1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 1/46Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2015 › 10.4.2015/410
Seurattu SDK 1313/2022 saakka.
10.4.2015/410
Kuntalaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
I OSA
YLEISET  SÄÄNNÖKSET
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Lain tarkoitus
Tämän lain tarkoituksena on luoda edellytykset kunnan asukkaiden itsehallinnon sekä osallistumis- ja
vaikuttamismahdollisuuksien toteutumiselle kunnan toiminnassa. Lain tarkoituksena on myös edistää kunnan
toiminnan suunnitelmallisuutta ja taloudellista kestävyyttä.
Kunta edistää asukkaidensa hyvinvointia ja alueensa elinvoimaa sekä järjestää asukkailleen palvelut
taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävällä tavalla.
2 § (29.12.2016/1484)
Soveltamisala
Tätä lakia sovelletaan, jollei lailla toisin säädetä, kunnan hallinnon ja talouden järjestämiseen sekä 6 §:n 2
momentissa tarkoitettuun kunnan toimintaan.
Tämän lain kuntayhtymän toimielimiä koskevia säännöksiä sovelletaan sen estämättä, mitä muualla laissa
säädetään kuntayhtymän hallinnosta.
3 §
Kunnan jäsen
Kunnan jäsen on:
1) henkilö, jonka kotikuntalaissa (201/1994)  tarkoitettu kotikunta kyseinen kunta on ( kunnan asukas );
2) yhteisö ja säätiö, jonka kotipaikka on kunnassa;
3) se, joka omistaa tai hallitsee kiinteää omaisuutta kunnassa.
4 §
Kunnan nimi
Kunnan nimen muuttamisesta päättää valtuusto. Ennen päätöksen tekemistä asiasta on hankittava
Kotimaisten kielten keskuksen lausunto. Nimen muuttamisesta on ilmoitettava valtiovarainministeriölle.
Kunta voi käyttää nimitystä kaupunki, kun se katsoo täyttävänsä kaupunkimaiselle yhdyskunnalle asetettavat
vaatimukset.
5 §
Kunnanvaakuna
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 2/46Kunnalla voi olla valtuuston hyväksymä kunnanvaakuna. Ennen vaakunan hyväksymistä kunnan on
hankittava Kansallisarkiston lausunto.
Vaakunan käyttöä valvoo kunnanhallitus tai hallintosäännössä määrätty kunnan muu viranomainen.
6 §
Kuntakonserni ja kunnan toiminta
Yhteisö, jossa kunnalla on kirjanpitolain (1336/1997) 1 luvun 5 §:ssä  tai 6 §:n 2 momentissa tarkoitettu
määräysvalta, on kunnan tytäryhteisö . Kunta tytäryhteisöineen muodostaa kuntakonsernin . Mitä tässä laissa
säädetään kunnan tytäryhteisöstä, sovelletaan myös kunnan määräysvaltaan kuuluvaan säätiöön.
(21.5.2021/419)
Kunnan toiminta  käsittää kunnan ja kuntakonsernin toiminnan lisäksi osallistumisen kuntien
yhteistoimintaan sekä muun omistukseen, sopimukseen ja rahoittamiseen perustuvan toiminnan.
2 luku
Kunnan tehtävät ja järjestämisvastuu
7 §
Kunnan tehtävät
Kunta hoitaa itsehallinnon nojalla itselleen ottamansa tehtävät ja järjestää sille laissa erikseen säädetyt
tehtävät. Laissa säädetään myös siitä, kun tehtäviä on järjestettävä yhteistoiminnassa muiden kuntien kanssa
(lakisääteinen yhteistoiminta ).
Kunta voi sopimuksen nojalla ottaa hoitaakseen muitakin kuin itsehallintoonsa kuuluvia julkisia tehtäviä.
8 §
Kunnan järjestämisvastuu
Kunta voi järjestää sille laissa säädetyt tehtävät itse tai sopia järjestämisvastuun siirtämisestä toiselle
kunnalle tai kuntayhtymälle. Lakisääteisessä yhteistoiminnassa järjestämisvastuu on kunnan puolesta toisella
kunnalla tai kuntayhtymällä.
Tehtävien hoidosta järjestämisvastuussa oleva kunta tai kuntayhtymä vastaa järjestettävien palvelujen ja
muiden toimenpiteiden:
1) yhdenvertaisesta saatavuudesta;
2) tarpeen, määrän ja laadun määrittelemisestä;
3) tuottamistavasta;
4) tuottamisen valvonnasta;
5) viranomaiselle kuuluvan toimivallan käyttämisestä.
Kunta vastaa tehtäviensä rahoituksesta, vaikka järjestämisvastuu on siirretty toiselle kunnalle tai
kuntayhtymälle.
9 §
Palvelujen tuottaminen
Kunta tai kuntayhtymä voi tuottaa järjestämisvastuulleen kuuluvat palvelut itse tai hankkia ne sopimukseen
perustuen muulta palvelujen tuottajalta. Palvelusetelin käytöstä säädetään erikseen.
Julkisen hallintotehtävän kunta voi kuitenkin antaa muulle kuin viranomaiselle vain, jos siitä erikseen lailla
säädetään.
Kunnan tai kuntayhtymän hankkiessa laissa säädettyjä palveluja muulta palvelujen tuottajalta sillä säilyy 8
§:n 2 momentissa tarkoitettu järjestämisvastuu. Tämän lisäksi palvelujen tuottajan vastuu palveluista
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 3/46määräytyy sen mukaan, mitä tässä laissa tai muualla säädetään, sekä mitä kunta tai kuntayhtymä ja
palvelujen tuottaja sopivat.
