen.
13 §
Osakkaana olevaan yhteisöön sijoittamista koskevat rajoitukset
Jos lisäeläkelaitoksessa on useita osakkaita , sijoitukset osakkaana olevaan yhteisöön on
tehtävä varovaisuutta noudatt aen ja ottaen huomioon va rojen riittävä hajauttaminen.
Lisäeläkelaitos saa sijoittaa os akkaanaan olevaan yhteisöön en intään viisi prosenttia va-
roistaan. Jos osakas kuuluu konserniin, sen ka nssa samaan konsern iin kuuluviin yrityksiin
saa sijoittaa enintään kymmenen prosenttia lis äeläkelaitoksen varois ta. Edellä säädettyä
rajoitusta ei sovelleta osakkaal le annettuun lainaan, jolle on  annettu osakkaasta riippuma-
ton katekelpoinen vakuus.
Lisäeläkesäätiöllä on oikeus vakuutta vastaa n antaa varojaan vela ksi osakkaalle. Osak-
kaan on suoritettava saamastaan ja myös muul la perusteella syntyneestä velasta lisäeläke-
säätiölle vähintään 5 luvun 5 §:n mukaisesti vastuuvelkaa laskettaessa käytettävän koron
suuruinen korko.
14 §
Lisäeläkesäätiön osakkaaseen sidoksissa olevaan omaisuuteen sijoittamista koskevat 
rajoitukset
Sen lisäksi, mitä 7 §:ssä säädetään, lisäeläk esäätiön 5 §:ssä tarkoitetusta vastuuvelasta
voidaan kattaa enintään 25  prosenttia tässä pykälässä  tarkoitetuilla varoilla.
Tässä momentissa tarkoitettujen varojen osa lta vastuuvelan katteeksi hyväksyttävien
varojen enimmäismäärä, laskettuna prosen tteina 5 §:ssä tarkoitetusta vastuuvelasta on:
1) velkasitoumukset, joissa velallisena on lisäe läkesäätiön osakas ja joilla ei ole osak-
kaasta riippumatonta 7–10 §:n mukaista  vakuutta yhteen sä 25 prosenttia;
2) lisäeläkesäätiössä osakkaana olevan yhteisön osakkeet ja  osuudet, jos niillä käydään
kauppaa säännellyllä markkina lla, enintään 10 prosenttia.
Edellä 1 momentissa ja 15 §:ssä tarkoite tulla omaisuudella voidaan kattaa yhteensä
enintään 25 prosenttia vastuuvelasta.
947/2021  
32Sen lisäksi, mitä 7 §:ssä säädetään, lisäeläkesäätiön vastuuvelan katteeksi hyväksytään
myös luottotoiminnassa hyväks yttävät turvaavat vakuudet.
15 §
Lisäeläkelaitoksen osak kaan toimintaan liittyvään om aisuuteen sijoittamista koskevat 
rajoitukset
Vastuuvelan kokonaismäärän katteena olevista  varoista saa olla sijoitettuna omaisuu-
teen, jonka arvo riippuu pääosi n osakkaan toiminnasta, enint ään 25 prosenttia, josta yhden
toiminnallisen kokonaisuuden muodostavaan kohteeseen saa olla sijoitettuna enintään 15
prosenttia vastuuvelan bruttomäärän katteena olevista varoista.
Finanssivalvonta voi erityisestä syystä myöntää määräajaksi poikkeuksen 1 momentin
säännöksistä.
16 §
Säännellyn markkinan ul kopuolelle sijoittamista koskevat rajoitukset
Lisäeläkelaitoksen varat on sijoitettava p ääasiallisesti säännellylle markkinalle. Sijoi-
tukset säännellyn markkinan ulkopuolelle on  pidettävä varovaisuu den edellyttämällä ta-
solla.
Edellä 5 §:ssä tarkoitetusta vastuuvelasta voidaan kattaa yh teensä enintään 10 prosent-
tia seuraavalla omaisuudella, jos sillä ei kä ydä kauppaa säännellyllä markkinalla taikka
monenkeskisessä tai organisoidus sa kaupankäyntijärjestelmässä:
1) osakkeet, osuudet ja osakkeisiin rinnastettavat arvopaperit;2) sitoumukset, joilla on he ikompi etuoikeus kuin vela llisen muilla sitoumuksilla;
3) joukkovelkakirjat;4) muut sijoitusvälineet, joilla on p itkän aikavälin s ijoitushorisontti.
Mitä 2 momentissa säädetään, ei kuitenkaan sovelleta:1) joukkovelkakirjoihin, joista 8 §:n 1 mo mentin 1–3 kohdan mukaan vastaa valtio,
kunta, vakuutusyhtiö, luottolaitos tai muu niihin rinnastettava yhteisö;
2) 7 §:n 1 momentin 5–7 kohdas sa tarkoitettuun omaisuuteen.
Mitä 2 momentissa säädetään, ei myöskään so velleta 12 §:ssä tarko itettuihin sijoitusra-
hasto-osuuksiin tai vaihtoehtorahaston osuu ksiin, ellei kyseessä ole sijoitusrahasto tai
vaihtoehtorahasto, jonka varo ista yli 70 prosenttia on sijo itettu arvopapereihin, joilla ei
käydä kauppaa säännellyllä markkinalla. Vaikka  sijoitusrahaston tai vaihtoehtorahaston
varoista yli 70 prosenttia olisi sijoitettu ar vopapereihin, joilla ei käydä kauppaa säännel-
lyllä markkinalla, 2 momenttia ei  sovelleta, jos yli 70 prosen ttia sijoitusrahaston tai vaih-
toehtorahaston varoista on sijoitettu 8 ja  9 §:ssä tarkoitettuihin velkasitoumuksiin.
17 §
Vakuudettomiin velkasitoumuksiin sijoittamista koskevat rajoitukset
Katettavasta vastuuvelasta enin tään määrä, joka vastaa viittä prosenttia 5 §:ssä tarkoi-
tetusta vastuuvelasta, voidaa n kattaa velkasitoumuksella, jo hon ei liity vakuutta, joka 8–
10 §:n mukaan voitaisiin sellaisenaan hyväksyä vastuuvelan katteeksi.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei kuitenkaan sovelleta:1) velkasitoumuksiin, joissa 8 §:n 1 momen tin 1–3 kohdan muka an velallisena on val-
tio, kunta, vakuutusyhtiö, lu ottolaitos tai muu niihin  rinnastettava yhteisö;
2) joukkovelkakirjalainoihin ja mu ihin pääomamarkkinavälineisiin.
947/2021  
3318 §
Johdannaissopimusten käyttäminen
Lisäeläkelaitos voi käyttää jo hdannaissopimuksia, jos ne pi enentävät sijoitusriskiä tai
mahdollistavat sijoitust en tehokkaan hoidon. Johdannaissopimusten kohde-etuuksien yh-
teismäärä saa olla enintään yhtä suuri kuin niiden raha - ja pääomamarkkinavälineiden
sekä osakkeiden ja osuuksien yhteismäärä, jotka ovat lisäeläkelaito ksen vastuuvelan kat-
teena. Lisäeläkelaitoksen on johdannaissopimuksia  tehdessään vältettä vä liiallista yhteen
vastapuoleen liittyvää riskiä sekä muita johdannaisiin liittyvi ä riskejä. Lisäeläkelaitoksen
toimintaan liittyvät johdannaisso pimukset on luettava lisäe läketoiminnan varoihin. Joh-
dannaissopimukset on arvostettava varovaisuutta noudattaen ottaen huomioon kohde-etuus.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määr äyksiä lisäeläkelaitost en johdannaissopi-
musten käytöstä.
19 §
Sijoitukset yhteen yhteisöön
Edellä 5 §:ssä tarkoitetusta vastuuvelasta en intään 5 prosenttia voidaan kattaa sijoituk-
sella yhteen yhteisöön. Sijoituksena yh teen yhteisöön pidetään sijoituksia:
1) saman yhteisön osakkeisiin, muihin niihin rinnastettaviin  arvopapereihin sekä sa-
man yhteisön pääomalainoihin;
2) saman velallisen antam iin velkasitoumuksiin;
3) eri velallisten antamiin ve lkasitoumuksiin, joiden vakuut ena on sijoituksia yhteen
yhteisöön tai yhden yhteisön anta ma takaus tai takausvakuutus.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta:1) velkasitoumuksiin, joissa vela llisena tai takaajana on ETA- valtio ja joissa velan, ve-
lallisen tai takaajan luottolu okitus kuuluu eläkelaitoksen va kavaraisuusrajan laskemisesta
ja sijoitusten hajauttamis esta annetun lain 11 §:ssä ta rkoitettuun luottoluokkaan 1;
2) velkasitoumuksiin, joissa velallisena on Ahvenanmaan maakunta tai sellainen kan-
sainvälinen yhteisö, jonka jä senistä ainakin yksi on ETA-valtio, jonka luottoluokitus kuu-
luu eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan laskem isesta ja sijoitusten hajauttamisesta annetun
lain 11 §:ssä tarkoitettuun luottoluokkaan 1;
3) 12 §:n mukaisiin osuuksiin  sijoitusrahastoissa ta i vaihtoehtorahastoissa.
20 §
Sijoitukset yhteen konserniin
Sovellettaessa 9, 10, 15 ja 19 §:ssä säädettyjä  enimmäisrajoja on laskettava yhteen sel-
laiset sijoitukset eri omaisuuslajeihin, jotka kohdistuvat tai liittyvät yhteisön kanssa sa-
maan konserniin kuuluvaan muuhun yhteisöön.
21 §
Valuuttariski
Enintään 30 prosenttia vastuuvelan kokonais määrän katteena olevis ta varoista ja si-
toumuksista saa olla muun valu utan kuin euron määräisiä tai sellaisia varoja ja sitoumuk-
sia, joita ei ole täysin suoja ttu valuuttakurssien muutoksilta.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyks iä valuuttariskin ra joittamisesta ja va-
luuttaliikkeen järjestämisestä.
947/2021  
3422 §
Sijoitussidonnaisen lisäeläkejärjestely n vastuuvelan kate
Sijoitussidonnaiseen lisäeläkejärjestelyyn ei sovelleta, mitä 7–12, 16, 17, 19 ja 20 §:ssä
säädetään. Sijoitussidonnaisen lisäeläkejärjest elyn vastuuvelasta on katettava vähintään
95 prosenttia järjestelyn arvonkehityksen määr ääviin sijoituskohteis iin kuuluvilla varoil-
la. Sijoituskohteisiin tulee kuul ua omaisuuseriä, joiden käyp ä arvo on jatkuvasti vaikeuk-
sitta määriteltävissä ja jotka voidaan mu uttaa rahaksi järjestelyn ehtojen mukaisesti.
Sijoitussidonnaisen lisäeläkejärjestelyn vast uuvelasta vähintään 70 prosenttia on katet-
tava arvopapereilla ja muilla  sitoumuksilla, joilla käydään kauppaa säännellyllä markki-
nalla, sekä osuuksilla sijoitus rahastoissa tai vaihtoehtoraha stoissa, joiden kotipaikka on
ETA-valtiossa.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräy ksiä sijoitussidonnaisten lisäeläkejärjeste-
lyjen sijoitusriskin seurannasta.
23 §
Etuus- ja maksuperusteisen lisäelä kejärjestelyn katteen erillisyys
Etuus- ja maksuperusteisen lisäeläkejärjestel yn vastuuvelan kate on eriytettävä toisis-
taan. Lisäksi sijoitussidonnaisen lisäeläkejärjest elyn vastuuvelan kate on eriytettävä muun
maksuperusteisen lis äeläkejärjestelyn vastuuvelan katteesta.
24 §
Sosiaali- ja terveysminist eriön asetuksenantovaltuus
Sosiaali- ja terveysministeriön asetukse lla voidaan antaa tarkempia säännöksiä:
1) siitä, että jotkin 7 §:n mukaiset katte eseen hyväksyttävät va rat arvostetaan niiden
käyvästä arvosta poikkeavasti, jos se on omai suuslajin luonteeseen liittyvän käyvän arvon
suuren vaihtelun vuoksi tai muusta syystä välttämätöntä;
2) 11 §:n 2 momentin 5 kohdassa tarkoitettujen varojen osalta vastuuvelan katteeksi
hyväksyttävistä varoista, jos se  on näiden varojen erityisen  riskillisyyden vuoksi välttämä-
töntä.
25 §
Varojen sijainti ETA-valtiossa
Arvopaperin katsotaan sijaitse van siinä valtiossa, jossa sen liikkeeseenl askijalla on ko-
tipaikka. Lisäksi arvopaperin katsotaan sijait sevan ETA-valtiossa, jo s sillä käydään kaup-
paa säännellyllä markkinalla taikka monenkeskisessä tai organisoidussa kaupankäyntijär-
jestelmässä.
Sijoitusrahaston rahasto-osuuksiin sovelleta an 1 momenttia. Vaih toehtorahastojen kat-
sotaan sijait sevan ETA-valtiossa, jos rahastoyhtiöllä tai vaihtoehtorahaston hoitajalla on
kotipaikka ETA-valtiossa ja lisäksi sijoitusrah aston tai vaihtoehtoraha ston varoista yli 70
prosenttia on sijoitettu ETA-va ltiossa sijaitseviin varoihin.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määr äyksiä vastuuvelan katteeseen kuuluvien va-
rojen ja sitoumusten sijainnista.
26 §
OECD-valtioiden rinnastaminen ETA-valtioihin
ETA-valtioon rinnastetaan muutkin kuin s iihen kuuluvat OECD -valtiot sovellettaessa
7–12, 14, 16–20 ja 25 §:ää.
947/2021  
35Omaisuudenhoito ja varojen säilyttäminen
27 §
Omaisuudenhoitajan nimeäminen
Lisäeläkelaitoksella on oi keus nimetä omaisuudenhoita jakseen ammatillisia lisäeläk-
keitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta annetun Eu roopan parlamentin ja
neuvoston direktiivin (EU) 2 016/2341 2 artiklan 1 kohdassa ta rkoitettu lisäeläkelaitos tai
yhteisö sekä ETA-valtioon sijoittunut omaisuuden hoitaja, joka on hyväksytty tämän toi-
minnan harjoittamiseen jonkin 3 luvun 16 §: n 2 momentissa mainitu n direktiivin mukai-
sesti.
28 §
Säilytysyhteisön nimeäminen
Jos vakuutetut ja etuudensaajat kantavat lisäeläkejärjestelyn s ijoitusriskin kokonaan,
lisäeläkelaitoksen tulee nimetä  lisäeläkejärjestelyn 30 §:ssä tarkoitettuun va rojen säilyttä-
miseen ja 31 §:ssä tarkoitettuun  varojen valvontaan yksi ta i useampi ETA-valtioon sijoit-
tautunut säilytysyhteisö, joka on hyväksytty jonkin 3 luvun 16 §:n 2 momentin 1 tai 3–5kohdassa mainitun direktiivin mukaisesti. Säilyty syhteisö on nimettävä kirjallisella sopi-
muksella. Sopimuksessa tulee määrittää säilytys yhteisölle toimitettavat tiedot, jotta säily-
tysyhteisö voi suorittaa s ille säädetyt tehtävät.
29 §
Säilytysyhteisön toimintaperiaatt eet ja vahingon korvausvelvollisuus
Säilytysyhteisön on varoja säilyttäessään sekä valvontate htäviä suorittaessaan toimitta-
va rehellisesti, oikeudenmukais esti, ammattitaitoisesti, riip pumattomasti sekä vakuutettu-
jen ja etuudensaajien edun mukaisesti.
Säilytysyhteisö ei saa harjoittaa sellaista to imintaa, joka voi aiheuttaa eturistiriitoja sen
ja lisäeläkelaitoksen tai sen ja  vakuutettujen tai etuudensaa jien välillä, ellei se ole toimin-
nallisesti ja hierarkkisesti erotta nut säilytystehtävie nsä hoitamista sellaisista muista tehtä-
vistä, joihin voi liittyä eturistiriitoja, ja ellei se tunnista, käsittele ja  valvo eturistiriitoja ja
ilmoita niistä vakuutetu ille, etuudensaajille ja lisäel äkelaitoksen hallitukselle.
Säilytysyhteisö on vastuussa lisäeläkelaitokselle, vakuutetu ille ja etuudensaajille tap-
pioista, joita niille aiheutuu säilytysyhteisön velvoitteiden ta hallisesta tai huolimattomasta
laiminlyömisestä taikka teht ävien puutteellisesta suorittamisesta. Tähän vastuuseen ei vai-
kuta se, onko säilytysyhteisö siirtänyt kaikki tai osan säilyttämistään varoista kolmannelle
osapuolelle.
30 §
Säilytysyhteisön tehtävät
Kun lisäeläkelaitoks en lisäeläkejärjestelyyn liittyvät rahoitusvälineistä muodostuvat ja
säilytettäväksi kelpaavat varat annetaan säily tysyhteisön säilytettävä ksi, säilytysyhteisön
tulee säilyttää kaikkia rahoitusvälineitä, jotk a voidaan kirjata säilytysyhteisön kirjanpi-
toon rahoitusvälinetilille tai jotka voidaan fyysisesti toimitt aa säilytysyhteisölle. Säilytys-
yhteisön on tätä varten varmistettava, että rahoitusvälineet, jotka voidaan kirjata säilytys-
yhteisön kirjanpitoon rahoitusvälinetilille, kirj ataan säilytysyhteisön kirjanpitoon lisäelä-
kelaitoksen nimissä avatuille erillisille tileille rahoitusvälinei den markkinoista sekä direk-
tiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta annetun Euroopan parlamen-
tin ja neuvoston direktiivin 20 14/65/EU mukaisesti, jotta n iiden voidaan milloin tahansa
947/2021  
36todeta kuuluvan edellä tarko itetulle lisäeläkelaitokselle tai vakuutetuille ja etuudensaajil-
le.
Jos lisäeläkelaitoksen lisäeläkejärjestelyyn liittyvät varat koostuvat muista kuin 1 mo-
mentissa tarkoitetuista varoista, säilytysyht eisön on todennettava, että lisäeläkelaitos
omistaa varat, ja sen on pidettävä niistä ki rjaa. Todentaminen on tehtävä lisäeläkelaitok-
sen toimittamien tietojen ja asiakirjojen perusteella sekä sa atavilla olevan ulkopuolisen
näytön perusteella. Säilytysyhteisön on  pidettävä kirjanpitonsa ajan tasalla.
31 §
Valvontaan nimetyn säilytysyhteisön ja lisäeläkelaitoksen valvontatehtävät
Valvontaan nimetyn säilytysy hteisön on 30 §:ssä tarkoitettujen tehtävien lisäksi:
1) toteutettava lisäeläkelaitoksen  toimeksiannot, jos ne eivät ole ristiriidassa lain tai
lisäeläkelaitoksen sääntöjen kanssa;
2) varmistettava, että lisäeläkelaitoksen va roja koskeviin toimiin liittyvät maksut suo-
ritetaan lisäeläkelaitokselle yleisesti käytössä olevia määräaikoja noudattaen;
3) varmistettava, että varojen tuotot käytet ään lisäeläkelaitoksen sääntöjen mukaisesti.
Jos valvontatehtäviin ei nimetä säilytysyhtei söä, lisäeläkelaitoksen on otettava käyt-
töön menettelyt, joilla varmistetaan, että lis äeläkelaitos suorittaa 1 momentissa tarkoitetut
tehtävät.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, Finanssivalvonta voi määrätä säilytysyh-
teisölle muita valvontatehtäviä.
32 §
Eturistiriitojen ehkäiseminen ja  ratkaiseminen lisäeläkelaitoksessa
Jos vakuutetut ja etuudensaajat eivät kann a lisäeläkejärjestelyn sijoitusriskiä kokonaan,
lisäeläkelaitoksella on oltava jä rjestelmä, jolla ehkäistään ja ratkaistaan sen ja vakuutettu-
jen tai etuudensaajien välisiä lisäeläkejärj estelyn varojen säilyttämiseen ja omaisuuden-
hoitoon liittyviä eturistiriitoja. Lisäeläkelaitoks en edellä tarkoitetu n järjestelmän on:
1) varmistettava, että rahoitu svälineitä hoidetaan ja su ojellaan asianmukaisesti;
2) pidettävä kirjaa, jonka avulla lisäeläkelai tos kykenee yksilöimään kaikki varat jat-
kuvasti ja viipymättä;
3) toteutettava tarvittavat toim enpiteet varojen säilyttämis een liittyvien eturistiriitojen
estämiseksi;
4) toimitettava Finanssivalvonna lle sen pyynnöstä tiedot siitä , miten varoja säilytetään.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräy ksiä 1 momentissa tarkoitetusta järjestel-
mästä.
Omistajaohjaus
33 §
Omistajaohjauksen periaatteet
Lisäeläkelaitos, joka sijoittaa säännellyllä  markkinalla kaupankäynnin kohteena olevan
yhtiön osakkeeseen, on laadittava tässä toim innassa sovellettavat omistajaohjauksen peri-
aatteet.
Omistajaohjauksen periaatteissa on  kuvattava yleisellä tasolla:
1) miten omistajaohjaus  liittyy lisäeläketoiminna n sijoitusstrategiaan;
2) menettelytavat 1 momentissa tarkoitetun kohdeyhtiöiden toiminnan seuraamiseksi
lisäeläketoiminnan sijoitusstrategian  kannalta merkityksellisissä asioissa;
947/2021  
373) menettelytavat äänioikeuden ja muiden osakkeisiin liittyvi en oikeuksien käyttämi-
seksi 1 momentissa tarko itetussa kohdeyhtiöissä;
4) miten lisäeläkelaitos käy vuoropuhelua 1 momentissa tarkoitettujen kohdeyhtiöi-
den, niiden muiden osakkeenomistajien ja sidosryhmien kanssa;
5) miten lisäeläkelaitos tunnistaa, ehkäisee ja estää vaikuttamiseen liittyviä eturistirii-
toja.
Omistajaohjauksen periaatteisiin on sisällytt ävä toimenpiteitä eturistiriitojen välttämi-
seksi ja käsittelemiseksi.
34 §
Omistajaohjauksen periaatteiden julk istaminen ja vuos ittainen selvitys
Lisäeläkelaitoksen on julkis tettava internetsivuillaan tai pidettävä muutoin vastaavalla
tavalla yleisesti saatavilla maksutta 33 §:ssä tarkoitetut omistajaohjauksen periaatteet javuosittainen selvitys niiden to teutumisesta. Selvityksessä on  ainakin julkistettava tiedot
lisäeläkelaitoksen ääne styskäyttäytymisestä, merkittävimm istä äänestystapahtumista sekä
mahdollisesta arvopaperimarkkinalaissa (746/2 012) tarkoitetun valtakirjaneuvonantajan
käytöstä. Jos sijoituspalvelula in (747/2012) 6 b luvun 5 § :n 1 momentissa tarkoitettu
omaisuudenhoitaja, sijoitu srahastolaissa (213/2019) tarkoite ttu rahastoyhtiö tai vaihtoeh-
torahastojen hoitajista annetun lain 3 luvun  1 §:ssä tarkoitettu rekisteröitymisvelvollinen
vaihtoehtorahaston hoitaja toteuttaa omistaja ohjauksen periaatteita lisäeläkelaitoksen lu-
kuun, lisäeläkelaitoksen on julk istettava tieto siitä, missä omaisuudenhoitaja, rahastoyhtiö
tai vaihtoehtorahaston hoitaja  on asettanut tällaiset ääne stystiedot yleisesti saataville.
Jos lisäeläkelaitos ei laadi 33 §:ssä mainittu ja omistajaohjauksen periaatteita kokonaan
tai osittain tai julkista niitä tai niitä kosk evaa selvitystä 1 momentissa tarkoitetulla tavalla,
sen on julkistettava selv itys poikkeamisen syistä.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään lisäeläkel aitoksesta, sovelletaan myös lisäeläkelai-
tokseen, jonka lisäeläketoimin nan lukuun sijoituspalvelula issa tarkoitettu ulkomainen
ETA-sijoituspalveluyritys tai ulkomainen ETA -luottolaitos, sijoitusrahastolaissa tarkoi-
tettu ulkomainen ETA-rahastoyh tiö tai vaihtoehtorahastojen  hoitajista annetussa laissa
tarkoitettu ETA-vaihtoehtorahaston hoitaja toteuttaa omistajaohjauksen periaatteita.
35 §
Lisäeläkelaitoksen toiminna n yhteensovittaminen omista jaohjauksen periaatteiden 
kanssa
Lisäeläkelaitoksen, jolla on omistajaohjauksen periaatteet,  on sijoitusstrategiastaan jul-
kistettava tiedot, miten sen  oman pääoman ehtoinen s ijoittaminen sovitetaan yhteen
lisäeläkelaitoksen vastuuvelan luonteen ja keston kanssa. Lisäeläkelaitoksen on sijoi-
tusstrategiastaan julkistettava tiedot myös s iitä, miten oman pääoma n ehtoinen sijoittami-
nen vaikuttaa keskipitkällä ja pitkäl lä aikavälillä sen varojen tuottoon.
Lisäeläkelaitoksen, jonka lukuun sijoituspal velulain 6 b luvun 5 §:n 1 momentissa tar-
koitettu omaisuudenhoitaja, sijo itusrahastolaissa tarkoitettu ra hastoyhtiö tai vaihtoehtora-
hastojen hoitajista annetun lain  3 luvun 1 §:ssä tarkoitettu re kisteröitymisvelvollinen vaih-
toehtorahaston hoitaja toteuttaa sijoitustoimint aa, on julkistettava omaisuudenhoitajan, ra-
hastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoita jan kanssa tekemästään järjestelystä:
1) tiedot siitä, kuinka omaisuudenhoitajan,  rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoita-
jan kanssa tehty järjestely kannustaa omaisuud enhoitajaa, rahastoyhtiö tä tai vaihtoehtora-
haston hoitajaa sovittamaan sijo itusstrategiansa ja -päätök sensä yhteen lisäeläkelaitoksen
vastuuvelan luonteen ja keston kanssa erit yisesti pitkäaikaisten vastuiden osalta;
2) tiedot siitä, kuinka kysein en järjestely kannustaa omai suudenhoitajaa,  rahastoyhtiö-
tä tai vaihtoehtorahaston hoita jaa tekemään sijoituspäätökset  kohdeyhtiön keskipitkän tai
947/2021  
38pitkän aikavälin taloudellisen  ja muun tuloksellisen suoriu tumisen arviointien perusteella
ja vaikuttamaan kohdeyhtiöön siten, että kohdey htiön tulos paranee kesk ipitkällä ja pitkäl-
lä aikavälillä;
3) tiedot siitä, kuinka omaisuudenhoitajan,  rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoita-
jan tulosten arviointimenetelmä ja arvioinn in aikavälin pituus ja  omaisuudenhoitopalve-
luista palkitseminen sopivat yhteen lisäeläkelaitoksen vast uuvelan luonteen ja keston
kanssa erityisesti pitkäaikaisten vastuiden o salta ja kuinka niissä otetaan huomioon pitkän
aikavälin absoluuttinen tulos;
4) tiedot siitä, miten lisäeläkelaitos valvoo  omaisuudenhoitajalle, rahastoyhtiölle tai
vaihtoehtorahaston hoitajalle aiheutuvia salkun kiertonopeud en kustannuksia ja määritte-
lee tavoitteeksi asetetun salkun kiertonopeuden tai kiertonopeuden ra jat sekä valvoo niitä;
5) omaisuudenhoitajan, rahastoyhtiön tai va ihtoehtorahaston ho itajan kanssa tehdyn
järjestelyn kesto.
Jos 2 momentissa tarkoitetun omaisuudenhoita jan, rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston
hoitajan kanssa tehtyyn järjeste lyyn ei sisälly yhtä tai usea mpaa 2 momenti ssa tarkoite-
tuista tiedoista, lisäeläkela itoksen on esitettävä selv itys poikkeamisen syistä.
Mitä 2 ja 3 momentissa säädetään lisäeläkel aitoksesta, sovelletaan myös lisäeläkelai-
tokseen, jonka lukuun sijoituspalvelulaissa tarkoitettu  ulkomainen ETA -sijoituspalvelu-
yritys tai ulkomainen ET A-luottolaitos, sijoitusrahastolai ssa tarkoitettu ulkomainen ETA-
rahastoyhtiö tai vaihtoehtorahastojen hoita jista annetussa laissa tarkoitettu ETA-vaihtoeh-
torahaston hoitaja tote uttaa sijoitustoimintaa.
Tässä pykälässä tarkoite ttujen tietojen on oltava maks utta yleisesti saatavilla lisäeläke-
laitoksen internetsivuilla. Jo s 2 momentissa tarkoitetut tiedot muuttuvat olennaisesti,
muuttuneet tiedot on pä ivitettävä internetsivuille  vähintään vuosittain.
7 luku
Lisäeläkejärjestelystä annettavat tiedot
1§
Mahdollisille vakuutetuille ja automaattisesti liitettäville va kuutetuille annettavat tiedot
Lisäeläkelaitoksen on annettava ennen lisäeläkejärjestelyyn liittymistä mahdollisille
vakuutetuille, joita ei liitetä au tomaattisesti lisäeläkejärjestelyy n, sekä vakuutetuille, jotka
liitetään automaattisesti lisäeläkejärjestelyyn,  viipymättä lisäeläke järjestelyyn liittämisen
jälkeen seuraavat tiedot:
1) heidän käytettävissään olevat merkitykse lliset vaihtoehdot, s ijoitusvaihtoehdot mu-
kaan luettuina;
2) lisäeläkejärjestelyn merkitykselliset omin aisuudet, etuuksien luonne mukaan luettu-
na;
3) tiedot siitä, onko ympäristöön ja ilmastoon  liittyvät, sosiaaliset ja  hyvään hallintota-
paan liittyvät tekijät hu omioitu sijoituspolitiika ssa ja, jos on, miten;
4) mistä lisätietoja on saatavilla.Kun vakuutetut kantavat sijoitusriskin tai vo ivat tehdä sijoituspäätöksiä, lisäeläkelai-
toksen on annettava mahdollis ille vakuutetuille tiedot lisäeläk ejärjestelyyn liittyvien sijoi-
tusten aiemmasta tuotto- tai arvonkehityksestä  vähintään viiden vuod en ajalta tai kaikilta
lisäeläkejärjestelyn toimintavuosilta, jos niitä on vähemmän kuin viis i, sekä tiedot vakuu-
tettujen ja etuudensaajien kantamien kustannusten rakenteesta.
947/2021  
392§
Lisäeläkejärjestelyyn liity ttäessä annettavat tiedot
Kun vakuutettu liittyy lisäeläkejär jestelyyn, lisäeläkelaitoksen  on annettav a vakuutetul-
le ja tarvittaessa hänen edustajalleen tiedoks i lisäeläkelaitoksen säännöt, joista käy ilmi
vakuutetun lisäeläkeoike uksien laajuus, etuuksien saamise en liittyvät edellytykset ja va-
lintamahdollisuudet sekä kohtuul lisen ajan kuluessa olennais et tiedot sääntöihin tehdyistä
muutoksista.
Sääntöjä annettaessa tulee k iinnittää erityistä huomiota:
1) eläke-etujen laajuuteen;2) eläke-etujen saamiseen liittyviin ed ellytyksiin ja va lintamahdollisuuksiin;
3) eläkkeen yhteensovittamis een lakisääteisen eläkkeen ja muiden etuuksien kanssa.
3§
Tiedot maksuperusteiseen lisäe läkejärjestelyyn liityttäessä
Kun vakuutettu liittyy maksuperusteiseen li säeläkejärjestelyyn, lisäeläkelaitoksen on
kiinnitettävä 2 §:ssä tarkoitettuja sääntöjä va kuutetulle antaessaan erityistä huomiota:
1) vakuutettujen maksuosuuksien  määräytymisperusteisiin;
2) maksujen laiminlyönnin seuraamuksiin;3) vakuutettujen oikeuteen keskeyttää maksujen suorittaminen;4) järjestelystä eroamisen vaikutuksiin;5) vakuutettujen oikeuteen vaih taa sijoituskohteita työsuhteen aikana ja sen jälkeen;
6) siihen, onko järjestelyyn kertyneet varat mahdollista siirtää toiseen vakuutuslaitok-
seen.
Sen lisäksi, mitä 2 §:ssä säädetään, liityttäes sä maksuperusteiseen lisäeläkejärjestelyyn
vakuutetulle on toimitettava tiedot vahvistetu sta sijoitussuunnitelmas ta ja sijoituskohtei-
den valinnan kannalta olennaisista seikoista.
4§
Lisäeläkkeen eläke-etuusote
Lisäeläkelaitoksen on annetta va vakuutetuille ve loituksetta vähintään kerran vuodessa
sähköisessä muodossa tai paperijäljennöksenä lisäeläkejärjestelyn keskeiset tiedot sisältä-
vä asiakirja, jonka otsikossa on maininta lisäel äkkeen eläke-etuusote. Vakuutetulle on toi-
mitettava pyynnöstä paperijä ljennös sähköisesti toimitettuje n tietojen lisäksi. Lisäeläk-
keen eläke-etuusotteen tietojen tulee olla tarkkoja ja ajantasaisia.
Lisäeläkkeen eläke-etuu sotteessa on ilmoitettava vakuutetulle vähintään:
1) vakuutetun henkilötiedot ja eläkeikä;2) lisäeläkelaitoksen nimi ja osoite sekä va kuutetun lisäeläkejärjestelyn tunnistetiedot;
3) tiedot lisäeläkejärjestelyn tarjoamista ta keista ja tarvittaessa, mistä lisätietoja on
saatavissa;
4) tiedot vakuutetun eläkeiän perusteella tehdyistä lisäeläke-ennusteista ja vastuuvapa-
uslauseke, jossa todeta an, että ennusteet saattavat poik eta etuuksien lopu llisesta arvosta,
sekä talousskenaarioihin perustuvien lisäel äke-ennusteiden osalta myös ennusteen kan-
nalta paras mahdollinen skenaa rio ja epäedullinen skenaari o ottaen huomioon lisäeläke-
järjestelyn erityisluonne;
5) tiedot vakuutetulle kertyneistä etuuksis ta tai karttuneesta pääomasta ottaen huo-
mioon lisäeläkejärjes telyn erityisluonne;
6) tiedot lisäeläkelaitoksessa vakuuttavan ty önantajan ja vakuutetun lisäeläkejärjeste-
lyyn suorittamista maksuista vähintään viimei sten 12 kuukauden ajalta ottaen huomioon
lisäeläkejärjestelyn erityisluonne;
947/2021  
407) erittely lisäeläkelaitoksen vähentämistä kustannuksista  vähintään viimeisten 12
kuukauden ajalta;
8) tiedot koko lisäeläkejärjestelyn rahastointitasosta;9) selkeästi tarkka päivämää rä, johon tiedot viittaavat;
10) tietoihin tulleet merkittävät muutok set edelliseen vuoteen verrattuna.
Lisäeläkkeen eläke-etuusotteessa on 2 momen tissa ilmoitettavien tietojen lisäksi ilmoi-
tettava, mistä ja millä tavalla vakuutettu saa:
1) käytännönläheiset lisätiedot lisäeläkejärjest elyn vakuutetulle tarjoamista vaihtoeh-
doista;
2) vuositilinpäätöksen ja toim intakertomuksen sekä sijoitu spolitiikan periaatteita kos-
kevan selvityksen;
3) tiedot olettamista, joita käytetään elin korkoina ilmaistuihin määriin, erityisesti kun
kyse on elinkoron tasosta, tarjoaja n tyypistä ja elinkoron kestosta;
4) tiedot etuuksien tasosta työsuhteen päättyessä;5) lisätietoja, jos kyse on lisäeläkejärjestelyi stä, joissa vakuutetut kantavat sijoitusris-
kin ja joissa jäsen sidotaan sijoitusvaihtoehtoon kyseisessä lisäeläkejärjestelyssä vahvis-
tetulla erityisellä säännöllä.
Finanssivalvonta antaa tarkempia määräy ksiä 2 momentin 4 kohdassa tarkoitetun
lisäeläkkeen eläke-ennusteen laskennassa käyte ttävistä olettamista, joita lisäeläkelaitok-
sen on käytettävä määrittäessään  sijoitusten vuotuisen tuotto prosentin, vuotuisen inflaati-
on ja tulevat palkat. Vakuutettujen, etuude nsaajien sekä tarvittaessa heidän edustajiensa
on saatava pyynnöstä tarkemmat tiedot olettamist a, joita on käytetty lisäeläkkeen eläke-
etuusotteella ilmoitetun eläke- ennusteen ja mahdollisen ta lousskenaarion tuottamisessa.