3 luku
Valtion ja kunnan suhde
10 §
Kuntien seuranta ja laillisuusvalvonta
Valtiovarainministeriö seuraa yleisesti kuntien toimintaa ja taloutta sekä huolehtii, että kuntien itsehallinto
otetaan huomioon kuntia koskevan lainsäädännön valmistelussa.
Aluehallintovirasto voi kantelun johdosta tutkia, onko kunta toiminut voimassa olevien lakien mukaan.
11 §
Valtion ja kuntien neuvottelumenettely
Kuntia koskevaa lainsäädäntöä, periaatteellisesti tärkeitä ja laajakantoisia kuntien toimintaa, taloutta ja
hallintoa koskevia valtion toimenpiteitä sekä valtion- ja kuntatalouden yhteensovittamista käsitellään valtion
ja kuntien neuvottelumenettelyssä siten kuin 12 ja 13 §:ssä säädetään. Kuntia neuvottelumenettelyssä edustaa
Suomen Kuntaliitto ry .
12 §
Kuntatalousohjelma
Osana valtion ja kuntien neuvottelumenettelyä valmistellaan kuntatalousohjelma. (21.5.2021/419)
Kuntatalousohjelman valmistelu on osa julkisen talouden suunnitelman ja valtion talousarvioesityksen
valmistelua. Julkisen talouden suunnitelmasta säädetään talous- ja rahaliiton vakaudesta,
yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien
määräysten voimaansaattamisesta ja sopimuksen soveltamisesta sekä julkisen talouden monivuotisia
kehyksiä koskevista vaatimuksista annetussa laissa (869/2012) . (21.5.2021/419)
Kuntatalousohjelmassa arvioidaan rahoituksen riittävyyttä kuntien tehtävien hoitamiseen ( rahoitusperiaate ).
Ohjelmassa arvioidaan kuntien toimintaympäristön, palveluiden kysynnän ja kuntien tehtävien muutokset
sekä tehdään arvio kuntatalouden kehityksestä. Kuntataloutta arvioidaan kokonaisuutena, osana julkista
taloutta ja kuntaryhmittäin. Arviointi koskee kuntien lakisääteisiä ja muita tehtäviä sekä kuntien toiminnan
tuottavuutta. (21.5.2021/419)
Valtion talousarvioesityksen yhteydessä esitetään arvio kuntatalouden kehityksestä sekä valtion talousarvion
vaikutuksista kuntatalouteen.
Kuntatalousohjelman valmistelee valtiovarainministeriö yhdessä kuntien talouden ja toiminnan kannalta
keskeisten ministeriöiden kanssa. Kuntatalousohjelman perusteena olevat taloudelliset ennusteet ja
kuntatalouden kehitysarvion laatii valtiovarainministeriö. Suomen Kuntaliitto ry osallistuu
kuntatalousohjelman valmisteluun. (21.5.2021/419)
13 §
Kuntatalouden ja -hallinnon neuvottelukunta
Valtion ja kuntien neuvottelumenettelyyn kuuluu kuntien toimintaa, taloutta ja hallintoa koskevien asioiden
käsittely valtiovarainministeriön yhteydessä toimivassa kuntatalouden ja -hallinnon neuvottelukunnassa.
Neuvottelukunnan tehtävänä on seurata ja arvioida kuntatalouden kehitystä sekä huolehtia, että
kuntatalousohjelma otetaan huomioon kuntia koskevan lainsäädännön ja päätösten valmistelussa.
Neuvottelukunnan tarkemmista tehtävistä sekä kokoonpanosta ja jaostoista säädetään valtioneuvoston
asetuksella.
II OSA
DEMOKRA TIA JA VAIKUTT AMINEN
4 luku
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 4/46Valtuusto
14 §
Valtuuston tehtävät
Kunnassa on valtuusto, joka vastaa kunnan toiminnasta ja taloudesta sekä käyttää kunnan päätösvaltaa.
Valtuusto päättää:
1) kuntastrategiasta;
2) hallintosäännöstä;
3) talousarviosta ja taloussuunnitelmasta;
4) omistajaohjauksen periaatteista ja konserniohjeesta;
5) liikelaitokselle asetettavista toiminnan ja talouden tavoitteista;
6) varallisuuden hoidon sekä rahoitus- ja sijoitustoiminnan perusteista; (21.5.2021/419)
7) sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteista;
8) palveluista ja muista suoritteista perittävien maksujen yleisistä perusteista;
9) takaussitoumuksen tai muun vakuuden antamisesta toisen velasta;
10) jäsenten valitsemisesta toimielimiin, jollei jäljempänä toisin säädetä;
11) luottamushenkilöiden taloudellisten etuuksien perusteista;
12) tilintarkastajien valitsemisesta;
13) tilinpäätöksen hyväksymisestä ja vastuuvapaudesta;
14) muista valtuuston päätettäviksi säädetyistä ja määrätyistä asioista.
15 §
Kuntavaalit
Valtuutetut ja varavaltuutetut valtuustoon valitaan kunnassa toimitettavissa kuntavaaleissa. Valtuuston
toimikausi on neljä vuotta ja se alkaa vaalivuoden kesäkuun alusta.
Kuntavaalit toimitetaan välittöminä, salaisina ja suhteellisina. Kaikilla äänioikeutetuilla on yhtäläinen
äänioikeus.
Kuntavaalien toimittamisesta säädetään vaalilaissa (714/1998)  ja kuntarakennelaissa (1698/2009) .