5§
Vakuutetulle ja etuudens aajalle annettavat tiedot
Lisäeläkelaitoksen on annettava vakuutetu ille ja etuudensaajille riittävästi tietoja
lisäeläkejärjestelyn ehdoista , erityisesti seuraavat tiedot:
1) lisäeläkelaitoksen nimi ja  ETA-valtio, jossa se on reki steröity tai hyväksytty, sekä
kyseisen ETA-valtion toimivalta isen viranomaisen nimi;
2) lisäeläkejärjestelyn osapuolt en oikeudet ja velvollisuudet;
3) sijoitusprofiilia koskevat tiedot;
4) vakuutettujen ja etuudensaajien kantamien rahoitusriskien luonne;
5) lisäeläkejärjestelyn täysimääräisiä tai ositta isia takeita taikka tiettyä etuuksien tasoa
mahdollisesti koskevat ehdot tai,  jos lisäeläkejärjestelyn nojalla ei anneta mitään takeita,
maininta siitä;
6) mahdolliset mekanismit, jo illa kertyneitä etuuksia suojataan, tai mahdolliset etuuk-
sien vähentämismekanismit;
7) jos vakuutetut kantavat sijoitusriskin tai voivat tehdä s ijoituspäätöksiä, tiedot
lisäeläkejärjestelyyn liittyvien sijoitusten ai emmasta tuotto- tai arvonkehityksestä vähin-
tään viiden vuoden ajalta tai kaikilta lisäeläkejärjestelyn to imintavuosilta, jos niitä on vä-
hemmän kuin viisi;
8) vakuutettujen ja etuudensaajien kantamie n kustannusten rakenne järjestelmissä,
joissa ei vahvisteta tiettyä etuuksien tasoa;
9) vakuutetuille tarjolla olev at lisäeläke-etuuksien otta mista koskevat vaihtoehdot;
10) jos vakuutetuilla on oikeus lisäeläkeoi keuksien siirtoon, tiedo t tällaiseen siirtoon
liittyvistä järjestelyistä.
Lisäeläkelaitoksen on annetta va vakuutetulle vu osittain selvitys taloudellisesta tilan-
teestaan.
Niissä lisäeläkejärjestelyissä, joissa vakuutetut kantavat sijoitusriskin ja joissa tarjotaan
useampi kuin yksi vaihtoehto, joilla on er i sijoitusprofiili, vaku utetuille on ilmoitettava
947/2021  
41ehdot, jotka koskevat saatavilla  olevia sijoitusvaihtoehtoja ja oletuksena olevaa sijoitus-
vaihtoehtoa, sekä lisäeläkejä rjestelyn sääntö, jonka mukaan  vakuutettu liitetään yksittäi-
seen sijoitusvaihtoehtoon.
Lisäeläkelaitoksen on annettava vakuutetui lle, etuudensaajille ja heidän edustajilleen
kohtuullisen ajan kuluessa kaikki lisäeläkejärj estelyn sääntöihin tehtäviä muutoksia kos-
kevat olennaiset tiedot sekä asetettava heid än saatavilleen selvitys vakuutusteknisen vas-
tuuvelan merkittävien muutosten vaikutuksista vakuutettujen ja etuu densaajien kannalta.
6§
Pyynnöstä annettavat tiedot
Vakuutettujen, etuudensaajie n sekä tarvittaessa heidän ed ustajiensa on saatava pyyn-
nöstä:
1) lisäeläkelaitoksen tilinpäätös  ja toimintakertomus ja, jo s lisäeläkelaitos vastaa use-
ammasta kuin yhdestä lisäeläkejärjestelystä, ku nkin lisäeläkejärjestelyn tilinpäätös ja toi-
mintakertomus;
2) lisäeläkelaitoksen sijoituspolitiik an periaatteita koskeva selvitys;
3) tieto lisäeläkelaitoksen säännöistä, jotka koskevat lisäeläkeoikeuksien siirtämistä
toiseen lisäeläkelaitokseen siin ä tapauksessa, että työsuhteen päättymisestä johtuen va-
kuutussuhde päättyy.
Liikkeen luovutuksen kohteena olevien toim intapiiriin kuuluvien henkilöiden on saata-
va pyynnöstä yksityiskohtaiset tiedot karttune en lisäeläkkeen määräst ä, etuuksien siirty-
misestä ja heidän oikeuksist aan liikkeen luovu tustilanteessa.
7§
Eläkkeelle jäädessä annettavat tiedot
Lisäeläkelaitoksen on annettava vakuutetu lle hänen jäädessään lisäeläkkeelle tai mui-
den etuuksien erääntyessä yksityiskohtaiset tie dot niistä lisäeläke-etuuksista ja muista
etuuksista, joihin hän on oikeutettu.
Jos lisäeläkelaitoksen tiedossa on, että vakuut ettu jää lakisääteiselle eläkkeelle, sen on
annettava vakuutetulle 1 mo mentissa tarkoitetut tiedot.
8§
Lisäeläkkeen maksamista koskevat tiedot
Lisäeläkelaitoksen on annettava vakuutet uille lisäeläkkeen eläke-etuusotteen lisäksi
tiedot heille tarjolla olevista  vaihtoehdoista lis äeläke-etuuksien maksamiseksi hyvissä
ajoin ennen vakuutetun eläkeikää tai vakuutetun pyynnöstä.
Lisäeläkelaitoksen on  annettava etuudensaajille säännö llisesti tiedot maksussa olevista
etuuksista ja vaihtoehdoista niiden maksam iseksi. Lisäksi etuudensaajille on ilmoitettava
viipymättä päätöksen antamise n jälkeen ja kolme kuukautta ennen päätöksen täytäntöön-
panoa sellaisesta päätöksestä, jonka seuraukse na on maksettavien etuuksien väheneminen.
Jos etuuksien maksussa ollessa etuudensaajat kantavat merkittävän sijoitusriskin, etuu-
densaajille on annettava säännö llisesti asianmuk aiset tiedot.
9§
Lisäeläkelaitoksen antamien tietojen ajan tasaisuus, esitysta pa ja saatavillaolo
Lisäeläkelaitoksen antamien tässä luvussa tark oitettujen tietojen on täytettävä seuraavat
vaatimukset:
1) ne on saatettu ajan  tasalle säännöllisesti;
947/2021  
422) ne on kirjoitettu selkeästi käyttäen selke ää, ytimekästä ja ymmä rrettävää kieltä sekä
välttäen ammattikieltä ja teknisiä termejä;
3) niiden käsitteistö ja sisältö  ovat johdonmukaisia ja tie dot eivät ole harhaanjohtavia;
4) niiden esitystapa on helppolukuinen;
5) ne ovat saatavilla suomen tai ruotsin kielellä;6) ne on asetettu mahdollisten vakuutettujen,  vakuutettujen ja etuudensaajien saatavil-
le veloituksetta sähk öisessä muodossa tai paperijäljennöksenä.
10 §
Vakuutetun ilmoitusvelvollisuus
Vakuutetun ja etuudensaajan on ilmoitettava lisäeläkelai tokselle osoitteensa ja muut
yhteystietonsa.
Lisäeläkelaitoksen on kerrottava vakuutetulle hänen 1 momentissa tarkoitetusta velvol-
lisuudesta annettaessa hänelle tässä luvussa säädettyjä tietoja.
11 §
Vastuu puutteellisista tai virheellisistä tiedoista
Jos lisäeläkelaitos ei anna vakuutetulle hänen liittyessään maksuperusteiseen lisäeläke-
järjestelyyn tässä luvussa tarkoitettuja tietoja tai antaa niistä hänelle  puutteellisia tai vir-
heellisiä tietoja, järjestelyn katsotaan olevan  vakuutetun ja etuudensaajan hyväksi voimas-
sa sen sisältöisenä kuin vakuutetulla oli s aamiensa tietojen perust eella aihetta käsittää.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan va staavasti, jos maksuper usteisen järjestelyn
lisäeläke-etuuksista tai muista seikoista on vakuutussuhteen aikana annettu puutteellisia,
virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja, joiden voidaan katsoa vaikuttaneen vakuutetun me-
nettelyyn. Tämä ei kuitenkaan koske tietoj a, jotka lisäeläkelaitos on vakuutustapahtuman
sattumisen jälkeen antanut tulevasta etuudesta tai muusta korvauksesta.
12 §
Edunsaajaan sovellettavat säännökset
Mitä 5–11 §:ssä säädetään vakuutetuist a, sovelletaan myös edunsaajaan.
13 §
Kestävyyteen liittyvien tietojen antaminen
Kestävyyteen liittyvi en tietojen antamisesta säädetään kestävyyteen liit tyvien tietojen
antamisesta rahoituspal velusektorilla annetuss a Euroopan parlamentin ja neuvoston ase-
tuksessa (EU) 2019/2088 sekä kestävää sijoittamista helpo ttavasta kehyksestä ja asetuk-
sen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuk-
sessa (EU) 2020/852.
8 luku
Etuuden hakeminen ja suorittaminen
1§
Etuuden hakeminen
Etuutta on haettava kirjallis esti. Hakijan on annettava lisäe läkelaitokselle sellaiset asia-
kirjat ja tiedot, jotka ovat tarpeen eläkela itoksen vastuun arvioimiseksi ja joita häneltä
947/2021  
43kohtuudella voidaan vaatia o ttaen huomioon myös eläkela itoksen mahdollisuus hankkia
selvitys.
2§
Hakemuksen jättämisaika ja etuuden vanhentuminen
Eläkettä on haettava vuoden  kuluessa siitä, kun vakuutettu  on saanut tietä ä vakuutusta-
pahtumasta, jollei lisäeläkelaitoksen säännöissä ole määrätty pitempää aikaa. Eläkettä on
joka tapauksessa haettava kymmenen vuoden kuluessa vakuutustapahtumasta.
Muuta etuutta kuin eläkettä on haettava kuuden kuukauden kuluessa vakuutustapahtu-
masta, jollei lisäeläkelaitoksen säännöissä ole määrätty pitempää aikaa. Hakemuksen
myöhästymisestä huolimatta et uus voidaan myöntää joko kokonaan tai osaksi, jos sen
epäämistä on pidettävä kohtuuttomana.
Jos eläkettä ei ole haettu 1 momentissa s äädetyssä ajassa, vakuutettu menettää oikeu-
tensa eläkkeeseen, ja jos muuta etuutta ei ole haettu 2 momentissa säädetyssä ajassa, va-
kuutettu menettää oikeutensa etuuteen.
3§
Eläkkeen takautuva suorittaminen
Eläkettä on suoritettava takautuvasti enintä än eläkkeen hakemista edeltäneen kymme-
nen vuoden ajalta.
4§
Etuuden hakeminen vakuutetun puolesta
Jos vakuutettu ei iän, vamman, sairauden ta i muun niihin rinnaste ttavan syyn takia ky-
kene itse hakemaan eläkettä tai muuta etuutta, eikä hänellä ole edunvalvojaa eikä edunval-
vontavaltuutettua, lisäeläkelaito ksen hyväksymä vakuutetun lähiomainen tai muu hänestä
pääasiallisesti huolehtiva henkilö  voi käyttää vakuutetun puhe valtaa kunnes tälle on mää-
rätty edunvalvoja tai tälle on va hvistettu edunvalvontavaltuutettu.
5§
Etuudensaajan ilm oitusvelvollisuus
Etuudensaaja on velvollinen ilmoittamaan lisäeläkelaitokse lle sellaisista muutoksista,
jotka vaikuttavat hänen oikeuteensa saada etuu tta tai etuuden määrään, jos tästä velvolli-
suudesta on mainittu etuu tta koskevassa päätöksessä.
Lisäeläkelaitos voi vaatia etuudensaajalta selvityksen etuuden määrään vaikuttavista
seikoista ja selvityksen siitä, e ttä hän edelleen täyttää etuude n saamisen edellytykset. Joll-
ei etuudensaaja toimita selvitystä lisäeläk elaitokselle sen mä äräämässä kohtuullisessa
ajassa, lisäeläkelaitos voi pää ttää, että etuuden suorittamine n keskeytetään, kunnes selvi-
tys on toimitettu.
6§
Etuuden maksaminen kertasuorituksena
Lisäeläkelaitoksella on oikeus maksaa kertas uorituksena etuus, joka on pienempi kuin
kolmekymmentä euroa kuukaudessa tai etuudens aajan suostumuksella pienempi kuin sata
euroa kuukaudessa. Finanssivalv onta antaa kertasuorituksen laskennasta määräyksen, jota
noudatetaan ellei muualla laissa toisin säädetä.
947/2021  
44Edellä 1 momentissa säädettyj ä euromääriä tarkistetaan vu osittain tammikuun alusta lu-
kien työntekijän eläkelain (395/2006) 98 §:ssä  tarkoitetulla työelä keindeksillä. Tarkistettu
euromäärä pyöristetään lähimpään euroon.
7§
Etuuden maksaminen ETA-valtioon
Etuus tulee maksaa etuudensaajalle ETA-va ltioon samoin edellyty ksin kuin Suomessa.
8§
Etuuden suorituksen viivästyminen
Etuuden suorituksen viivästyessä lisäeläk elaitoksen on maksettava myöhästyneelle
suoritukselle korkolain (633/1 982) 4 §:ssä tarkoitettua viiväs tyskorkoa siitä lukien, kun
kolme kuukautta on kulunut sen kalenterikuukauden päättymisestä, jona etuudenhakija onjättänyt lisäeläkelaitokselle ha kemuksensa ja 1 §:ssä tarkoitetut asiakirjat ja tiedot. Saman
päätöksen perusteella myöhemmin suoritettava lle etuuserälle viivästyskorkoa lasketaan
eräpäivästä lukien.
Jos 1 momentissa tarkoitettua etuutta ei ole voitu etuudensaajasta johtuvasta syystä
maksaa oikeassa ajassa, lisäeläkelaitos ei ol e velvollinen maksamaan viivästyskorkoa pi-
temmältä ajalta kuin siitä pä ivästä, jona este lisäeläkelait oksen tieten on lakannut. Jos
etuuden suorittaminen viivästyy lain säännöksen vuoksi taikka  yleisen liikenteen tai mak-
suliikenteen keskeytymisen taik ka muun sen kaltaisen ylivoi maisen esteen vuoksi, lisäelä-
kelaitos ei ole velvollinen ma ksamaan viivästyskorkoa esteest ä aiheutuvalta viivästysajal-
ta.
9§
Etuuden alentaminen tai epäämine n vakuutetusta johtuvasta syystä
Jos vakuutettu tai hänen edustajansa on jä rjestelyyn liittyessään tai etuutta hakiessaan
vilpillisesti antanut lisäelä kelaitokselle vääriä ta i puutteellisia tietoja, joilla on merkitystä
lisäeläkelaitoksen sääntöjen mu kaisen etuuden saamiseen tai suuruuteen, hakijalle kuulu-
va etuus voidaan evätä tai sitä voidaan alenta a siten kuin olosuhteet huomioon ottaen on
kohtuullista.
Lisäeläkelaitos on vastuusta vapaa sellaista vakuutettua kohtaan, joka on tahallisesti ai-
heuttanut vakuutustapahtuman.
Jos vakuutettu on aiheuttanut vakuutustapa htuman törkeästä huo limattomuudesta, hä-
nelle kuuluva etuus voidaan evätä tai sitä al entaa tai jo my önnetyn etuuden suorittaminen
keskeyttää sen mukaan kuin olosuhte et huomioon ottaen  on kohtuullista.
10 §
Syyntakeettomuus  ja pakkotila
Mitä 9 §:n 2 momentissa säädetään, ei sovelle ta, jos vakuutettu oli sellaisessa iässä tai
mielentilassa, ettei häntä olisi voitu tuomit a rangaistukseen rikoksesta. Mainitussa mo-
mentissa säädettyä ei sovelleta myöskään, jos vakuutettu oli toimin ut henkilön tai omai-
suuden vahingoittumisen estämi seksi tai muun oikeudellisesti s uojattua etua uhkaavan vä-
littömän ja pakottavan vaaran to rjumiseksi sellaisissa olosuhtei ssa, että toimenpide oli ko-
konaisuutena puolustettavissa, kun otetaan huom ioon pelastettavan edun ja teolla aiheute-
tun vahingon ja haitan laatu ja suuruus,  vaaran alkuperä sekä muut olosuhteet.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelleta an myös vakuutetun edustajaan.
947/2021  
4511 §
Etuuden takaisinperintä
Jos etuutta on suoritettu enemmän kuin mihin etuudensaajalla on o llut oikeus, aiheetto-
masti maksettu etuus on perittävä takaisin.
Aiheettomasti maksettu etuus voidaan jättää osittain tai kokonaan takaisin perimättä,
jos tämä katsotaan kohtuulliseksi ja etuuden maksamisen ei ole katsottava johtuneen va-
kuutetun tai hänen edustajansa vilpillisestä menettelystä tai jo s takaisin perittävä määrä on
vähäinen.
Aiheettomasti maksettu etuus saadaan periä takaisin myös  kuittaamalla se vastaisuu-
dessa suoritettavista etuuksista. Kulloinkin su oritettavasta etuudesta ei saa etuudensaajan
suostumuksetta kuitenkaan vähentää enemp ää kuin kuudesosan siit ä etuuden osasta, joka
jää jäljelle sen jälkeen, kun etuudesta on enna kkoperintälain (1118/1996) nojalla pidätetty
ennakko tai rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetun lain (627/1978) no-
jalla lähdevero.
12 §
Tieto oikeusturvakeinoista
Etuutta koskevasta päätöksestä on käytävä ilm i, millä tavalla asia voidaan saattaa tuo-
mioistuimen käsiteltäväksi ja toimivaltainen tuomioistuin sekä kanneaika ja mistä se las-
ketaan.
Jos asia voidaan saattaa vaihtoehtoisen riid anratkaisuelimen käs iteltäväksi, 1 momen-
tissa säädettyä tiedonantovelvo llisuutta sovelletaan myös va ihtoehtoisesta riidanratkai-
susta annettaviin tietoihin.
13 §
Kanneaika ja oikeuspaikka
Kanne lisäeläkelaitoksen  päätöksestä on oikeuden mene ttämisen uhalla nostettava kol-
men vuoden kuluessa siitä, kun asianosainen on saanut kirjallisen tiedon päätöksestä ja
tästä määräajasta.
Vakuutetun lisäeläkelaitosta vastaan esittämä vaatimus voidaan tutk ia myös siinä kärä-
jäoikeudessa, jonka tu omiopiirissä vaatimuksen esittäjä llä on kotipaikka tai vakituinen
asuinpaikka.
14 §
Eläkkeen- ja muun etuudensaajaan ja  edunsaajaan sovellettavat säännökset
Mitä tässä luvussa säädetään vakuutetusta, so velletaan myös eläkkeen- ja muun etuu-
densaajaan sekä edunsaajaan.
9 luku
Sulautuminen
1§
Toimintapiiriä koskevat su lautumisen edellytykset
Lisäeläkesäätiö voi sulautua lisäeläkesäätiö ön, jos sulautuvan lisäeläkesäätiön osakkaat
täyttävät vastaanottavan lisäel äkesäätiön toimintapiiriä kosk evat 1 luvun 5 §:ssä säädetyt
vaatimukset. Lisäeläkekassa voi sulautua lis äeläkekassaan, jos sula utuvan lisäeläkekassan
947/2021  
46osakkaat täyttävät vastaanottavan lisäeläkek assan toimintapiiriä ko skevat 1 luvun 6 §:ssä
säädetyt vaatimukset.
Sulautuvan lisäeläkelaitoksen vakuutustoiminta, joka sisältää vastuuvelan sekä muut
velat ja varat, siirtyy selvitysmenettely ttä vastaanottavalle lisäeläkelaitokselle.
2§
Sulautumissuunnitelma
Sulautumiseen osallistuvien li säeläkelaitosten hallitusten on  laadittava kirjallinen su-
lautumissuunnitelma, joka on päivättävä ja allekirjoitettava.
Sulautumissuunnitelmassa on oltava:1) sulautumiseen osallistuvien lisäeläkelaitosten toiminimet , yritys- ja yhteisötunnuk-
set ja kotipaikat;
2) selvitys sulautumisen syistä;3) absorptiosulautumisessa eh dotus vastaanottavan lisäelä kelaitoksen mahdollisesta
sääntömuutoksesta sekä kombinaatiosulautum isessa ehdotus perustettavan lisäeläkelai-
toksen säännöiksi ja ehdotus siitä, miten peru stettavan lisäeläkelaito ksen toimielinten jä-
senet valitaan;
4) selvitys sulautuvan lisäeläke laitoksen vastuuvelan ja mu iden velkojen sekä varojen
siirtymisestä vastaanottava lle lisäeläkelaitokselle;
5) selvitys siitä, että vastaano ttava lisäeläkelaitos täyttää su lautumisen jälkeen 5 ja 6
luvussa säädetyt vaatimukset;
6) selvitys sulautuvan lisäeläke laitoksen varoista, veloista ja omasta pääomasta ja nii-
den arvostamiseen vaikuttavista seikoista, su lautumisen suunnitellusta vaikutuksesta vas-
taanottavan lisäeläkelaitoksen taseeseen sekä su lautumiseen sovellettavista kirjanpidolli-
sista menetelmistä;
7) ehdotus sulautumisen täytäntöönpanon suunnitellusta rekisteröintiajankohdasta,
joka saa olla enintään kuuden  kuukauden kuluttua sulaut umissuunnitelman tekemisestä;
8) ehdotus mahdollisiksi muik si sulautumisen ehdoiksi.
3§
Sulautumisesta päättäminen
Lisäeläkekassassa sulautumisesta päättää ka ssankokous. Kassankokouksen päätökseksi
tulee ehdotus, jota on kannattanut vähintää n kaksi kolmasosaa annetuista äänistä. Lisäelä-
kesäätiössä sulautumisest a päättää säätiön hallitus.
Sulautumisesta päättävä kassa nkokous on pidettävä tai hallituksen sulautumispäätös
tehtävä neljän kuukauden kulu essa sulautumissuunnitelman rekisteröinnistä, tai sulautu-
minen raukeaa.
Jos sulautumista ei hyväksytä sulautumissu unnitelman mukaisesti muutoksitta kaikissa
sulautumiseen osallistuvissa lisäeläkelaitoksis sa, sulautuminen rauk eaa. Päätös sulautu-
misen hyväksymisestä tai hylkääm isestä sekä sulautumisen ra ukeaminen on viipymättä il-
moitettava Finanssivalvonnalle rekisteröitäväksi eläkesäätiö- ja vakuutuskassarekisteriin.
4§
Ilmoitus sulautumisen täytäntöönpanosta
Sulautumiseen osallistuvien li säeläkelaitosten on tehtävä Finanssivalvonnalle ilmoitus
sulautumisen täytäntöönpanosta kuuden kuukauden kuluessa sitä koskevan Finanssival-vonnan suostumuksen myöntämi sestä, tai sulautuminen ra ukeaa. Ilmoitukseen on liitettä-
vä:
947/2021  
471) kunkin sulautumiseen osallistuvan lisäelä kelaitoksen hallituksen jäsenten ja toimi-
tusjohtajan vakuutus siitä, että sulautum isessa on noudatettu tämän lain säännöksiä;
2) selvitys siitä, että vastaanottava lisäeläk elaitos täyttää 6 luvu ssa säädetyt vaatimuk-
set vastuuvelan kattamisesta;
3) hallituksen jäsenen tai toimitusjohtajan todi stus eläkesäätiö- ja eläkekassalain 10 lu-
vun 6 §:n 1 momentissa tarkoitettu jen ilmoitusten lähettämisestä;
4) sulautumiseen osallistuvien  lisäeläkelaitosten sulautum ista koskevat päätökset.
Finanssivalvonta voi antaa ta rkempia määräyksiä 1 momen tissa tarkoitettuun sulautu-
misen täytäntöönpanoilmoitukseen liitettävistä asiakirjoista ja annettavista selvityksistä.
5§
Sulautumisen rekisteröinti ja oikeusvaikutukset
Finanssivalvonta merkitsee sulautumisen el äkesäätiö- ja vakuutuskassarekisteriin saa-
tuaan 4 §:ssä tarkoitetun ilmoitu ksen sulautumisen täytäntöö npanosta. Sulautuvan lisäelä-
kelaitoksen vakuutustoiminta, joka sisältää vast uuvelan ja muut velat ja varat, siirtyy sel-
vitysmenettelyttä vastaanottava lle lisäeläkelaitokselle, kun sulautumisen täytäntöönpano
on rekisteröity. Samanaikaisesti sulautuva lisäeläkelaitos purk autuu ja kombinaatiosulau-
tumisessa vastaanottava lisäeläkelaitos syntyy.
Sulautuvan lisäeläkelaitoksen varoja ja ve lkoja ei saa merkitä vastaanottavan lisäeläke-
laitoksen taseeseen kork eammasta arvosta kuin mikä niiden  taloudellinen arvo on vastaan-
ottavalle lisäeläkelaitokselle. Sitoumusta työn  tai palvelun suorittamiseen ei sulautumises-
sa saa merkitä taseeseen.
10 luku
Jakautuminen
1§
Jakautumissuunnitelma
Jakautuvan lisäeläkela itoksen hallituksen ja perustetta van lisäeläkelaito ksen perustaji-
en on laadittava kirjallinen ja kautumissuunnitelma, joka on päivättävä sekä kaikkien pe-
rustajien ja jakautuvan lisäeläkelaito ksen hallituksen allekirjoitettava.
Jakautumissuunnitelmassa on oltava:1) jakautuvan lisäeläkelaitoksen  toiminimi, yritys- ja yhte isötunnus tai vastaavat yksi-
löintitiedot sekä kotipaikka;
2) selvitys jakautumisen syistä;3) laskelma jakautuvan lisäeläkela itoksen vastuuvelasta ja varoista;
4) selvitys jakautuvan lisäeläkelaitoksen vastu uvelan sekä varojen ja velkojen jakami-
sesta;
5) jos jakautuvalla lisäeläkela itoksella on tasoitusmäärä, selvitys tasoitusmäärän jaka-
misesta;
6) selvitys siitä, että jakautumiseen osallist uvat lisäeläkelaitokset täyttävät jakautumi-
sen jälkeen 6 luvussa säädetyt vaatimukset;
7) ehdotus perustettavan lisäeläkelaitoksen säännöiksi;8) perustettavan lisäeläkelaitoksen perusta jien toiminimet, yritys-  ja yhteisötunnukset
tai vastaavat yksilöintitiedot, kotipaikat sekä perustettavan lisäeläkelaitoksen hallituksen
jäsenet;
9) ehdotus jakautumisen täytäntöönpanon suunnitellusta rekisteröintiajankohdasta;
10) ehdotus mahdollisiksi muik si jakautumisen ehdoiksi.
947/2021  
482§
Varojen osittamista koskevat periaatteet
Tasaavaa kirjanpitojärjestelmää noudattavan lisäeläkelaitoksen jakautuessa vastaanot-
tavalle lisäeläkelaitokselle on siirrettävä s iirtyvää vakuutuskantaa vastaava osuus jakautu-
van lisäeläkelaitoksen vastuuvelan katteesta, mu ista varoista ja veloista ja, jos laitoksella
on vakavaraisuuspääoma, vakavaraisuuspääomasta.
Osakaskohtaista kirjanpitojärjestelmää no udattavan lisäeläkesäätiön jakautuessa perus-
tettavalle lisäeläkesäätiölle on  siirrettävä jakautuvan osakkaan osakaskohtaista vakuutus-
kantaa tai sen siirtyvää osaa vastaava osuus jakautuvan lisäeläkesäätiön vastuuvelan kat-
teesta, muista varoista ja veloista ja, jos laitoksella on vakavaraisuuspääoma, vakavarai-
suuspääomasta.
Jollei jakautumissuunnitelmassa toisin sovita, luovutettaviin  varoihin tulee sisällyttää
jakautuvan osakkaan toimint aan liittyvät sijoitukset. Muut va rat voidaan siir tää rahana. Ja-
kautuvan lisäeläkelaitoksen, jo lla on tasoitusmäärä, on hae ttava Finanssivalvonnan vah-
vistus tasoitusmäärän siirtoa koskeville pe rusteille kuukauden ku luessa jakautumissuun-
nitelman allekirjoittamisesta.
3§
Jakautumisen rekisteröi nti ja oikeusvaikutukset
Kun jakautumisen täytäntöönpano on reki steröity, kokonaisjakautumisessa jakautuvan
lisäeläkelaitoksen varat ja velat sekä osittaisja kautumisessa jakaut umissuunnitelmassa
jaetut varat ja velat siirtyvät selvitysmenette lyttä vastaanottavalle lisäeläkelaitokselle. Sa-
manaikaisesti perustettava lisäeläkelaitos syntyy ja kokonaisjakautumisessa jakautuva
lisäeläkelaitos purkautuu.
Jos kokonaisjakautumisessa ilmaantuu varoja, joita ei ole jaettu jakautumissuunnitel-
massa, ne kuuluvat vastaanottavalle lisäeläk elaitokselle samassa suhteessa kuin jakautu-
van lisäeläkelaitoksen netto-omaisuus jaetaan 1 §:n 2 momentissa tarkoitetun jakautumis-
suunnitelman mukaan, jollei jakau tumissuunnitelmassa muuta määrätä.
Jakautumiseen osallistuvat lis äeläkelaitokset vastaavat yh teisvastuullisesti jakautuvan
lisäeläkelaitoksen velasta, jota ei ole jaettu  jakautumissuunnitelmassa ja joka on syntynyt
ennen kuin jakautumisen täytäntöönpano on re kisteröity. Sellaisista jakautuvan lisäeläke-
laitoksen veloista, joista toin en lisäeläkelaitos vastaa ja kautumissuunnitelman mukaan,
lisäeläkelaitoksen vastuun kokonaismäärä on kuite nkin enintään sille jäävän tai siirtyvän
netto-omaisuuden arvo.
11 luku
Vakuutuskannan luovuttaminen, vapaae htoinen selvitystila ja purkaminen
1§
Vakuutuskannan luovuttaminen
Lisäeläkelaitos ( luovuttava lisäeläkelaitos ) voi luovuttaa vakuutuskantansa toiselle
lisäeläkelaitokselle ( vastaanottava lisäeläkelaitos ) tai vakuutusyhtiölain 1 luvun 1 §:ssä
tarkoitetulle vakuutusyh tiölle, joka harjoittaa vakuutusluok ista annetussa laissa tarkoitet-
tua henkivakuutusta.
Luovutettaessa vakuutuskannan osa sovellet aan, mitä vakuutuskannan luovuttamisesta
säädetään.
947/2021  
492§
Vastaanottavaa lisäeläkelaitosta koskevat rajoitukset
Vakuutuskanta voidaan luovuttaa vain sellai selle lisäeläkelaitokse lle, jonka toiminta-
piiriä koskevat 1 luvun 5 tai 6 §:ssä tarkoite tut vaatimukset työnantaja, yrittäjä tai henki-
löryhmä tai rekisteröity yhdistys, johon liittyvää vakuutuskantaa siirretään, täyttää.
3§
Suunnitelma vakuutuskannan luovuttamiseksi
Luovuttavan ja vastaanottava n lisäeläkelaitoksen hallituksen  on laadittava kirjallinen
vakuutuskannan luovutusta koskeva suunnitelma,  joka on päivättävä ja allekirjoitettava.
Vakuutuskannan luovuttamista kosk evassa suunnitelmassa on oltava:
1) luovuttavan ja vastaanottavan lisäeläkela itoksen toiminimet, yritys- ja yhteisötun-
nukset sekä kotipaikat;
2) selvitys vakuutuskannan luovutuksen syystä;3) tarvittaessa ehdotus vastaanottavan li säeläkelaitoksen sääntöjen muuttamiseksi;
4) selvitys siitä, mitä on sovittu luovutet tavaan vakuutuskantaan  liittyvästä osakkuudes-
ta, jos vastaanottava  yhtiö on keskinäinen vakuutusyhtiö;
5) selvitys luovutettavasta vakuutuskannasta ja sitä vastaavina varoina luovutettavasta
omaisuudesta;
6) ehdotus vakuutuskannan luovuttamisesta mahdollisesti suoritettavasta vastikkeesta
ja sen ehdoista;
7) jos luovuttavalla lisäeläkelaitoksella on  tasoitusmäärä, selvitys mahdollisesti siirty-
västä tasoitusmäärästä;
8) selvitys siitä, että luovuttava ja vastaa nottava lisäeläkelaitos täyttävät luovutuksen
jälkeen 6 luvussa säädetyt vaatimukset;
9) selvitys tai ehdotus vakuut uskannan luovuttamiseen ja vastaanottamise en osallistu-
vien lisäeläkelaitosten hallituksen jäsenelle, to imitusjohtajalle ja tilin tarkastajalle annetta-
vista erityisistä eduista ja oikeuksista;
10) ehdotus suunnitellusta vakuutuskannan ja sitä vastaavien varojen luovutusajankoh-
dasta;
11) ehdotus mahdollisiksi muiksi va kuutuskannan luovutuksen ehdoiksi.
Mitä 2 momentin 8 kohdassa säädetään ei sovelleta luovuttavaan  lisäeläkelaitokseen,
joka on selvitystilassa.
4§
Finanssivalvonnan suostumuksen hakeminen
Luovuttavan ja vastaanottava n lisäeläkelaitoksen on kuukauden kuluessa vakuutuskan-
nan luovuttamista koskevan suunnitelman al lekirjoittamisesta haettava luovuttamiselle ja
vakuutuskannan luovuttamista koskevalle suunnitelmalle Finanssivalvonnan suostumussekä mahdolliselle va kuutuskannan luovutuk sen edellyttämälle vastaanottavan lisäeläke-
laitoksen sääntöjen muutokselle Finanssivalvonnan vahvistus. Luovuttavan ja vastaanot-tavan lisäeläkelaitoksen on ha ettava Finanssivalvonnan vahv istus tasoitusmäärän siirtoa
koskeville perusteille, jos luovuttavalla lisäeläkelaito ksella on tasoitusmäärä.
Jos Finanssivalvonnan suostumusta vakuutuskannan luovuttamista koskevaksi suunni-
telmaksi ja tarvittaessa vastaanottavan lisäel äkelaitoksen sääntöjen muuttamiseksi sekä ta-
soitusmäärän siirtoa koskeviksi perusteiksi ei  haeta 1 momentissa säädetyssä määräajassa,
vakuutuskannan luovuttaminen raukeaa.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräy ksiä tässä pykälässä tarkoitetusta hake-
muksesta ja hakemuksessa tarvittavista selvityksistä.
947/2021  
505§
Kilpailu- ja kulutta javiraston lausunto
Finanssivalvonnan on pyydettä vä 4 §:ssä tarkoitetusta hake muksesta Kilpailu- ja kulut-
tajaviraston lausunto, jos hakemuksessa ta rkoitettu järjestely kuuluu kilpailulaissa
(948/2011) tarkoitetun yrity skauppavalvonnan piiriin.
6§
Asiakirjojen nähtävänä pitäminen ja lähettäminen
Seuraavat asiakirjat on vähintään kuukaude n ajan ennen vakuutuskannan luovuttami-
sesta tai vastaanottamisesta päättävää kassan kokousta pidettävä vakuutettujen ja osakkai-
den nähtävinä lisäeläkekassan to imistossa tai internetsivuilla ja viivytyksettä lähetettävä
osakkaalle, joka sitä pyytää, sekä as etettava nähtäviksi  kassankokouksessa:
1) vakuutuskannan luovuttamista koskeva suunnitelma;2) kunkin vakuutuskannan luovuttamiseen osallistuvan lisäeläke laitoksen tai vakuu-
tusyhtiön viimeksi päättyne en tilikauden tilinpäätös, toimin takertomus ja tilintarkastus-
kertomus;
3) hallituksen selostus tilinpäätök sen ja toimintakertomuksen jälkeisistä lisäeläkekas-
san asemaan olennaisesti vaiku ttavista seikoista sekä seikoist a, joilla saattaa olla merki-
tystä harkittaessa vakuutuskannan luovuttami sta koskevan sopimuksen hyväksymistä;
4) vastaanottavan lisäeläkelait oksen säännöt ja tarvittaessa ni itä koskeva vastuunsiirtä-
misestä johtuva muutosehdotus.