16 §
Valtuutettujen lukumäärä
Valtuutettujen lukumäärästä päättää valtuusto. Valtuutettuja valitaan pariton lukumäärä kunnan asukasluvun
perusteella seuraavasti:
Asukasluku Valtuutettuja vähintään
enintään 5 000 13
5 001–20 000 27
20 001–50 000 43
50 001–100 000 51
100 001–250 000 59
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 5/46250 001–500 000 67
yli 500 000 79
Jollei valtuusto tee päätöstä valtuutettujen lukumäärästä, valtuutettuja valitaan laissa säädetty
vähimmäismäärä. Valtuuston päätös vähimmäismäärää suuremmasta lukumäärästä tai aiemman päätöksen
muuttamisesta on ilmoitettava oikeusministeriölle vaalivuotta edeltävän vuoden loppuun mennessä.
Valtuuston päätös valtuutettujen määrästä voidaan panna täytäntöön ennen kuin sitä koskeva päätös on
saanut lainvoiman. Täytäntöönpanoon ei kuitenkaan saa ryhtyä, jos hallintotuomioistuin kieltää
täytäntöönpanon.
Tässä pykälässä tarkoitettu asukasluku määräytyy väestötietojärjestelmästä ja Digi- ja väestötietoviraston
varmennepalveluista annetussa laissa (661/2009)  tarkoitetussa väestötietojärjestelmässä vaalivuotta
edeltävän vuoden marraskuun 30 päivän päättyessä olevien tietojen mukaan. (29.1 1.2019/1 178)
17 § (29.12.2016/1484)
Varavaltuutetut
Valtuutetuille  valitaan varavaltuutettuja jokaisen kuntavaaleissa esiintyneen vaaliliiton, puolueen ja
yhteislistan ensimmäisistä valitsematta jääneistä ehdokkaista sama määrä kuin valtuutettuja, kuitenkin
vähintään kaksi. Yhteislistan ulkopuolella olleen valitsijayhdistyksen ehdokkaana valitulla valtuutetulla ei
ole varavaltuutettua.
Jos valtuutetun on todettu menettäneen vaalikelpoisuutensa, hänet on vapautettu toimestaan tai hän on
kuollut, valtuuston puheenjohtaja kutsuu hänen sijaansa jäljellä olevaksi toimikaudeksi asianomaisen
vaaliliiton, puolueen tai yhteislistan järjestyksessä ensimmäisen varavaltuutetun.
Jos valtuustoa ei saada päätösvaltaiseksi valtuutettujen ja varavaltuutettujen esteellisyyden vuoksi, kunnan
keskusvaalilautakunnan on vaalilain 93 §:n 2 momenttia noudattaen valtuuston puheenjohtajan pyynnöstä
määrättävä tämän pykälän 1 momentin mukaisesti uusia varavaltuutettuja. Näin määrätyt varavaltuutetut
osallistuvat valtuuston kokoukseen niissä asioissa, joissa valtuutetut ja varavaltuutetut ovat esteellisiä.
18 §
Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat
Valtuusto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja tarpeellisen määrän varapuheenjohtajia toimikaudekseen,
jollei valtuusto ole päättänyt, että heidän toimikautensa on valtuuston toimikautta lyhyempi. Puheenjohtaja ja
varapuheenjohtajat valitaan samassa vaalitoimituksessa.
Valtuuston puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajilla on läsnäolo- ja puheoikeus kunnanhallituksen
kokouksessa.
19 §
Valtuustoryhmä ja sen toiminnan tukeminen
Valtuustotyöskentelyä varten valtuutetut voivat muodostaa valtuustoryhmiä. Valtuustoryhmän voi muodostaa
yksikin valtuutettu.
Valtuustoryhmien toimintaedellytyksien parantamiseksi kunta voi taloudellisesti tukea valtuustoryhmien
sisäistä toimintaa sekä toimenpiteitä, joilla valtuustoryhmät edistävät kunnan asukkaiden osallistumis- ja
vaikuttamismahdollisuuksia. Tukea myönnettäessä on yksilöitävä tuen käyttötarkoitus. Tuen määrä
valtuustoryhmittäin on ilmoitettava kunnan tilinpäätöksessä.
5 luku
Kunnan asukkaiden osallistumisoikeus
20 §
Äänioikeus kuntavaaleissa
Äänioikeus kunnassa toimitettavissa kuntavaaleissa on Suomen taikka muun Euroopan unionin jäsenvaltion,
Islannin tai Norjan kansalaisella, joka viimeistään vaalipäivänä täyttää 18 vuotta ja jonka kotikuntalaissa
tarkoitettu kotikunta kyseinen kunta on väestötietojärjestelmässä olevien tietojen mukaan 51. päivänä ennen
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 6/46vaalipäivää päivän päättyessä. Äänioikeus kuntavaaleissa on myös muulla edellä säädetyt edellytykset
täyttävällä ulkomaalaisella, jos hänellä mainittuna ajankohtana on ollut kotikunta Suomessa kahden vuoden
ajan.
Äänioikeus kuntavaaleissa on lisäksi Euroopan unionin tai Suomessa toimivan kansainvälisen järjestön
palveluksessa olevalla ja tällaisen henkilön perheenjäsenellä, joka viimeistään vaalipäivänä täyttää 18 vuotta,
ja jolla on asuinpaikka kyseisessä kunnassa väestötietojärjestelmässä olevien tietojen mukaan 51. päivänä
ennen vaalipäivää päivän päättyessä, jos:
1) hänen tietonsa on hänen pyynnöstään talletettu väestötietojärjestelmään väestötietojärjestelmästä ja Digi-
ja väestötietoviraston varmennepalveluista annetussa laissa säädetyllä tavalla;
2) hän on kirjallisesti ilmoittanut Digi- ja väestötietovirastolle viimeistään 52. päivänä ennen vaalipäivää
ennen kello 16:ta haluavansa käyttää äänioikeuttaan kuntavaaleissa tai ei ole kirjallisesti peruuttanut
aikaisempaa ilmoitustaan.
(29.1 1.2019/1 178)
21 §
Äänestysoikeus kunnallisessa kansanäänestyksessä
Äänestysoikeuteen kunnassa toimitettavassa kansanäänestyksessä sovelletaan, mitä 20 §:ssä säädetään
äänioikeudesta kuntavaaleissa.
Äänestysoikeus kunnan osa-aluetta koskevassa kansanäänestyksessä on vain henkilöllä, jonka asuinpaikka
on kyseisellä kunnan osa-alueella.
22 § (8.2.2019/175)
Osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuudet
Kunnan asukkailla ja palvelujen käyttäjillä on oikeus osallistua ja vaikuttaa kunnan toimintaan. Valtuuston
on pidettävä huolta monipuolisista ja vaikuttavista osallistumisen ja vaikuttamisen mahdollisuuksista ja
menetelmistä.
Osallistumista ja vaikuttamista voidaan edistää erityisesti:
1) järjestämällä keskustelu- ja kuulemistilaisuuksia sekä kuntalaisraateja;
2) selvittämällä asukkaiden ja kunnassa säännönmukaisesti tai pitempiaikaisesti asuvien tai oleskelevien
palvelujen käyttäjien mielipiteitä ennen päätöksentekoa;
3) valitsemalla palvelujen käyttäjien edustajia kunnan toimielimiin;
4) järjestämällä mahdollisuuksia osallistua kunnan talouden suunnitteluun;
5) suunnittelemalla ja kehittämällä palveluja yhdessä palvelujen käyttäjien kanssa;
6) tukemalla asukkaiden, järjestöjen ja muiden yhteisöjen oma-aloitteista asioiden suunnittelua ja
valmistelua.
23 §
Aloiteoikeus
Kunnan asukkaalla, kunnassa toimivalla yhteisöllä ja säätiöllä sekä sillä, joka omistaa tai hallitsee kiinteää
omaisuutta kunnassa, on oikeus tehdä aloitteita kunnan toimintaa koskevissa asioissa. Aloitteen tekijälle on
ilmoitettava aloitteen johdosta suoritetut toimenpiteet. (21.5.2021/419)
2 momentti on kumottu L:lla 21.5.2021/419 .
Lisäksi palvelun käyttäjällä on oikeus tehdä aloitteita kyseistä kunnan palvelua koskevassa asiassa.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 7/46Valtuuston tietoon on saatettava vähintään kerran vuodessa sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyt
aloitteet ja niiden johdosta suoritetut toimenpiteet.
24 §
Kunnallinen kansanäänestys
Valtuusto voi päättää, että kunnalle kuuluvasta asiasta toimitetaan kansanäänestys. Valtuuston päätökseen,
jolla on päätetty toimittaa kansanäänestys, ei saa hakea muutosta valittamalla.
Kansanäänestys on neuvoa-antava.
Kansanäänestys voidaan toimittaa koko kuntaa tai jotakin kunnan osa-aluetta koskevana. Kunnan osa-
alueena on tällöin yksi tai useampi vaalilaissa tarkoitettu äänestysalue.
Kaikilla äänestysoikeutetuilla on yhtäläinen äänestysoikeus. Äänestys on salainen. Kansanäänestyksen
toimittamisesta säädetään lisäksi neuvoa-antavissa kunnallisissa kansanäänestyksissä noudatettavasta
menettelystä annetussa laissa (656/1990) .
25 §
Kansanäänestysaloite
Kansanäänestysaloitteen voi tehdä vähintään neljä prosenttia 15 vuotta täyttäneistä kunnan asukkaista.
Valtuuston on viipymättä päätettävä, toimitetaanko aloitteessa tarkoitettu kansanäänestys.
26 §
Nuorisovaltuusto
Nuorten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi kunnanhallituksen on asetettava
nuorisovaltuusto tai vastaava nuorten vaikuttajaryhmä ( nuorisovaltuusto ) ja huolehdittava sen
toimintaedellytyksistä. Nuorisovaltuusto voi olla useamman kunnan yhteinen.
Nuorisovaltuustolle on annettava mahdollisuus vaikuttaa kunnan eri toimialojen toiminnan suunnitteluun,
valmisteluun, toteuttamiseen ja seurantaan asioissa, joilla on merkitystä kunnan asukkaiden hyvinvointiin,
terveyteen, opiskeluun, elinympäristöön, asumiseen tai liikkumiseen sekä muissakin asioissa, joiden
nuorisovaltuusto arvioi olevan lasten ja nuorten kannalta merkittäviä. Nuorisovaltuusto tulee ottaa mukaan
lasten ja nuorten osallistumisen ja kuulemisen kehittämiseen kunnassa.
Lasten ja nuorten osallistumisesta ja kuulemisesta säädetään nuorisolain (1285/2016) 24 §:ssä .
(21.5.2021/419)
27 §
Vanhusneuvosto
Ikääntyneen väestön osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi kunnanhallituksen on
asetettava vanhusneuvosto ja huolehdittava sen toimintaedellytyksistä. Vanhusneuvosto voi olla useamman
kunnan yhteinen.
Vanhusneuvostolle on annettava mahdollisuus vaikuttaa kunnan eri toimialojen toiminnan suunnitteluun,
valmisteluun ja seurantaan asioissa, joilla on merkitystä ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden,
osallisuuden, elinympäristön, asumisen, liikkumisen tai päivittäisistä toiminnoista suoriutumisen taikka
heidän tarvitsemiensa palvelujen kannalta.