Kokouskutsussa, joka toimitetaan vakuutus kannan luovuttamista koskevaan kassanko-
koukseen, on ilmoitettava 1 mo mentissa tarkoitettujen asiak irjojen nähtävinä pitämisestä.
Edellä tarkoitetut asiakirjat on viivytyksettä lähetettävä vaku utetulle tai osakkaalle, joka
sitä pyytää, jos asiakirjoja ei voida tallentaa ja tulostaa lisäeläkek assan internetsivuilta.
7§
Luovutuksen raukeaminen
Vakuutuskannan luovutus raukeaa, jos luovut usta ei hyväksytä muutoksitta luovutta-
vassa lisäeläkelaitoksessa ja vastaanottamista vastaanottavassa lisäeläkelaitoksessa tai va-
kuutusyhtiössä.
Lisäeläkelaitoksen kassankokouksen tai halli tuksen päätös vakuutuskannan luovutuk-
sen tai vastaanottamisen hyväksymisestä tai hy lkäämisestä on viipymättä ilmoitettava Fi-
nanssivalvonnalle.
8§
Finanssivalvonnan suostumus
Luovuttavan lisäeläkelaitoksen ja vastaanotta van lisäeläkelaitoksen tai vakuutusyhtiön
hyväksyttyä vakuutuskannan luovuttamisen Finanssivalvonnan on annettava siihen suos-tumuksensa:
1) jollei luovutus loukkaa vakuutettuja etuja;2) jollei luovutuksen voida katsoa vaaranta van vakuutustoiminnan tervettä kehitystä;
ja
3) jos Finanssivalvonta on hyväksynyt vastaanottavan lisäeläkelaitoksen 3 §:n 2 mo-
mentin 3 kohdassa tarkoitetun sääntöjen muuttamisen.
Jollei suostumusta ole haettu määräajassa ta ikka se on evätty ja epäämispäätös on saa-
nut lainvoiman, vakuutuskannan luovuttaminen on rauennut.
947/2021  
519§
Luovuttamisen ajankohta ja oikeusvaikutukset
Vakuutuskanta ja sitä vastaavat varat siirt yvät samanaikaisesti vastaanottavalle lisäelä-
kelaitokselle ja vakuutusyhtiölle vakuutus kannan luovuttamista koskevassa suunnitel-
massa mainittuna ajankohtana sen jälkeen, ku n Finanssivalvonta on  antanut suostumuk-
sensa toimenpiteeseen. Suunnite lmassa mainitun siirtoajankohd an tulee olla viimeistään
kuuden kuukauden kuluttua luovuttamist a koskevan suunnitelman tekemisestä.
Finanssivalvonta voi hakemuksesta päättää, että vakuutuskanta ja sitä vastaavat varat
siirtyvät samanaikaisesti 1 momentissa säädettyä määräaikaa myöhempänä ajankohtana.
10 §
Koko vakuutuskannan luovuttane en lisäeläkelaitoksen purkaminen
Lisäeläkelaitos, joka ei ole selvitystilassa ja joka on luovuttanut koko vakuutuskantan-
sa, on asetettava selvitystilaan ja purettava. Edellä tarkoitetun lisäeläkelaitoksen selvitys-
tilaan ja purkamiseen sovelletaan 11 §:ää sekä 12 luvun 4, 7, 8, 10 ja 14 §: ää, eläkesäätiö-
ja eläkekassalain 12 luvun 24–26 §:ää sekä 13 luvun 3 ja  7–10 §:ää, 11 §:n 1 ja 3 momenttia
sekä 13, 15, 16, 33 ja 36–38 §:ää.
Lisäeläkekassan hallituk sen on neljän kuukauden kulue ssa siitä, kun kassan koko va-
kuutuskanta on luovutettu, ku tsuttava kassankokous koolle päättämään kassan asettami-
sesta selvitystilaan. Sen lisäksi, mitä lisäeläkek assan säännöissä määrät ään, kutsu on lähe-
tettävä kirjallisena jokaiselle osakkaalle. Hallituksen on anne ttava tieto kutsusta kassan-
kokoukseen Finanssivalvonnalle.
11 §
Selvitystilaan määrääminen ja  rekisteristä poistaminen
Finanssivalvonnan on ryhdyttävä toimenpiteis iin lisäeläkelaitoksen asettamiseksi selvi-
tystilaan, jos se havaitsee, ettei lisäeläkelai tos ole 10 §:ssä tarkoitetussa tilanteessa tehnyt
päätöstä selvitystilaan asettamisesta.
Finanssivalvonnan on selvitys tilaan asettamisen sijasta poiste ttava lisäeläkelaitos rekis-
teristä, jos laitoksen varat eivät riitä selv ityskulujen maksamiseen tai varojen määrästä ei
saada tietoa eikä osakas, velkoja tai muu ilmo ita ottavansa vastatakseen selvitysmenette-
lyn kuluista.
12 luku
Lakisääteinen selvitystila ja konkurssi
Selvitystila
1§
Lisäeläkelaitoksen selvi tystila ja purkaminen
Selvitystilamenettelyssä selv itetään lisäeläkelaitoksen varallisuusasema ja pyritään
luovuttamaan vakuutuskanta ja sitä vastaavat varat toiselle lisäeläk elaitokselle tai vakuu-
tusyhtiölaissa tarkoitetulle vakuutusyhtiölle. Vakuutuskannan luovutuksen jälkeen suori-
tetaan laitoksen velat ja jaetaan laitoksen jä ljelle jäävä omaisuus sekä puretaan lisäeläke-
laitos.
947/2021  
522§
Velvollisuus asettaa lisäe läkelaitos selvitystilaan
Lisäeläkelaitos on asetettava selvitystilaan ja purettava:
1) jollei vakuutettujen lukumäärä kahden v iimeksi kuluneen kalenterivuoden päättyes-
sä ole täyttänyt 2 luvun 3 §:s sä säädettyä tai lisäeläkelaitoksen säännöissä määrättyä vä-
himmäismäärää eikä voida pitää todennäköisen ä, että lukumäärä lähinnä seuraavien nel-
jän kuukauden aikana nousee edellä tark oitetuista vähimmäismääristä suurempaan;
2) jos lisäeläkekassan tilinpäätös on osoittanu t alijäämää tai jos mahdollinen perusta-
mispääoma on ollut lisäeläkekas san säännöissä vahvistettua pi enempi, eikä alijäämää ole
katettu taikka perustamispä äomaa täytetty kahden seu raavan tilikauden aikana;
3) jos lisäeläkesäätiö ei täytä 5 luvun 11 §:ssä säädettyjä vaatimuksia;4) jos on käynyt ilmeiseksi, että lisäeläkela itos ei ole kattanut 5 luvun 2 §:n 3 momen-
tissa tarkoitettua maksuperusteis en lisäeläkejärjestelyn vast uuvelkaa 6 luvussa säädetyllä
tavalla;
5) jos lisäeläkelaitos ei ole toteuttanut 5 lu vun 10 §:ssä tarkoitettua suunnitelmaa kate-
vajauksen kuolettamiseksi  säädetyssä määräajassa;
6) jos lisäeläkelaitos ei ole toteuttanut 5 luvun 25 §:ssä tarkoitettua taloudellisen ase-
man tervehdyttämissuunnitelm aa tai lyhyen aikavälin ra hoitussuunnitelmaa säädetyssä
määräajassa;
7) jos lisäeläkelaitoksen kaikki osakkaat lopettavat sen toiminta nsa, jonka piirissä
lisäeläkelaitoksessa vakuutetut henkilöt toimivat;
8) jos lisäeläkekassa on sen säänt öjen mukaan purettava; taikka
9) jos Finanssivalvonta on määrännyt lisäel äkelaitoksen purettavaksi Finanssivalvon-
nasta annetun lain (878/2008) 26 §:n perusteella.
Finanssivalvonta voi, jollei  vakuutettuja etuuksia vaaranneta, pidentää 1 momentin
1 kohdassa tarkoitetun määräajan enintään vuodeksi ja hakemuksesta antaa 1 momen-
tin 6 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa päätöksessä määrääminsä ehdoin suostumuk-
sen toiminnan jatkamiseen enintään  viideksi vuodeksi kerrallaan.
3§
Oikeuksien säilyminen jatkettaessa selvitystilaan asettamista koskevaa 
määräaikaa lisäe läkesäätiössä
Jos Finanssivalvonta on pidentänyt se lvitystilaan asettamista koskevaa määräaikaa
2 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla, vakuut etut, eläkkeensaajat ja muiden etuuksien
saajat sekä ne henkilöt, joiden vakuutussu hde on päättynyt vuode n kuluessa ennen osak-
kaan toiminnan lopettamisesta johtuvaa lisäeläkesäätiön purkam ista, säilyttävät lisäeläke-
säätiön sääntöjen mukaisen oikeutensa el äkkeen ja muiden etuuksien saamiseen.
Lisäeläkesäätiön on muutettava säänt önsä vastaamaan 1 momentissa säädettyä.
4§
Kassankokous selvitystilan aikana
Jollei tämän luvun säännöksistä muuta johd u, selvitystilassa ol evan lisäeläkekassan
kassankokoukseen sovelletaan  kassankokousta ko skevia eläkesäätiö- ja eläkekassalain
säännöksiä.
Hallituksen on viipymättä kuts uttava kassan kokous koolle 2 §:n 1 momentissa tarkoi-
tetussa tilanteessa. Jos Finanssivalvonta on myöntänyt mainitun pykälän 2 momentissa
tarkoitetun luvan mainitun pykä län 1 momentissa tarkoitetun määräajan jatkamiseksi, hal-
lituksen on kutsuttava  kassankokous koolle viipymättä Finanssi valvonnan myöntämän
määräajan päätyttyä.
947/2021  
53Sen lisäksi, mitä lisäeläkeka ssan säännöissä määrätään, kuts u on lähetettävä kirjallisena
jokaiselle osakkaalle. Hallituk sen on annettava tieto kutsus ta kassankokoukseen Finanssi-
valvonnalle.
5§
Selvitystilan rekister öinti ja selvitys tilaan määrääminen
Selvitysmiehen on ilmoitettava selvitystilaan  asettamista ja selvitysmiehen valintaa
koskeva päätös Finanssivalvon nalle rekisteriin merkittäväksi.
Finanssivalvonnan tulee asettaa lisäeläkelaito s selvitystilaan, jos se havaitsee, ettei
lisäeläkelaitos ole 2 §:n 1 momentissa tarko itetussa tilanteessa tehnyt päätöstä selvitysti-
laan asettamisesta tai mainitu n pykälän 2 momentissa tarkoitettua hakemusta. Finanssival-
vonnan on viipymättä ilmoitetta va Euroopan vakuutus- ja lis äeläkeviranomaiselle edellä
tarkoitetusta päätöksestään.
6§
Etuoikeutetut velkojat
Selvitystilassa olevassa lisäeläkelaitoksessa va kuutetuilla, eläkkeen- ja muiden etuuk-
sien saajilla sekä edunsaajilla on osuudestaan 5 luvun 1 §:ssä  tarkoitettuun vastuuvelkaan
keskenään samanlainen etuoikeus lisäeläkelai toksen omaisuuteen ku in irtaimen pantin
haltijalla on pantattuun omaisuuteen.
Tässä pykälässä säädetty etuoikeus ei heiken nä käteispantin eikä  omaisuuteen myönne-
tyn kiinnityksen haltijan oikeutta  eikä estä suorittamasta el äkesäätiö- ja eläkekassalain 13
luvun 27 §:n 1–4 kohdassa tarkoitettu ja velkoja selvitystilan aikana.
7§
Julkinen haaste
Selvitysmiehen on vii pymättä haettava julkinen haaste lisäeläkelaitoksen velkojille sel-
vitystilassa olevan laitoksen kustannuksella.
Julkisessa haasteessa on mainitta va, että lisäeläkelaitokses sa vakuutettujen, eläkkeen-
ja muun etuuden saajien taikka edunsaajien ei tarvitse ilmo ittaa saataviaan selvitystilassa
eikä niiden 6 §:ssä tarkoitettua etuoikeutta ta rvitse vaatia. Muutoin noudatetaan, mitä jul-
kisesta haasteesta annetussa laissa (729/2003) säädetään.
8§
Saatavien ilmoittaminen
Edellä 7 §:n 1 momentissa ta rkoitetun velkojan on ilmoite ttava sellaiselle toimielimelle
tai viranomaiselle, joka on toimivaltainen o ttamaan vastaan saatavaa koskevat ilmoitukset
tai huomautukset, saatavan laji, sen syntymisaika ja määrä. Lisäksi velkojan on ilmoitet-
tava, vetoaako hän saatavan osalta etuoikeut een, esinevakuuteen tai omistuksenpidätyseh-
toon, sekä se, mitä omaisuutta hänen vakuutensa on.
9§
Vakuutuskannan luovuttami nen, velkojen suorittaminen ja omaisuuden jakaminen
Lisäeläkelaitoksen selvitystil assa selvitysmiehen tu lee pyrkiä niin pi an kuin mahdollis-
ta saamaan aikaan sopimus vakuutuskannan lu ovuttamisesta yhden tai useamman lisäelä-
kelaitoksen tai vakuutusyhtiön kanssa 11 luvun säännösten mukaisesti. Vakuutuskanta
947/2021  
54voidaan luovuttaa myös osissa yhdelle tai u seammalle edellä tarkoite tulle vakuutuslaitok-
selle.
Jos sopimusta vakuutuskannan luovuttamisesta ei saada aikaan kahden vuoden kulues-
sa selvitystilan alkamisesta, Finanssivalvonna n on määrättävä ajan kohta, jolloin vakuu-
tukset lakkaavat olemasta vo imassa. Tämän jälkeen lisäeläke laitoksen omaisuus on muu-
tettava rahaksi. Selvitysmiesten tulee viipymättä laatia luette lo jaossa noudatettavista suh-
deluvuista. Luettelo on toimitettava Finan ssivalvonnalle, jossa luettelo on pidettävä
asianomaisten nähtävänä 30 päivän ajan. Fina nssivalvonnan tulee k uuluttaa luettelon näh-
tävillä olosta Virallisessa lehd essä. Suhdelukuihin saa hakea oikaisua Finanssivalvonnalta
30 päivän kuluessa luettelon nähtävilläoloajan päättymisestä.
Edellä 2 momentissa tarkoitetuilla varoilla on maksettava selvitystilamenettelystä joh-
tuvat velat ja 6 §:ssä tarkoitetut etuoikeutetut  velat. Tämän jälkeen omaisuuden rahaksi
muuttamisesta saaduilla varoilla maksetaan kaikki muu tiedoss a oleva velka lisäeläkelai-
toksen velkojille haetun 7 §:ssä tarkoitetun julkisen haasteen määräpäivän jälkeen. Jos
velka on riitainen tai erääntymä tön taikka sitä ei muusta sy ystä voida maksaa, tarpeelliset
varat on pantava erilleen, jos laitoksen varat siihen riittävät. Jäljelle jäävä omaisuus jae-
taan lisäeläkekassan tai lisäeläkesää tiön säännöissä määrätyllä tavalla.
Jos lisäeläkelaitos harjoittaa maksuperusteista lisäeläkevak uuttamista, vastuuvelan kate
jaetaan 6 §:ssä tarkoitetuille et uoikeutetuille velkojille 6 luvu n 23 §:ssä tarkoitetun eriyte-
tyn katteen perusteella.
10 §
Kielto käyttää lisäeläkelaitoksen varoja
Finanssivalvonta voi kieltää selvitystilassa olevan lisäeläkelaito ksen 6 luvun 27 §:ssä
tarkoitetun omaisuudenhoitajan  tai mainitun luvun 28 §:ssä tarkoitetun säilytysyhteisön
hallussa olevien varojen käyttämisen.
11 §
Toiminnan rajoittaminen
Selvitystilassa lisäeläkelaitos saa jatkaa vakuut ustoimintaa vain siinä määrin kuin se on
välttämätöntä vakuutettuje n etujen turvaamiseksi.
Selvitystilassa lisäeläkekassa ei saa vakuuttaa uusia henkilöitä ellei 1 momentista muu-
ta johdu.
12 §
Maksettavaksi erääntyneen etuuden suorittaminen
Lisäeläkesäätiön on suoritettava eläke tai mu u etuus, joka on erääntynyt maksettavaksi
selvitystilan aikana tai sitä en nen. Selvitysmiehen tu lee tehdä edellä ta rkoitetut suoritukset
eläkesäätiö- ja eläkekassalain 13 luvun 27 §: ssä tarkoitetun toimintasuunnitelman mukai-
sesti.
Lisäeläkekassa ei saa selvityst ilan aikana suorittaa eläkkeitä  tai muita etuuksia, jos ne
ovat erääntyneet maksettavi ksi selvitystilan aikana.
13 §
Saatavat osakkaalta
Jos lisäeläkekassan eläkesäätiö- ja eläkekassalain 13 luvun 15 §:ssä tarkoitettu selvitys-
tilatilinpäätös osoittaa alijäämää , sen kattamiseen sovelletaan , mitä 5 luvun 14 §:ssä sää-
detään. Lisäeläkesäätiön osak kaan 5 luvun 11 §:ssä tarkoite ttua velvollisuutta suorittaa
947/2021  
55vakuutusmaksuja sovelletaan myös lisäeläkesäätiön selvitys tilassa. Selvitystilassa olevan
lisäeläkesäätiön saatava osakkaalta voidaan ir tisanoa maksettavaksi välittömästi irtisano-
misen jälkeen, jos lisäeläkesäätiöltä puuttuu käteisiä varoja selvitysmenettelystä johtuvia
eläkesäätiö- ja eläkekassalain 13 luvun 27 §: n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettuja kuluja
varten. Lisäeläkesäätiön saatava osakkaalta vo idaan irtisanoa myös niiden eläkkeiden ja
etuuksien maksamista varten, jotka lisäeläk esäätiön on 12 §:n mukaan suoritettava. Irtisa-
nottava määrä ei tällöin saa ylittää eläkesä ätiö- ja eläkekassalain 13 luvun 27 §:n 1 mo-
mentin 3 kohdassa ja tämän luvun 12 §:ssä ta rkoitettuihin suorituks iin tarvittavaa määrää.