28 §
Vammaisneuvosto
Vammaisten henkilöiden osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi kunnanhallituksen on
asetettava vammaisneuvosto. Vammaisneuvosto voi olla useamman kunnan yhteinen. Vammaisilla
henkilöillä sekä heidän omaisillaan ja järjestöillään tulee olla vammaisneuvostossa riittävä edustus.
Kunnanhallituksen on huolehdittava vammaisneuvoston toimintaedellytyksistä.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 8/46Vammaisneuvostolle on annettava mahdollisuus vaikuttaa kunnan eri toimialojen toiminnan suunnitteluun,
valmisteluun ja seurantaan asioissa, joilla on merkitystä vammaisten henkilöiden hyvinvoinnin, terveyden,
osallisuuden, elinympäristön, asumisen, liikkumisen tai päivittäisistä toiminnoista suoriutumisen taikka
heidän tarvitsemiensa palvelujen kannalta.
29 §
Viestintä
Kunnan toiminnasta on tiedotettava asukkaille, palvelujen käyttäjille, järjestöille ja muille yhteisöille.
Kunnan tulee antaa riittävästi tietoja kunnan järjestämistä palveluista, taloudesta, kunnassa valmistelussa
olevista asioista, niitä koskevista suunnitelmista, asioiden käsittelystä, tehdyistä päätöksistä ja päätösten
vaikutuksista. Kunnan on tiedotettava, millä tavoin päätösten valmisteluun voi osallistua ja vaikuttaa.
Kunnan on huolehdittava, että toimielinten käsittelyyn tulevien asioiden valmistelusta annetaan esityslistan
valmistuttua yleisen tiedonsaannin kannalta tarpeellisia tietoja yleisessä tietoverkossa. Kunnan on
verkkoviestinnässään huolehdittava, että salassa pidettäviä tietoja ei viedä yleiseen tietoverkkoon ja että
yksityisyyden suoja henkilötietojen käsittelyssä toteutuu.
Viestinnässä on käytettävä selkeää ja ymmärrettävää kieltä ja otettava huomioon kunnan eri asukasryhmien
tarpeet.
III OSA
TOIMIELIMET  JA JOHT AMINEN
6 luku
Kunnan toimielimet
30 §
Kunnan toimielimet
Kunnassa on oltava valtuuston lisäksi kunnanhallitus ja tarkastuslautakunta.
Valtuusto voi lisäksi asettaa:
1) kunnanhallituksen alaisena toimivia lautakuntia tai niiden sijasta valiokuntia hoitamaan pysyväisluonteisia
tehtäviä;
2) johtokuntia liikelaitoksen tai tehtävän hoitamista varten;
3) jaostoja kunnanhallitukseen, lautakuntaan, valiokuntaan ja johtokuntaan.
Kunnanhallitus ja valtuuston päätöksen nojalla muukin toimielin voi asettaa toimikunnan määrätyn tehtävän
hoitamista varten.
Kaksikielisessä kunnassa asetetaan opetustoimen hallintoon erillinen toimielin kumpaakin kieliryhmää
varten taikka yhteinen toimielin, joka jakautuu kieliryhmiä varten jaostoihin. Toimielimen tai jaoston jäsenet
on valittava asianomaiseen kieliryhmään kuuluvista henkilöistä.
Kunnanhallituksen, lautakunnan, valiokunnan ja johtokunnan jaostoihin sovelletaan, mitä asianomaisesta
toimielimestä säädetään.
31 §
Toimielinten kokoonpano
Valtuusto voi päättää, että:
1) kunnanhallitukseen ja lautakuntaan voidaan valita vain valtuutettuja ja varavaltuutettuja, jolloin
lautakuntaa voidaan kutsua valiokunnaksi ( valiokuntamalli );
2) kunnanhallituksen jäseniä valitaan lautakuntien tai valiokuntien puheenjohtajiksi ( puheenjohtajamalli );
3) muu toimielin kuin valtuusto valitsee johtokunnan jäsenet tai osan jäsenistä;
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 9/464) johtokunnan jäsenet tai osa sen jäsenistä valitaan valtuuston määrittämien perusteiden mukaisesti kunnan
asukkaiden, kunnan henkilöstön tai palvelujen käyttäjien esityksestä; ja
5) kaksikielisen kunnan muuhun kuin 30 §:n 4 momentissa tarkoitettuun toimielimeen asetetaan jaosto
kumpaakin kieliryhmää varten, jolloin jaoston jäsenet on valittava asianomaiseen kieliryhmään kuuluvista
henkilöistä.
Jaoston jäsenenä voi olla myös toimielimen varajäsen. Valtuusto voi päättää, että jaoston jäseneksi, ei
kuitenkaan puheenjohtajaksi, voidaan valita muitakin kuin toimielimen jäseniä ja varajäseniä.
Toimielinten jäsenille valitaan henkilökohtaiset varajäsenet, joihin sovelletaan, mitä varsinaisista jäsenistä
säädetään.
Naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta toimielimen jäseniä valittaessa säädetään erikseen.
32 §
Toimielimen jäsenten toimikausi ja valitseminen
Toimielimen jäsenet valitaan valtuuston toimikaudeksi, jollei valtuusto ole päättänyt, että heidän
toimikautensa on valtuuston toimikautta lyhyempi, tai jäljempänä toisin säädetä. Jos toimielin valitsee
jaoston jäsenet, se päättää samalla heidän toimikaudestaan. Edellä 30 §:n 3 momentissa tarkoitetut
toimikunnat asetetaan enintään sen asettaneen toimielimen toimikaudeksi.
Kunnanhallituksen, tarkastuslautakunnan, muiden lautakuntien ja valiokuntien jäsenet valitaan kesäkuussa
pidettävässä valtuuston kokouksessa.
33 §
Toimielimen puheenjohtaja ja vara- puheenjohtajat
Valtuusto tai muu valinnasta vastaava toimielin valitsee jäseniksi valituista toimielimen puheenjohtajan ja
tarpeellisen määrän varapuheenjohtajia. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat valitaan samassa
vaalitoimituksessa, jollei valtuusto ole päättänyt puheenjohtajamallista.
Valtuusto voi päättää, että valtuuston puheenjohtaja, kunnanhallituksen puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat
sekä lautakuntien ja valiokuntien puheenjohtajat toimivat päätoimisina tai osa-aikaisina luottamushenkilöinä.
34 §
Luottamushenkilöiden erottaminen kesken toimikauden
Valtuusto voi erottaa kunnan, kuntayhtymän ja kuntien yhteiseen toimielimeen valitsemansa
luottamushenkilöt kesken toimikauden, jos he tai jotkut heistä eivät nauti valtuuston luottamusta.
Erottamispäätös koskee kaikkia toimielimeen valittuja luottamushenkilöitä.
Valtuusto voi erottaa valtuuston ja valitsemiensa toimielinten puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kesken
toimikauden, jos he tai jotkut heistä eivät nauti valtuuston luottamusta. Erottamispäätös koskee
puheenjohtajistoa kokonaisuudessaan.
Valtuusto voi erottaa pormestarin ja apulaispormestarin kesken toimikauden, jos hän ei nauti valtuuston
luottamusta.
Asia tulee vireille kunnanhallituksen esityksestä tai vähintään neljäsosan valtuutetuista tehtyä sitä koskevan
aloitteen.
35 § (29.12.2016/1484)
Tilapäinen valiokunta
Kun 34 §:ssä tarkoitettu luottamushenkilöiden erottamista koskeva asia tai 43 §:ssä tarkoitettu
kunnanjohtajan irtisanomista tai muihin tehtäviin siirtämistä koskeva asia on tullut vireille, valtuusto voi
asettaa tilapäisen valiokunnan, jonka on valmisteltava asia. Valiokunnan jäsenten on oltava valtuutettuja tai
varavaltuutettuja.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 10/46Tilapäinen valiokunta voidaan asettaa myös lausunnon antamista ja hallinnon tarkastamista varten.
Tilapäisen valiokunnan on hankittava sen valmisteltaviin kuuluvissa asioissa kunnanhallituksen lausunto.
Jos kunnanhallituksen jäsenet ja varajäsenet ovat esteellisiä hoitamaan kunnanhallitukselle 38 tai 39 §:n
mukaan kuuluvia tehtäviä eikä kunnanhallitusta saada tästä syystä päätösvaltaiseksi, valtuuston tulee asettaa
tilapäinen valiokunta, joka hoitaa niitä kunnanhallituksessa käsiteltäviä asioita, joita kunnanhallituksen
jäsenten ja varajäsenten esteellisyys koskee. Tätä tehtävää varten asetetun valiokunnan jäsenten
vaalikelpoisuuteen sovelletaan, mitä kunnanhallituksen jäsenten vaalikelpoisuudesta säädetään. Tilapäiseen
valiokuntaan sovelletaan muuten, mitä kunnanhallituksesta säädetään. Tilapäisen valiokunnan toimikausi
päättyy , kun sen asettamisen aiheuttaneiden asioiden käsittely kunnassa on päättynyt.
36 §
Alueellinen toimielin
Valtuusto voi asettaa alueellisia lautakuntia tai johtokuntia edistämään kunnan osa-alueen asukkaiden
vaikuttamismahdollisuuksia. Valtuusto voi päättää, että alueellisen toimielimen jäsenet tai osa jäsenistä
valitaan kunnan asianomaisen osa-alueen asukkaiden esityksestä.
Alueellisen toimielimen tehtävänä on kunnan päätöksentekoon vaikuttaminen sekä kunnan osa-alueen
kehittäminen. Alueelliselle toimielimelle tulee varata mahdollisuus lausunnon antamiseen kuntastrategian
sekä talousarvion ja -suunnitelman valmistelussa sekä asioissa, joiden ratkaisulla voi olla huomattava
vaikutus kunnan asukkaiden ja palvelun käyttäjien elinympäristöön, työntekoon tai muihin oloihin.
Alueellisen toimielimen muista tehtävistä ja toimivallasta määrätään hallintosäännössä.
7 luku
Kunnan johtaminen ja kunnanhallitus
37 §
Kuntastrategia
Kunnassa on oltava kuntastrategia, jossa valtuusto päättää kunnan toiminnan ja talouden pitkän aikavälin
tavoitteista. Kuntastrategiassa tulee ottaa huomioon:
1) kunnan asukkaiden hyvinvoinnin edistäminen;
2) palvelujen järjestäminen ja tuottaminen;
3) kunnan tehtäviä koskevissa laeissa säädetyt palvelutavoitteet;
4) omistajapolitiikka;
5) henkilöstöpolitiikka;
6) kunnan asukkaiden osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuudet;
7) elinympäristön ja alueen elinvoiman kehittäminen.
Kuntastrategian tulee perustua arvioon kunnan nykytilanteesta sekä tulevista toimintaympäristön muutoksista
ja niiden vaikutuksista kunnan tehtävien toteuttamiseen. Kuntastrategiassa tulee määritellä myös sen
toteutumisen arviointi ja seuranta.
Kuntastrategian ottamisesta huomioon kunnan talousarvion ja -suunnitelman laatimisessa säädetään 1 10
§:ssä. Kuntastrategia tarkistetaan vähintään kerran valtuuston toimikaudessa.
38 §
Kunnan johtaminen
Kunnan toimintaa johdetaan valtuuston hyväksymän kuntastrategian mukaisesti.