Kun 9 §:n 1 momentissa tarkoitettu sopimu s vakuutuskannan luovuttamisesta on tehty
tai 2 momentissa tarkoitettu aj ankohta, jolloin vakuutukset lakkaavat olemasta voimassa
on määrätty, voidaan sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, selvitystilassa olevan
lisäeläkelaitoksen saatava osakkaalta irtisano a maksettavaksi kuuden kuukauden kuluttua
irtisanomisesta, vaikka pidemmäst ä irtisanomisajasta olisi sovittu.
14 §
Lopputilityksen ja  jaon moittiminen
Jos joku tahtoo moittia eläkesäätiö- ja el äkekassalain 13 luvun 33 §:ssä tarkoitettua lop-
putilitystä tai tämän luvun 9 §:ssä tarkoitettua omaisu uden jakoa, kann e lisäeläkelaitosta
vastaan on pantava vireille lisäeläkelaitoksen kotipaikan käräjäoikeude ssa kolmen kuu-
kauden kuluessa siitä, kun lisäeläkesäätiön l opputilityksestä on eläkesäätiö- ja eläkekas-
salain 13 luvun 33 §:ssä tark oitetulla tavalla kuulutettu ta i kun lisäeläkekassan lopputilitys
on esitetty mainitussa pykälässä tarkoitetussa kassankokouksessa.
15 §
Lisäeläkesäätiön selvitystilan lopettami nen ja vakuutustoiminnan jatkaminen
Jos lisäeläkesäätiö selvitystilan aikana täy ttää 2 §:n 1 momentin 1–7 kohdassa säädetyt
vaatimukset, selvitysmiehen on kutsuttava lisäeläkesäätiön osakkaat koolle päättämään,
jatketaanko vakuutustoimintaa. Osakkaat voiv at, tilintarkastajan annettua asiasta lausun-
tonsa, yksimielisesti päättää selvitystilan lo pettamisesta ja vakuut ustoiminnan jatkamises-
ta.
Kun päätös selvitystilan lopettamisesta ja lisäeläkesäätiön toiminnan jatkamisesta on
tehty, lisäeläkesäätiölle on valittava hallitus lisäeläkesäätiön säännöissä määr ätyllä taval-
la. Selvitysmiehen tehtävä päättyy, kun ha llitus on valittu. Selvity smiehen on annettava
toiminnastaan eläkesäätiö- ja  eläkekassalain 13 luvun 33 §: ssä tarkoitettu lopputilitys.
Hallituksen on viipymättä te htävä ilmoitus selvitystilan l opettamista koskevasta pää-
töksestä Finanssivalvon nalle merkittäväksi eläkesäätiö- ja  vakuutuskassare kisteriin. Il-
moitukseen on liitettävä 1 momentissa ta rkoitettu tilintarkastajan lausunto.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräy ksiä 3 momentissa tarkoitetun ilmoituksen
sisällöstä.
Konkurssi
16 §
Etuoikeutetut velkojat
Konkurssissa olevassa lisäeläke laitoksessa vakuutetuilla, el äkkeen saajilla ja muiden
etuuksien saajilla sekä edunsaajilla on osuudestaan 4 luvu n 1 §:ssä tarkoitettuun vastuu-
velkaan keskenään samanlainen  etuoikeus lisäeläkelaitoksen  omaisuuteen kuin irtaimen
pantin haltijalla on pantattuun omaisuuteen.
947/2021  
56Edellä 1 momentissa säädetty etuoikeus ei heikennä käteispantin eikä omaisuuteen
myönnetyn kiinnityksen haltijan oikeutta eikä estä suor ittamasta konkurssimenettelystä ja
lisäeläkelaitoksen toiminnasta konkurssin aikana johtuvia juok sevia hallintokuluja.
17 §
Eläkkeiden ja muiden etuuksien suorittaminen
Konkurssin aikana lisäeläkelaitos ei saa su orittaa maksettavaksi erääntyneitä lisäeläk-
keitä tai muita etuuksia.
18 §
Toiminnan rajoittaminen
Konkurssin aikana lisäeläkelaitos saa jatkaa to imintaansa vain siin ä määrin kuin se on
välttämätöntä vakuutettuje n etujen turvaamiseksi.
Konkurssin aikana lisäeläkelaitos ei saa vakuuttaa uusia henkilöitä.
19 §
Vakuutuskannan luovuttami nen, velkojen suorittaminen ja omaisuuden jakaminen
Kun lisäeläkelaitos on konkurssissa, pesänhoitajan tulee py rkiä niin pian kuin mahdol-
lista saamaan aikaan sopimu s vakuutuskannan luovutta misesta yhden tai useamman
lisäeläkelaitoksen tai vakuutusyhtiön kanssa 11 luvun säännösten mukaisesti. Vakuutus-
kanta voidaan luovuttaa myös osissa yhdelle ta i useammalle edellä ta rkoitetulle vakuutus-
laitokselle.
Jos sopimusta vakuutuskannan luovuttamisesta ei saada aikaan kahden vuoden kulues-
sa konkurssin tai sitä edeltäneen selvitystila n alkamisesta, Finanssi valvonnan on määrät-
tävä ajankohta, jolloin vakuutukset lakkaavat  olemasta voimassa. Tämän jälkeen lisäelä-
kelaitoksen omaisuus on muutettava rahaksi.
Pesänhoitajan tulee viipymättä laatia lue ttelo jaossa noudatettavista suhdeluvuista.
Luettelo on toimitettava Finanssivalvonnalle,  jossa luettelo on pidettävä asianomaisten
nähtävänä 30 päivän ajan. Finanssivalvonna n tulee kuuluttaa luettelon nähtävilläolosta
Virallisessa lehdessä. Suhdelukuihin saa hakea oikaisua Finanssivalvonnalta 30 päivänkuluessa luettelon nähtävillä oloajan päättymisestä.
Edellä 2 momentissa tarkoitetuilla varoilla on  ensin maksettava ko nkurssimenettelystä
ja sitä edeltäneestä selvitystilamenettelystä jo htuvat velat, 16 §:ssä tarkoitetut hallintoku-
lut ja seuraavaksi sen estämättä, mitä 17 §: ssä säädetään, 16 §:ssä 1 momentissa tarkoite-
tut etuoikeutetut velat. Tämän jälkeen omaisuuden rahaksi muuttamisesta saaduilla varoil-
la maksetaan kaikki muu tiedossa oleva velka.
Jos lisäeläkelaitos harjoittaa maksuperusteista lisäeläkevak uuttamista, vastuuvelan kate
jaetaan 6 §:ssä tarkoitetuille et uoikeutetuille velkojille 6 luvu n 23 §:ssä tarkoitetun eriyte-
tyn katteen perusteella.
20 §
Saatavat osakkaalta
Jos konkurssiin asetettava lisäeläkekassa on selvitystilassa, lisäeläkekassan osakkaan
vastuu vakuutusmaksujen suoritta misesta määräytyy selvitystil atilinpäätöksen mukaan si-
ten kuin 5 luvun 14 §:ssä säädetään. Jos lisäeläkekassa ei ole sitä konkurssiin asetettaessaselvitystilassa, konkurssilain  (120/2004) 9 luvun 3 §:ssä ta rkoitetun tilinpäätöksen osoit-
taman alijäämän kattamiseen sovelletaan, m itä tämän lain 5 luvun 14 §:ssä säädetään.
947/2021  
57Lisäeläkesäätiön osakkaan 5 luvun 11 §:ssä tarkoitettua ve lvollisuutta suorittaa vakuu-
tusmaksuja sovelletaan myös lisäeläkesäätiön konkurssissa. Konkurssissa olevan lisäelä-
kesäätiön saatava osakkaalta voidaan irtisanoa maksettava ksi välittömästi irtisanomisen
jälkeen, jos lisäeläkesäätiöltä puuttuu käteisiä varoja konkurssimenettelystä johtuvia ku-
luja varten.
Kun 9 §:n 1 momentissa tarkoitettu sopimu s vakuutuskannan luovuttamisesta on tehty
tai mainitun pykälän 2 momentis sa tarkoitettu ajankohta, jollo in vakuutukset lakkaavat
olemasta voimassa on määrätty , voidaan sen lisäksi, mitä tämän pykälän 2 momentissa
säädetään, konkurssissa olevan lisäeläkelaitok sen saatava osakkaalta irtisanoa maksetta-
vaksi kuuden kuukauden kuluttua irtisanom isesta, vaikka pidemmästä irtisanomisajasta
olisi sovittu.
13 luku
Rajat ylittävä toiminta
ETA-lisäeläkelaitos ja ulkomainen ETA-lisäeläkelaitos
1§
Luvun soveltamisala
Tätä lukua sovelletaan ETA-lisäeläkelaitok sen ja ulkomaisen ETA-lisäeläkelaitoksen
rajat ylittävään toimintaan.
Lisäeläkesäätiö voi hakea Finanssivalvonna lta lupaa toimia ETA-lisäeläkesäätiönä ja
lisäeläkekassa voi hakea Finanssivalvonnalta lupaa toimia ETA-lisäeläkekassana. Luvan
hakemiseen sovelletaan, mitä t ässä luvussa säädetää n ETA-lisäeläkelaitoksen rajat ylittä-
vää toimintaa koskevasta luvasta.
ETA-lisäeläkelaitoksen ra jat ylittävä toiminta
2§
Rajat ylittävää toimintaa ko skevan luvan hakeminen
ETA-lisäeläkelaitoksen on haettava Finanssi valvonnalta lupa enne n rajat ylittävän toi-
minnan aloittamista ja siihen liittyvän raho ituksen vastaanottamist a rahoittavalta yrityk-
seltä.
ETA-lisäeläkelaitoksen on ilmoitettava ha kemuksen yhteydessä Finanssivalvonnalle
seuraavat tiedot:
1) vastaanottava valtio;2) rahoittava yritys ja sen k eskushallinnon sijaintipaikka;
3) rahoittavaa yritystä varten hallinnoit avan lisäeläkejärjestelyn pääpiirteet.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määr äyksiä hakemuksen yhteydessä annettavista
tiedoista.
3§
Arvio edellytyksistä harjoitta a rajat ylittävää toimintaa
Jos Finanssivalvonta arvioi, että ETA-lisäe läkelaitoksella on se n hallinnollinen rakenne
ja taloudellinen tila, laitoksen johtajien maine ja ammatillinen pä tevyys sekä kokemus
huomioon ottaen edellytykset ehdotetun rajat ylittävän toiminnan harjoittamiseen, Finans-
sivalvonnan on kolmen kuukau den kuluessa siitä, kun se sai 2 §:n 2 momentis sa tarkoite-
tut tiedot, toimitettava nämä tiedot 2 §:n 2 momentin 1 kohdassa ta rkoitetun valtion toimi-
947/2021  
58valtaiselle viranomaiselle ja ilmoitettava tie tojen toimittamisesta ETA -lisäeläkelaitoksel-
le. Ilmoitukseen on liitettävä päätös luva sta aloittaa rajat ylittävä toiminta.
Jos Finanssivalvonta arvioi, että ETA-lisäel äkelaitoksella ei ole 1 momentissa säädet-
tyjä edellytyksiä rajat ylittä vän toiminnan harjoittamiseen, Finanssivalvonnan on evättävä
2 §:n 1 momentissa tarkoitettu lupa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se vastaanotti
mainitun pykälän 2 moment issa tarkoitetut tiedot.
4§
Tieto sosiaali- ja työoikeuden sekä  tietojen toimittamisen vaatimuksista
Finanssivalvonnan on ilmoitett ava lupaa hakevalle ETA-lisäeläkelaitokselle tieto niistä
rajat ylittävässä toiminnassa noudatettavista so siaali- ja työoikeuden vaatimuksista, jotka
se on saanut vastaanottavan valtion toimivaltaiselta viranoma iselta, ja mainittujen vaati-
musten merkittävistä muutoksista. ETA-lisäelä kelaitoksen rajat ylittävään toimintaan ei
sovelleta 7 lukua lisäeläkejärjestelystä annett avista tiedoista eikä 8 lukua etuuden hakemi-
sesta ja suorittamisesta.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava lupaa hake valle ETA-lisäeläkelaitokselle vastaanot-
tavan valtion toimivaltaiselta vi ranomaiselta saamansa tieto n iistä rajat ylittävässä toimin-
nassa noudatettavista tietojen to imittamista koskevista vaatim uksista, jotka vastaanottava
valtio on asettanut mahdollisille vakuutetuille, vakuut etuille ja etuudensaajille annettavis-
ta tiedoista, ja edellä tarkoitettuje n vaatimusten merkittävistä muutoksista.
Edellä 3 §:n 1 momentissa ta rkoitetun luvan saanut ETA-lis äeläkelaitos voi ryhtyä har-
joittamaan rajat ylittävää toimin taa saatuaan tiedon tämän py kälän 1 ja 2 momentissa tar-
koitetuista vaatimuksista tai kuuden viikon kuluttua siitä,  kun vastaanottavan valtion toi-
mivaltainen viranomainen on saanut 2 § :n 2 momentissa tarkoitetut tiedot.
5§
Sosiaali- ja työoikeuden sekä tietojen toimittamista koskevien vaatimusten valvonta
Jos vastaanottavan valtion to imivaltainen viranomainen ilmoittaa Finanssivalvonnalle,
että ETA-lisäeläkelaitos ei no udata toiminnassaan 4 §:n 1 ja  2 momentissa tarkoitettuja
vaatimuksia, Finanssivalvonnan on yhteisty össä vastaanottavan valtion toimivaltaisen vi-
ranomaisen kanssa ryhdyttävä  tarpeellisiin toimenpiteisiin  rikkomuksen lopettamiseksi.
6§
Vastuuvelan täysimää räinen kattaminen
ETA-lisäeläkelaitoksen, joka ha rjoittaa rajat ylittävää toimin taa, on katettava vastuu-
velka täysin ja jatkuvasti kaikkien sen hallinnoimien lisäeläkejä rjestelyjen osalta.
7§
ETA-lisäeläkesäätiön ja ETA-lisäeläkek assan merkitseminen rekisteriin
Finanssivalvonnan on merkittä vä rajat ylittävää toimintaa harjoittava lisäeläkesäätiö
eläkesäätiö- ja vakuutuskassarekisteriin my ös ETA-lisäeläkesäätiönä. Jos ETA-lisäeläke-
säätiön rajat ylittävä toiminta  loppuu, Finanssiva lvonnan on poistetta va lisäeläkesäätiön
rekisteröinti ETA-lisäeläkesäätiönä. Finanssiva lvonnan on merkittävä rekisteriin ne ETA-
valtiot, joissa ETA-li säeläkesäätiö toimii.
Finanssivalvonnan on merkittävä  rajat ylittävää toimintaa ha rjoittava lisäeläkekassa re-
kisteriin myös ETA-lisäeläkekassana. Jos ETA- lisäeläkekassan rajat ylittävä toiminta lop-
puu, Finanssivalvonnan on poistettava lis äeläkekassan rekisteröinti ETA-lisäeläkekassa-
947/2021  
59na. Finanssivalvonnan on merkittävä rekister iin ne ETA-valtiot, jo issa ETA-lisäeläkekas-
sa toimii.
Finanssivalvonnan on toimite ttava 1 ja 2 momentissa tark oitetut rekisteritiedot Euroo-
pan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle.
Ulkomaisen ETA-lisäeläkelaitoksen rajat ylittävä toiminta Suomessa
8§
Ulkomaisen ETA-lisäeläkelaitoksen oike us harjoittaa lisäeläketoimintaa Suomessa
Ulkomaisella ETA-lisäeläkela itoksella on oikeus harjo ittaa rajat ylittävää toimintaa
Suomessa ja vastaano ttaa rahoitusta Suomessa sijait sevilta rahoittavilta yrityksiltä.
9§
Tieto sosiaali- ja työoikeuden sekä  tietojen toimittamisen vaatimuksista
Finanssivalvonnan on ilmoite ttava ulkomaisen ETA-lisäelä kelaitoksen kotivaltion toi-
mivaltaiselle viranomaiselle rajat ylittävä ssä toiminnassa lisäeläkejärjestelyyn sovelletta-
van Suomen sosiaali- ja työoikeuden vaatimukset sekä  tietojen toimittamista mahdollisille
vakuutetuille, vakuutetuille j a etuudensaajille koskevat v aatimukset. Finanssivalvonnan
on ilmoitettava edellä tarkoite tut tiedot kuuden viikon kuluessa toimivaltaisen viranomai-
sen toimittamien ulkomaisen ETA-lisäeläkelaitoksen toimin taa koskevien vastaanottavaa
valtiota, rahoittavaa yritystä, sen kotipaikkaa ja lisäeläkejärje stelyn pääpiirteitä koskevien
tietojen vastaanottamisesta.
Finanssivalvonnan on ilmoite ttava ulkomaisen ETA-lisäelä kelaitoksen kotivaltion toi-
mivaltaiselle viranomaiselle 1 momentissa tarkoitettujen vaatimusten merkittävistä muu-
toksista.
10 §
Rajat ylittävän toiminnan aloittaminen
Ulkomainen ETA-lisäeläkela itos voi ryhtyä harjoittamaan  rajat ylittävää toimintaa
Suomessa, kun se on saanut kotiv altionsa toimivaltaiselta viranomaiselta 9 §:n 1 momen-
tissa tarkoitetut tiedot sovellettavista sosiaali- ja työoikeuden ja tietojen antamista koske-
vista vaatimuksista.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään , ulkomainen ETA-lis äeläkelaitos voi ryh-
tyä harjoittamaan rajat ylittäv ää toimintaa, jos se n kotivaltion toimiva ltainen viranomai-
nen ei ole antanut sille  1 momentissa tarkoitettuja tietoja kuuden viikon ku luttua siitä, kun
Finanssivalvonta on saanut ulkomaisen ETA- lisäeläkelaitoksen kotiv altion toimivaltaisel-
ta viranomaiselta tiedot ulkomaisen ETA-lis äeläkelaitoksen toimin nan aloittamista kos-
kevassa ilmoituksessa annetuista tiedoista.