Kunnanhallitus johtaa kunnan toimintaa, hallintoa ja taloutta.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 11/46Kunnanjohtaja johtaa kunnanhallituksen alaisena kunnan hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa.
Valtuusto voi päättää, että kunnanjohtajan sijasta kuntaa johtaa pormestari.
39 §
Kunnanhallituksen tehtävät
Kunnanhallituksen tulee:
1) vastata kunnan hallinnosta ja taloudenhoidosta;
2) vastata valtuuston päätösten valmistelusta, täytäntöönpanosta ja laillisuuden valvonnasta;
3) valvoa kunnan etua ja, jollei hallintosäännössä toisin määrätä, edustaa kuntaa ja käyttää sen puhevaltaa;
4) edustaa kuntaa työnantajana ja vastata kunnan henkilöstöpolitiikasta;
5) vastata kunnan toiminnan yhteensovittamisesta;
6) vastata kunnan toiminnan omistajaohjauksesta;
7) huolehtia kunnan sisäisestä valvonnasta ja riskienhallinnan järjestämisestä.
40 §
Kunnanhallituksen puheenjohtaja
Kunnanhallituksen puheenjohtaja johtaa poliittista yhteistyötä, jota kunnanhallituksen tehtävien
toteuttaminen edellyttää. Kunnanhallituksen puheenjohtajan muista tehtävistä määrätään hallintosäännössä.
41 §
Kunnanjohtaja
Kunnanjohtajan valitsee valtuusto. Kunnanjohtaja voidaan valita joko toistaiseksi tai määräajaksi ja hän on
virkasuhteessa kuntaan.
Jos kunnanjohtajan vaalissa kukaan ei ole saanut yli puolta annetuista äänistä, toimitetaan uusi vaali kahden
eniten ääniä saaneen välillä. Tässä vaalissa eniten ääniä saanut tulee valituksi.
Kunnanjohtajalla on oikeus käyttää puhevaltaa kunnanhallituksen puolesta sekä saada kunnan viranomaisilta
tietoja ja nähtäväkseen asiakirjoja, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta johdu.
Jos kuntaan valitaan pormestari ja kunnanjohtajan virka on täytettynä pormestarin toimikauden alkaessa,
valtuusto päättää kunnanjohtajan siirtämisestä hänelle soveltuvaan toiseen virkaan tai työsopimussuhteeseen.
Määräaikainen kunnanjohtaja siirretään jäljellä olevaksi määräajaksi toiseen virkaan tai
työsopimussuhteeseen. Toiseen virkaan tai työsopimussuhteeseen siirretyllä kunnanjohtajalla on oikeus saada
siihen kuuluvat edut sellaisina, etteivät ne ole epäedullisemmat kuin kunnanjohtajan virkaan kuuluneet edut.
42 §
Johtajasopimus
Kunnan ja kunnanjohtajan on tehtävä johtajasopimus, jossa sovitaan kunnan johtamisen edellytyksistä.
Johtajasopimuksen hyväksyy kunnanhallitus. (21.5.2021/419)
Johtajasopimukseen voidaan ottaa määräyksiä kunnanjohtajan ja kunnanhallituksen puheenjohtajan
työnjaosta kunnan johtamisessa ottaen huomioon, mitä hallintosäännössä määrätään.
Johtajasopimukseen voidaan ottaa määräyksiä menettelytavoista, joilla kunnanjohtajan viran hoitamiseen
liittyvät erimielisyydet ratkaistaan 43 §:ssä tarkoitetun menettelyn sijasta. Johtajasopimuksessa voidaan
tällöin sopia kunnanjohtajalle maksettavasta erokorvauksesta. (21.5.2021/419)
43 §
Kunnanjohtajan irtisanominen tai siirtäminen muihin tehtäviin
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 12/46Valtuusto voi irtisanoa kunnanjohtajan tai siirtää hänet muihin tehtäviin, jos hän on menettänyt valtuuston
luottamuksen.
Asia tulee vireille kunnanhallituksen esityksestä tai vähintään neljäsosan valtuutetuista tehtyä sitä koskevan
aloitteen. Asiaa valmisteltaessa kunnanjohtajalle on ilmoitettava, mihin luottamuksen menetys perustuu, ja
varattava hänelle tilaisuus tulla kuulluksi.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun päätöksen tekemiseen vaaditaan, että sitä kannattaa kaksi kolmasosaa
kaikista valtuutetuista. Päätös voidaan panna heti täytäntöön. Samalla kunnanjohtaja voidaan vapauttaa
tehtäviensä hoidosta.
44 §
Pormestari
Pormestari on kunnan luottamushenkilö, joka toimii kunnanhallituksen puheenjohtajana.
Pormestarin valitsee valtuusto. Pormestariksi voidaan valita myös henkilö, joka ei ole vaalikelpoinen
kunnanhallitukseen ja lautakuntaan. Valtuusto voi päättää, että pormestarin on oltava kyseisen kunnan
valtuutettu. Henkilö ei menetä vaalikelpoisuuttaan valtuustoon sillä perusteella, että hänet valitaan
pormestariksi.
Pormestari voidaan valita enintään valtuuston toimikaudeksi ja toimikausi jatkuu siihen saakka, kunnes uusi
pormestari tai kunnanjohtaja on valittu.
Pormestarin vaali suoritetaan ennen kunnanhallituksen vaalia. Jos vaalissa kukaan ei ole saanut yli puolta
annetuista äänistä, toimitetaan uusi vaali kahden eniten ääniä saaneen välillä. Tässä vaalissa eniten ääniä
saanut tulee valituksi.