11 §
Sosiaali- ja työoikeuden sekä tietojen toimittamista koskevien vaatimusten 
noudattamisen valvonta
Finanssivalvonta valvoo, että ulkomainen  ETA-lisäeläkelaitos noudattaa 9 §:n 1 mo-
mentissa tarkoitettuja vaatimuksia. Finanssi valvonnan on ilmoitettava valvonnassa ha-
vaitsemistaan rikkomuk sista ulkomaisen ETA-lisäeläkelai toksen kotivaltio n toimivaltai-
selle viranomaiselle. Jos rikkom us jatkuu toimivaltaisen vi ranomaisen toimenpiteistä huo-
limatta tai toimenpiteiden pu uttuessa, Finanssivalvonta voi rajoittaa ulkomaisen ETA-
lisäeläkelaitoksen toimintaa tai, jos se on vä lttämätöntä rikkomuksen lopettamiseksi, kiel-
947/2021  
60tää toiminnan Suomessa noudattaen, mitä Fina nssivalvonnasta annetun lain 61 §:n 3 mo-
mentissa säädetään ulko maisen ETA-sivuliikkeen toiminna n rajoittamisesta ja kieltämi-
sestä.
14 luku
Rajat ylittävät siirrot
1§
Luvun soveltamisala
Tätä lukua sovelletaan lisäe läkelaitokseen, jossa on vähintään 100 vakuutettua, sekä
lisäeläkelaitokseen, joka on tehnyt Finanssivalvonnalle 1 luvun 14 §:n 1 momentissa tar-koitetun ilmoituksen, sitä seur aavan tilikauden alusta lukien. Tätä lukua sovelletaan myös
lisäeläkelaitokseen, jossa on vähemmän kuin 100 vakuutettua, jos vastaanottavana lisäelä-
kelaitoksena toimiva lisäeläke laitos tai vastaanotta vana lisäeläkelaitok sena toimiva ulko-
mainen ETA-lisäeläkelaitos ei siirron jä lkeen harjoita rajat ylittävää toimintaa.
Lisäeläkelaitos voi siirtää kokon aan tai osittain lisäeläkejärje stelyn vastuun, joka sisäl-
tää vakuutusteknisen vastuuvelan, muut velv oitteet ja oikeudet sekä siirrettävää vastuu-
velkaa ja muita velvoitteita v astaavat varat tai niitä vast aavan rahamaksun vastaanotta-
vaan lisäeläkelaitokseen tässä lu vussa säädetyin edellytyksin.
Lisäeläkelaitos, jonka lisäeläkejärjestely siirretään, vastaa sii rron kustannuksista.
Lisäeläkejärjestelyn osan siirtämiseen sove lletaan, mitä lisäeläkejärjestelyn siirrosta
tässä luvussa säädetään. Tässä luvussa tarkoite ttuun lisäeläkejärjestelyn rajat ylittävään
siirtoon ei sovelleta 11 lukua. Lisäeläkelaitoks een, joka siirtää koko  vakuutuskantansa so-
velletaan kuitenkin mainitu n luvun 10 ja 11 §:ää.
2§
Vakuutettujen, etuudensaajien ja vakuuttavan työnantajan suostumus
Sen lisäksi, mitä eläkesäätiö- ja eläkekassal aissa säädetään eläkelaitoksen hallituksen
päätöksestä, 1 §:n 2 momentissa tarkoitettu lisäeläkejärjestelyn siirto edellyttää, että
enemmistö siirtävän lisäeläkela itoksen hallituksen niistä jäse nistä, jotka edustavat vakuu-
tettuja ja etuudensaajia, puoltaa siirtoa.
Jos lisäeläkelaitoksen sääntöj en mukaan etuudensaajat eivät valitse hallitukseen jäse-
niä, siirron edellytyksenä on lisäksi, että et uudensaajien enemmistö puoltaa siirtoa. Täl-
löin etuudensaajat käyttävät päätösvaltaansa äänestämällä postitse tai tietoliikenneyhtey-
den avulla. Etuudensaajien päätökseksi tulee ehdo tus, jota on kannattanut yli puolet anne-
tuista äänistä.
Lisäeläkelaitoksen on vähintään kuukausi ennen 1 momentissa tarkoitetun päätöksen
tekemistä lähetettävä siirrettävään vakuutus kantaan kuuluville vakuutetuille ja etuuden-
saajille sekä vakuutettuja ja etuudensaajia edustaville  hallituksen jäsenille ilmoitus
lisäeläkejärjestelyn siirtoa koskevasta suun nitelmasta sekä pidettävä heidän saatavillaan
toimistossaan tai internetsivuillaan tieto sii rron ehdoista. Jos etuudensaajat käyttävät pää-
tösvaltaansa 2 momentissa tark oitetulla tavalla äänestämällä, etuudensaajille on vähintään
kuukausi ennen 1 momentissa tarkoitetun päät öksen tekemistä lähetettävä ohjeet äänes-
tyksessä noudatettavasta menettelystä.
Lisäeläkejärjestelyn siirto edellyttää lisäksi , että työnantaja, jonka lisäeläkejärjestelyä
siirretään, on antanut siihen  ennakolta suostumuksensa.
947/2021  
613§
Finanssivalvonnan arvio ja vastaanottavan lisäeläkelaitoksen kotivaltion 
toimivaltaisen virano maisen suostumus
Lisäeläkelaitoksen li säeläkejärjestelyn 1 §:n 2 momen tissa tarkoitetun rajat ylittävän
siirron edellytyksenä on vastaanottavan lisäeläkelaitoksen  kotivaltion toimivaltaisen vi-
ranomaisen antama hyväksymine n, jonka se antaa sen jälk een, kun Finanssivalvonta on
antanut ennakkosuo stumuksensa edellä tarkoitetun toim ivaltaisen viranomaisen sille toi-
mittamaan vastaanottava n lisäeläkelaitoksen rajat ylittäv ää siirtoa koskevaan hakemuk-
seen.
Finanssivalvonnan on saatua an vastaanottavan lisäeläkela itoksen kotiva ltion toimival-
taiselta viranomaiselta mainitun laitoksen ra jat ylittävää siirtoa kosk evan hakemuksen ar-
vioitava:
1) turvataanko jäljelle jäävien vakuutettuje n ja etuudensaajien asema pitkällä aikavä-
lillä siirrettäessä lisäeläkejärjes tely osittain 1 §:n 2 momen tissa tarkoitetulla tavalla;
2) ovatko vakuutettujen ja etuudensaajien yk silölliset etuudet vähintään samat siirron
jälkeen;
3) ovatko siirrettävää lisäeläkejärjestelyä v astaavat varat riittävät ja asianmukaiset kat-
tamaan siirrettävän vastuun, vakuutusteknisen vastuuvelan ja muut velvoitteet ja oikeudet6 luvussa säädetyllä tavalla.
Finanssivalvonnan on kahdeksan viikon kuluessa 1 momentissa tarkoitetun hakemuk-
sen vastaanottamisesta toimitettava arvionsa vastaanottavan lisäeläk elaitoksen kotivaltion
toimivaltaiselle viranomaiselle.
4§
Tiedot siirrettyyn lisäeläkejä rjestelyyn sovellettavista so siaali- ja työoikeuden sekä 
tietojen toimittamisen vaatimuksista
Kun Finanssivalvonta on saan ut vastaanottavan lisäeläkelai toksen kotiva ltion toimival-
taiselta viranomaiselta tiedon siirron hyväksym isestä ja siirto johtaa rajat ylittävään toi-
mintaan, Finanssivalvonnan on ilmoitettava ed ellä tarkoitetulle toimivaltaiselle viran-
omaiselle tiedot niistä siirretty yn lisäeläkejärjeste lyyn sovellettavista sosiaali- ja työoi-
keuden vaatimuksista, joiden mukaisesti mainittua lisäel äkejärjestelyä tulee hallinnoida
sekä mainittujen vaatimusten merkittävistä muutoksista.
Finanssivalvonnan on lisäksi ilmoitettava v astaanottavan lisäeläkel aitoksen kotivaltion
toimivaltaiselle viranomaise lle tietojen toimittamiseen mahd ollisille vakuutetuille, vakuu-
tetuille ja etuudensaajille sove llettavista vaatimuksista sekä n iitä koskevista merkittävistä
muutoksista.
Finanssivalvonnan on tehtävä 1 ja 2 momen tissa tarkoitettu ilmoitus neljän viikon ku-
luessa siitä, kun se sai tiedon siirtoa koskevan hakemuksen  hyväksymisestä.
5§
Finanssivalvonnan valvontatehtävät
Jos Finanssivalvonta on 4 §:ssä tarkoite tussa tilanteessa vastaan ottavan valtion toimi-
valtainen viranomainen, Finanssivalvonta va lvoo, että vastaanottava lisäeläkelaitos nou-
dattaa mainitun pykälän 1 ja 2 momentissa tark oitettuja vaatimuksia. Finanssivalvonnan
on ilmoitettava valvonnassa havaitsemistaan ri kkomuksista vastaano ttavan lisäeläkelai-
toksen kotivaltion toimivaltaisel le viranomaiselle. Jos rikkom us jatkuu edellä tarkoitetun
toimivaltaisen viranomaisen to imenpiteistä huolimatta tai toimenpiteiden puuttuessa, Fi-
nanssivalvonta voi rajoittaa vastaanottavan lis äeläkelaitoksen toimintaa tai kieltää toimin-
947/2021  
62nan Suomessa noudattaen, mitä Finanssivalv onnasta annetun lain 61 §:n 3 momentissa
säädetään ulkomaisen ETA-siv uliikkeen toiminnan rajo ittamisesta ja kieltämisestä.
6§
Lisäeläkelaitos vastaanotta vana lisäeläkelaitoksena
Lisäeläkelaitos voi toimia rajat ylittävässä siirrossa vastaanottava na lisäeläkelaitokse-
na, jos tässä luvussa siirrolle säädetyt edellytykset täyttyvät.
Siirron edellytyksenä on, että siirrettävään lisäeläkejärjestelyyn kuuluvat vakuutetut ja
etuudensaajat taikka vakuutettujen edustaja t ja etuudensaajien ed ustajat ovat antaneet
lisäeläkejärjestelyn siirrolle ennakolta suostu muksensa. Lisäksi siirron edellytyksenä on,
että siirrettävää lisäeläkejärjestelyä rahoittava yritys on antanut siirrolle ennakolta suostu-
muksensa ja että se liittyy vastaanottavaan lis äeläkesäätiöön osakkaak si, joka täyttää 1 lu-
vun 5 §:ssä säädetyt toimintapiiriä koskev at vaatimukset tai se liittyy vastaanottavaan
lisäeläkekassaan osakkaaksi, joka täyttää ma initun luvun 6 §:ssä säädetyt toimintapiiriä
koskevat vaatimukset.
Siirtävä lisäeläkelaitos vast aa siirron kustannuksista.
7§
Lupahakemus lisäeläkejärjestelyn vastaanottamiseen
Lisäeläkelaitoksen, jonka on tarkoitus toim ia vastaanottavana lis äeläkelaitoksena, on
haettava Finanssivalvonnan lu pa lisäeläkejärjestelyn rajat ylittävälle siirrolle. Hakemuk-
sessa on oltava seuraavat tiedot:
1) siirtävän ja vastaanottavan lisäeläkelaito ksen nimi ja keskushallinnon sijaintipaikka
sekä ETA-valtio, jossa lisäeläkelaito s on hyväksytty tai rekisteröity;
2) siirtävän ja vastaanottavan lisäeläkelaito ksen välinen sopimus lisäeläkejärjestelyn
siirrosta kaikkine ehtoineen;
3) selvitys siirrettävän lisäeläkejärje stelyn olennaisista piirteistä;
4) selvitys siirrettävästä vastuusta tai vakuut usteknisestä vastuuvelasta ja muista vel-
voitteista ja oikeuksista sekä vastaavista varo ista tai niitä vastaavista käteisvaroista;
5) rahoittavan yrityksen nimi ja  keskushallinnon sijaintipaikka;
6) todiste 6 §:n 2 momentissa tarkoitetuista  vakuutettujen, etuu densaajien ja rahoitta-
van yrityksen suostumuksesta;
7) ETA-valtiot, joiden sosiaali-  ja työoikeudetta sovelletaan  siirrettävään lisäeläkejär-
jestelyyn.
Finanssivalvonnan on toimite ttava 1 momentissa tarkoitettu  hakemus viipymättä arvi-
oitavaksi siirtävän lisäe läkelaitoksen toimivalta iselle viranomaiselle.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määr äyksiä 1 momentissa ta rkoitetusta hakemuk-
sesta.
8§
Finanssivalvonnan päätös lisäeläkej ärjestelyn vastaanottamisluvasta
Finanssivalvonta arvioi 7 §:ssä ta rkoitetun hakemuksen perusteella:
1) onko lupaa hakeva lisäeläkelaitos toimitta nut kaikki 7 §:n 1 momentissa tarkoitetut
tiedot;
2) ovatko lisäeläkelaitoksen hallinnollinen rakenne ja taloud ellinen tila, johtajien hyvä
maine ja ammatillinen pätevyys ja kokemus aiotulle siirrolle  asetettujen vaatimusten mu-
kaisia;
3) turvataanko lisäeläkelaitoksen vakuutettuje n ja etuudensaajien sekä niihin siirretty-
jen vakuutettujen ja edunsaajien pitkän aikavälin edut sii rron aikana ja sen jälkeen;
947/2021  
634) onko lisäeläkelaitoksen vastuu velka täysin katettu siirron ajankohtana, jos siirto joh-
taa rajat ylittävä än toimintaan;
5) ovatko siirrettävät varat riittävät ja asiam ukaiset kattamaan siirrettävän vastuun, va-
kuutustekninen vastuuvelka mukaan lukien, sekä  muut velvoitteet ja oikeudet tässä laissa
säädetyllä tavalla.
Finanssivalvonnan on toimitettava päät öksensä hakemuksen hy väksymisestä tai hyl-
käämisestä lupaa hakevalle lisäeläkelaitokselle kolmen kuukauden kuluessa hakemuksenvastaanottamisesta sekä siirtävä n lisäeläkelaitoksen kotivaltio n toimivaltaiselle viran-
omaiselle kahden viikon kuluessa päätöksen tekemisestä. Jos Finanssivalvonta ei anna
päätöstä kolmen kuukauden määräajassa, lupa a hakeva lisäeläkelaitos voi hakea muutosta
valittamalla. Valituksen katsotaan tällöin ko hdistuvan Finanssiva lvonnan hy lkäävään
päätökseen. Valituksen voi tehdä, kunnes Fina nssivalvonta on antanut hyväksyvän tai hyl-
käävän päätöksensä. Finanssi valvonnan on ilmoitettava va litusviranomaiselle päätöksen-
sä antamisesta valituksen kohteena ol evassa asiassa.
9§
Tiedot vastaanotettuun lisäeläke järjestelyyn sovellettavista sosiaali- ja ty öoikeuden ja 
tietojen toimittamisen vaatimuksista
Jos rajat ylittävä siirto johtaa rajat ylittävä än toimintaan, Finan ssivalvonnan on toimi-
tettava vastaanottavalle lisäelä kelaitokselle ne tiedot raja t ylittävässä toiminnassa sovel-
lettavista sosiaali- ja työo ikeuden vaatimuksista sekä ti etojen toimittamista mahdollisille
vakuutetuille, vakuutetuille ja etuudensaajille  koskevista vaatimuksist a, jotka se on saanut
siirtävän lisäeläkelaitoksen ko tivaltion toimivaltaiselta vira nomaiselta. Finanssivalvon-
nan on toimitettava edellä tark oitetut tiedot viikon kuluessa siitä, kun se sai ne siirtävän
lisäeläkelaitoksen kotivaltion toim ivaltaiselta viranomaiselta.
Jos rajat ylittävää toimintaa vastaanottavana lisäeläkelait oksena harjoittava lisäeläke-
laitos ei noudata 1 momentissa tarkoitettuja sosiaali- ja työoikeude n vaatimuksia tai tieto-
jen toimittamista koskevia vaatim uksia, Finanssivalvonnan on  yhteistyössä vastaanotta-
van valtion toimivaltaisen viranomaisen kan ssa ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin
rikkomuksen lopettamiseksi.
10 §
Siirrettävän lisäeläk ejärjestelyn hallinnoinnin aloittaminen
Edellä 7 §:ssä tarkoitettu lupaa hakeva lisäe läkelaitos voi ryhtyä hallinnoimaan siirret-
tävää lisäeläkejärjestelyä, kun se on saanut Finanssivalvonnalta 8 §:n 2 momentissa tar-
koitetun hyväksyvän päätöksen tai, jos se ei  ole saanut Finanssivalvonnalta hyväksyvää
tai hylkäävää päätöstä 4 kuukauden ja 3 viikon kuluessa hakemuksen tekemisestä.
Jos lisäeläkelaitoksen toimiessa  vastaanottavana li säeläkelaitoksena rajat ylittävä siirto
johtaa rajat ylittävään toimin taan, lisäeläkelaitoksen merk itsemisestä eläkesäätiö- ja va-
kuutuskassarekisteriin sovelletaan, mi tä asiasta 13 luvun 7 §:ssä säädetään.
11 §
Euroopan vakuutus- ja lisäeläkev iranomaisen sovintomenettely
Finanssivalvonta voi saattaa sen  ja siirtävän tai vastaanotta van lisäeläkelaitoksen koti-
valtion toimivaltaisen viranoma isen välisen erimielisyyden, joka koskee lisäeläkejärjeste-
lyn siirrossa sovellettavaa men ettelyä, toimenpiteiden sisä ltöä tai toimivaltaisen viran-
omaisen toimimatta jättämistä, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja
lisäeläkeviranomainen) perust amisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta
ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamis esta annetun Euroopan parlamentin ja neu-
947/2021  
64voston asetuksen (EU) N:o 1094/2010 31 artikla n toisen kohdan c alakohdassa tarkoitet-
tuun Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomais en neuvoa-antavaan sovittelumenette-
lyyn.
15 luku
Lisäeläkelaitoksen ja ulkomaisen ETA- lisäeläkelaitoksen valvonta sekä tietojen 
antaminen
1§
Finanssivalvonnan valvontatehtävät
Finanssivalvonta valvoo, että lisäeläkelaitos täyttää sen toiminnalle tässä laissa säädetyt
edellytykset. Finanssivalvonnan tehtävänä on va lvoa erityisesti, että lisäeläkelaitos täyttää
vaatimukset, jotka koskevat:
1) 5 luvussa säädettyä vakuutusteknistä vastuu velkaa ja sen rahoitt amista, lisäeläkelai-
toksen omia varoja, käytet tävissä olevaa omien varojen vähimmäismäärää ja vaadittua
omien varojen vähimmäismäärää;
2) 6 luvun sijoittamista ja omai suudenhoitoa sekä varojen sä ilyttämistä koskevia sään-
nöksiä;
3) 3 luvun hallintojärjestelmää ja  johtoa koskevia säännöksiä;
4) 7 luvussa säädettyjä va kuutetuille ja etuudensaa jille toimitettavia tietoja.
2§
Valvonnan tavoitteet, suhtee llisuus ja vaikuttavuus
Valvonnan tavoitteena on va kuutettujen ja etuudensaajien oikeuksien suojelu sekä
lisäeläkelaitoksen vakauden ja hyvän kunnon varmistaminen.
Valvonnan tulee olla oikea-aikaista ja oikeassa suhteessa lisäeläkelaitoksen kokoon,
luonteeseen, laajuuteen ja monitahoisuuteen . Valvonnan on perustu ttava tulevaisuuteen
suuntautuvaan ja riskiläht öiseen lähestymistapaan.
Finanssivalvonnan on tehtävä valvonnan vaikuttavuuden kannalta tarkoituksenmukai-
sessa suhteessa tarkastuksia lisäeläkelaitoks en toimitiloissa ja valvontatoimenpiteitä
lisäeläkelaitoksen toimitilojen ulkopuolella. Finanssivalvon nan on erityisesti poikkeusti-
lanteissa tarkasteltava toimie nsa vaikutuksia Euroopan unionin rahoitusjärjestelmien va-
kauteen.
3§
Valvonnassa huomioon otettavat seikat ja  käytettävissä olevat valvontakeinot
Finanssivalvonnan on lisäeläkelaitosta valvo essaan otettava huomioon sen toimintaolo-
suhteet sekä ulkoistettuja keskeisiä toimintoja  ja muita toimintoja lisäeläkelaitokselle suo-
rittavat palveluyritykset. Fina nssivalvonnan tulee lisäeläkel aitosta valvoessaan erityisesti
arvioida:
1) täyttääkö lisäeläkelaitoksen hallintojärjest elmä 3 luvussa säädetyt laadulliset vaati-
mukset;
2) lisäeläkelaitoksen toiminnan riskejä ja sen  kykyä arvioida ja hallita näitä riskejä.
Finanssivalvonnan käytettävissä tulee olla st ressitestejä tai muita vastaavia seurantavä-
lineitä, joiden avulla se voi havaita lisäeläkelaitoksen ta loudellisen tilan heikkenemisen ja
seurata lisäeläkelaitoksen toimenpiteitä heikkenemisen estämiseksi.
Finanssivalvonnan on vahvistettava valvonta toimenpiteiden vähimm äisaikaväli ja laa-
juus ottaen huomioon lisäelä kelaitoksen koko, luonne, laajuus ja monitahoisuus.
947/2021  
65Finanssivalvonnan on julkiste ttava kuvaus 1–3 momentissa  säädetyn valvontamenette-
lyn vaiheista ja yleisistä periaatteista.
4§
Valvonnan kannalta tarp eellisten tietojen ja asiakirjojen toimittaminen 
Finanssivalvonnalle
Lisäeläkelaitoksen, sen toimin nasta tosiasiallisesti vastaavien  henkilöiden ja keskeisiä
toimintoja suorittavien henkilöiden on ilman aiheetonta viivytystä toimitettava Finanssi-
valvonnalle sen pyynnöstä valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot ja asiakirjat. Erityisesti
on toimitettava:
1) oma riskienarviointi, selv itys sijoituspolitiikkaa koskevista periaatteista, tilinpäätös
ja toimintakertomus;
2) sisäiset osavuosikatsaukset, vakuutusmatema attiset arviot ja yksityiskohtaiset olet-
tamat, varojen ja vastuiden vastaavuutta ko skevat selvitykset, se lvitys sijoituspolitiikkaa
koskevien periaatteiden noud attamisesta, selvitys suunnite lmien mukaisten maksuosuuk-
sien suorittamisesta ja tilintarkastusla issa tarkoitettu tilintarkastuskertomus.
5§
Ulkoistettujen toim intojen valvonta
Finanssivalvonta valvoo lisäelä kelaitoksen ja sen keskeisten  toimintojen ja muiden toi-
mintojen ulkoistamisesta ja edelleen ulkois tamisesta säädetyn 3 luvun 14 §:n noudatta-
mista erityisesti, kun ulkoistamisella on vaik utusta lisäeläkelaitoksen taloudelliseen ase-
maan tai valvonnan vaikuttavuus sitä muutoin edellyttää.
Mitä Finanssivalvonnasta annetun lain 24 §:n 1 momentissa säädetään valvottavan ja
muun Finanssimarkkinoilla toimivan toimipaik assa suoritettavasta tarkastuksesta, sovel-
letaan myös sellaisen palveluyrittäjän toim ipaikassa suoritettavaan tarkastukseen, jolle
lisäeläkelaitos on ulkoistanut toimintojaan. M itä edellä säädetään palveluyrittäjän toimi-
paikassa tehtävästä tarkastuksesta, sovelletaan  myös tarkastukseen sellaisen palveluntar-
joajan toimipaikassa, jolle lisäeläkelaitoksen palveluyrittä jä on edelleen ulkoistanut
lisäeläkelaitoksen toimintoja.
6§
Rikemaksun määrääminen
Finanssivalvonta määrää Finanssivalvonnast a annetun lain 38 §:ssä tarkoitetun rike-
maksun sille, joka tahallaan tai huo limattomuudesta la iminlyö tai rikkoo:
1) riskien ja etujen oikeud enmukaisesta jakautumisesta eri sukupolvien välillä säädet-
tyä 1 luvun 3 §:n 2 momenttia;
2) hallintojärjestelmästä, keskei sistä toiminnoista, riskienarvioinnista ja riskienhallin-
tajärjestelmästä, toimintaperi aatteista, sisäisen valvonnan järjestelmästä, varautumissuun-
nitelmasta, toiminnan ulkoistamisesta ja pa lkka- ja palkkiopolitiikas ta 3 luvun 5–17 §:ssä
säädettyä;
3) omaisuudenhoidosta ja säilytysyhteisö n käyttämisestä 6 luvun 29–32 §:ssä säädet-
tyä;
4) vastuuvelasta, sen kattamisesta, sijoitta misesta sekä vakavaraisuuspääomasta 5 lu-
vun 1, 5, 10 ja 18 §:ssä sekä 6 luvun 3, 5, 7–10, 16 ja 18 §:ssä säädettyä;
5) tietojen toimittamisesta vakuutetuille ja etuudensaajille 7 luvussa säädettyä;
6) rajat ylittävästä toiminnasta 13  luvussa säädettyä tai rajat y littävistä siirroista 14 lu-
vussa säädettyä.
947/2021  
66Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, rikemaksun määräämiseen sovelletaan, mitä
Finanssivalvonnasta annetussa laissa ri kemaksun määräämisestä säädetään.
7§
Kielto käyttää omaisuuden hoitajan ja säilytysyhteisön  hallinnassa olevia varoja
Finanssivalvonta voi eläkesäätiö- ja eläk ekassalain 9 luvun 2 §: ssä tarkoitetussa tilan-
teessa kieltää 6 luvun 27 §:ssä tarkoitetun om aisuudenhoitajan ja mainitun luvun 28 §:ssä
tarkoitetun säilytysyhteisön hallinnassa ol evien eläkesäätiön va rojen käyttämisen.
Finanssivalvonta voi ulkomaisen ETA-lisäeläk elaitoksen kotivaltion toimivaltaisen vi-
ranomaisen pyynnöstä kieltää Suomeen sijoit tautuneen omaisuudenho itajan ja säilytysyh-
teisön hallinnassa olevien ulkomaisen ETA-li säeläkelaitoksen varojen käyttämisen tai ra-
joittaa varojen käyttämistä.
8§
Kieltopäätöksen tiedoksi antaminen Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle
Finanssivalvonnan on annetta va tiedoksi Euroopan vakuut us- ja lisäeläkeviranomaisel-
le eläkesäätiön toiminna n kieltävä tai sitä  rajoittava päätös.
9§
Vastaanottavan valtion sosiaali-  ja työoikeuden valvonta rajat ylittävässä toiminnassa
Finanssivalvonta valvoo siten kuin 13 lu vun 11 §:ssä säädetään, että ulkomainen ETA-
lisäeläkelaitos harjoittaessaan rajat ylittävä ä toimintaa, jossa Suomi on vastaanottavana
valtiona, noudattaa Suomen sosi aali- ja työoikeutta sekä li säeläkkeisiin sovellettavia tie-
tojen toimittamista koskevia vaatimuksia.
Jos lisäeläkelaitos harjoittaa rajat ylittävää toimintaa, vastaanottavan valtion sosiaali- ja
työoikeuden sekä tietojen toimittamista koskev ien vaatimusten noudattamista valvoo vas-
taanottavan valtion toimivalta inen viranomainen. Finanssiva lvonnan on oltava tarkoituk-
senmukaisessa yhteistyössä va staanottavan valtion to imivaltaisen viranomaisen kanssa.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava Euroopan  vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ne
tämän lain säännökset, jotka eivät ole Suomen  sosiaali- ja työlainsäädäntöä, sekä niihin
tehdyt muutokset säännöllisesti kuitenk in vähintään kahden vuoden välein.
10 §
Tietojenvaihto ja yhteistyö
Finanssivalvonnan on edistettä vä tietojenvaihtoa ETA-valtio iden toimivaltaisten viran-
omaisten välillä ammatillisia lisäe läkkeitä tarjoavien laitos ten valvontaa koskevien par-
haiden käytäntöjen ja yhteistyön kehittämise ksi, kilpailun vääristy misen estämiseksi sekä
rajat ylittävän toiminnan ja raja t ylittävien siirtojen edellyty sten turvaamiseksi. Finanssi-
valvonnan on tietojenvaihtoa edistäessään toimittava tarkoi tuksenmukaisessa  yhteistyös-
sä työmarkkinajärjestöjen kanssa.
Finanssivalvonnan on toimitta va yhteistyössä Euroopan  komission kanssa ammatillisia
lisäeläkkeitä tarjoavien laitost en valvonnan helpottamiseksi.
Finanssivalvonnan on valvo essaan ammatillisia lisäeläkkeitä  tarjoavien laitosten toi-
minnasta ja valvonnasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU)
2016/2341 soveltamisalaan kuuluvaa toimin taa toimittava yhteist yössä Euroopan vakuu-
tus- ja lisäeläkeviranomaisen kanssa Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuu-tus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamis esta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muutta-
misesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamen-
947/2021  
67tin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1094/201 0 mukaisesti sekä toimitettava ilman aihee-
tonta viivytystä mainitun asetuk sen 35 artiklan mukaisesti Eu roopan vakuutus- ja lisäelä-
keviranomaiselle kaikki tiedo t, joita tämä tarvitsee main itun direktiivin ja mainitun ase-
tuksen mukaisten teht äviensä suorittamiseksi.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava Euroopan  komissiolle ja Euroopan vakuutus- ja
lisäeläkeviranomaiselle ammatillis ia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja val-
vonnasta annetun Euroopan parl amentin ja neuvoston direk tiivin (EU) 2016/2341 sovel-
tamiseen liittyvistä merkittävistä vaikeuksista ja pyrittävä yhteistyössä Euroopan komis-
sion, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranom aisen ja muun ETA-valtion toimivaltaisten
viranomaisten kanssa ratkaisemaan ede llä tarkoitetut vaik eudet viipymättä.
11 §
Euroopan parlamentin  tutkintaoikeus
Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminna n julkisuudesta anne tussa laissa (621/1999)
säädetään, Finanssivalvonnalla  on oikeus luovuttaa Euroop an parlamentille salassapito-
säännösten estämättä sellaisia tietoja lisäeläkelaitosten toimin nasta, jotka ovat välttämät-
tömiä Euroopan parlamentille Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen 226 ar-
tiklassa säädetyn tutkintaoike uden toteuttamista varten.
Mitä edellä 1 momentissa sää detään, sovelletaan myös siih en, joka Finanssivalvonnan
palveluksessa tai Finanssivalvonnan antaman to imeksiannon perusteella tehtävää suorit-
taessaan, on saanut viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa salassa pidet-
täväksi säädetyn tiedon.
16 luku
Rangaistussäännökset
1§
Lisäeläkelaitostoiminn an luvaton harjoittaminen
Joka tahallaan
1) harjoittaa lisäeläkelaitostoimintaa 1 luvun 5 tai 6 §:ssä tarkoitetun toimintapiirin ul-
kopuolella, mainitun luvun 3 §:n 1 momentissa ta rkoitetun toiminnan tarkoituksen vastai-
sesti, ennen mainitun luvun 4 §:ssä tarkoitettua rekister öintiä, vakuuttamalla muita kuin
mainitun luvun 7 §:ssä tarkoitettuja henkilöitä tai, 12  luvun 2 §:n vastaisesti asettamatta
lisäeläkelaitosta selvitystilaan, taikka
2) ottaa lisäeläkekassaan uusia vakuutettuja  12 luvun 11 §:n 2 momentin tai mainitun
luvun 18 §:n 2 momentin vastaisesti,
on tuomittava, jollei teko ole vähäinen, lisäeläkelaitostoiminnan  luvattomasta harjoit-
tamisesta  sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
2§
Lisäeläkelaitosrikos
Joka tahallaan
1) toimii muutoin kuin asiamiehenä toisen välikätenä eläkesäätiö- ja eläkekassalain 3
luvun 16 §:ssä tarkoitetun ääni oikeuden rajoittamista koskev an määräyksen kiertämisek-
si,
2) käyttää lisäeläkelaitoksen varo ja 6 luvun 1 §:n vastaisesti,
3) jakaa lisäeläkelaitoksen varoja laitoksen  osakkaille 5 luvun 15 §:ssä säädetyn vas-
taisesti taikka
947/2021  
684) luovuttaa tai panttaa lisäel äkelaitoksen hallinnassa olev aa omaisuutta Finanssival-
vonnan eläkesäätiö- ja eläkekassalain 9 luvun 2 §:n nojalla määräämän kiellon vastaisesti,
on tuomittava, jollei teko ole vähäinen tai s iitä ole muualla laissa  säädettyä ankarampaa
rangaistusta, lisäeläkelaitosrikoksesta  sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
3§
Lisäeläkelaitosrikkomus
Joka tahallaan
1) rikkoo eläkesäätiö- ja el äkekassalain 3 luvun 17 §:n 3 momentissa tarkoitettua vel-
vollisuutta pitää kassankokouk sen pöytäkirja nähtävillä,
2) rikkoo 4 luvun 1–4 §:ää tai eläkesäätiö- ja eläkekassalain 6 luvun 1, 2, 4, 5, 7 ja
8 §:ää kirjanpidon, tilinpäätöksen tai toiminta kertomuksen laatimises ta tai mainitun luvun
13 §:ää tilinpäätöksen, toimintakertomuksen, t ilintarkastajien lausunnon ja tilastokerto-
muksen toimittamisesta  Finanssivalvonnalle,
3) jättää toimittamatta Finanssivalvonnalle 5 luvun 8 §:ssä tarkoitetut laskuperusteet
etuusperusteisen lisäel äkejärjestelyn vakuutusmaksun määräytymiselle,
4) jättää ilmoittamatta Finanssivalvonnalle 5 luvun 25 §:ssä tark oitetun tervehdyttä-
missuunnitelman tai lyhyen aikavälin raho itussuunnitelman tai mainitun luvun 28 §:ssä
tarkoitetun vastuullisen matemaatik on nimittämisestä tai eroamisesta,
5) jättää toimittamatta Finanssivalvonnalle 6 luvun 4 §:ssä tarkoitetun lisäeläkelaitok-
sen sijoitussuunnitelman,
6) jättää toimittamatta Finanssivalvonnalle lisäe läkelaitoksen eläkesää tiö- ja eläkekas-
salain 10 luvun 16 §:ssä tarkoite tun lopputilityksen sulautumises ta, mainitun lain 11 luvun
17 §:ssä tarkoitetun lopputilityksen jakautumises ta tai mainitun lain 13 luvun 33 §:ssä tar-
koitetun lopputilityksen  selvitysmenettelystä,
7) jättää toimittamatta Finanssivalvonnalle 12  luvun 4 §:ssä tarko itetun tiedon kutsusta
selvitystilaan asettamisesta päättävään kassa nkokoukseen, mainitun luvun 5 §:ssä tarkoi-
tetun ilmoituksen selvitystilaan asettamisesta ja selvitysmiehe n valinnasta, eläkesäätiö- ja
eläkekassalain 13 luvun 27 §:ssä tarkoitetun to imintasuunnitelman hyväksyttäväksi, mai-
nitun luvun 36 §:ssä tarkoitetu n ilmoituksen lisäeläkekassan purkamisesta tai 12 luvun
15 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen selvitystilan lopettamisesta taikka
8) jättää toimittamatta Finanssivalvonnalle eläkesäätiö- ja eläkekassalain 2 luvun
6 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen osakasluettelo n muutoksesta tai ma initun lain 9 luvun
5 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen rekist eriin merkityn tiedon muuttumisesta,
on tuomittava, jollei teko ol e vähäinen tai siitä ole muua lla laissa säädetty ankarampaa
rangaistusta, lisäeläkelaitosrikkomuksesta  sakkoon.
Lisäeläkelaitosrikkomuksesta tuomitaan myös  se, joka törkeästä huolimattomuudesta
menettelee 1 momentin 2–8 ko hdassa tarkoitetulla tavalla.
17 luku
Voimaantulo
1§
Voimaantulo
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
947/2021  
JULKAISIJA: OIKEUSMINISTERIÖ    ISSN 1455-8904
69Helsingissä 19.11.2021
Tasavallan Presidentti
 Sauli Niinistö
Sosiaali- ja terveysmin isteri Hanna Sarkkinen