Pormestarilla on oikeus käyttää puhevaltaa kunnanhallituksen puolesta sekä saada kunnan viranomaisilta
tietoja ja nähtäväkseen asiakirjoja, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta johdu.
45 §
Apulaispormestari
Pormestarin lisäksi kunnassa voi olla apulaispormestareita. Apulaispormestari on luottamushenkilö, jonka
valintaan, vaalikelpoisuuteen ja toimikauteen sovelletaan, mitä 44 §:n 2 ja 3 momentissa säädetään
pormestarista.
Apulaispormestarin tehtävistä määrätään kunnan hallintosäännössä. Lautakunnan puheenjohtajana toimivan
apulaispormestarin vaali toimitetaan ennen lautakunnan vaalia.
46 §
Omistajaohjaus
Omistajaohjaus tarkoittaa toimenpiteitä, joilla kunta omistajana tai jäsenenä myötävaikuttaa yhtiön ja muun
yhteisön hallintoon ja toimintaan.
Toimenpiteet voivat liittyä ainakin perustamissopimuksiin, yhtiöjärjestysmääräyksiin, muihin sopimuksiin,
henkilövalintoihin, ohjeiden antamiseen kuntaa eri yhteisöissä edustaville henkilöille sekä muuhun kunnan
määräysvallan käyttöön.
47 §
Kunnan tytäryhteisöjen toiminta ja konserniohje
Omistajaohjauksella on huolehdittava siitä, että kunnan tytäryhteisön toiminnassa otetaan huomioon
kuntakonsernin kokonaisetu.
Kunnan tytäryhteisön hallituksen kokoonpanossa on otettava huomioon yhteisön toimialan edellyttämä
riittävä talouden ja liiketoiminnan asiantuntemus.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 13/46Konserniohjetta sovelletaan kunnan tytäryhteisöjen sekä soveltuvin osin osakkuusyhteisöjen
omistajaohjaukseen.
Konserniohjeessa annetaan tarpeelliset määräykset ainakin:
1) kuntakonsernin talouden ja investointien suunnittelusta ja ohjauksesta;
2) konsernivalvonnan ja raportoinnin sekä riskienhallinnan järjestämisestä;
3) tiedottamisesta ja kunnan luottamushenkilöiden tietojensaantioikeuden turvaamisesta;
4) velvollisuudesta hankkia kunnan kanta asiaan ennen päätöksentekoa;
5) konsernin sisäisistä palveluista;
6) kunnan tytäryhteisöjen hallitusten kokoonpanosta ja nimittämisestä;
7) kunnan tytäryhteisöjen hyvästä hallinto- ja johtamistavasta.
48 §
Konsernijohto
Kunnan konsernijohtoon kuuluvat kunnanhallitus, kunnanjohtaja tai pormestari ja muut hallintosäännössä
määrätyt viranomaiset. Hallintosäännössä määrätään konsernijohdon tehtävistä ja toimivallan jaosta.
Konsernijohto vastaa kuntakonsernissa omistajaohjauksen toteuttamisesta sekä konsernivalvonnan
järjestämisestä, jollei hallintosäännössä toisin määrätä.
8 luku
Kuntien yhteistoiminta
49 §
Yhteistoiminnan muodot
Kunnat ja kuntayhtymät voivat sopimuksen nojalla hoitaa tehtäviään yhdessä.
Kuntien julkisoikeudellisen yhteistoiminnan muotoja ovat yhteinen toimielin, yhteinen virka, sopimus
viranomaistehtävän hoitamisesta ja kuntayhtymä.
Kuntayhtymien julkisoikeudellisen yhteistoiminnan muotoja ovat yhteinen virka, sopimus
viranomaistehtävän hoitamisesta sekä liikelaitoskuntayhtymä.
50 § (29.12.2016/1411)
Yhteistoiminnan suhde julkisista hankinnoista annettuun lakiin
Jos kunta sopii 8 §:n mukaisesti kunnalle laissa säädetyn tehtävän järjestämisvastuun siirtämisestä toiselle
kunnalle tai kuntayhtymälle, siirtämiseen ei sovelleta julkisista hankinnoista ja käyttöoikeussopimuksista
annettua lakia (1397/2016) , jäljempänä hankintalaki .
Kuntien yhteistoimintaan ei sovelleta hankintalakia eikä vesi- ja ener giahuollon, liikenteen ja postipalvelujen
alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja käyttöoikeussopimuksista annettua lakia (1398/2016) , jäljempänä
erityisalojen hankintalaki , jos yhteistoiminnassa on kyse hankintalain 15 §:ssä säädetyllä tavalla kunnan tai
kuntayhtymän hankinnasta sen sidosyksiköltä tai 16 §:ssä säädetyllä tavalla kunnan tai kuntayhtymän
 hankinnasta  toiselta  hankintayksiköltä taikka erityisalojen hankintalain 25 §:ssä tarkoitetulta
sidosyksiköltä, 26 §:ssä tarkoitetulta toiselta viranomaishankintayksiköltä, 27 §:ssä tarkoitetulta
sidosyritykseltä tai 28 §:ssä tarkoitetulta yhteisyritykseltä taikka jos yhteistoimintaan ei muutoin sovelleta
edellä mainittuja lakeja.
51 § (29.12.2016/1484)
Yhteinen toimielin
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 14/46Kunta voi hoitaa tehtävää yhden tai useamman kunnan puolesta siten, että kunnilla on yhteinen toimielin,
joka vastaa tehtävän hoitamisesta. Tehtävää hoitavaa kuntaa kutsutaan vastuukunnaksi.
Kunnat voivat sopia, että muut kunnat valitsevat osan yhteisen toimielimen jäsenistä.
52 §
Sopimus yhteisestä toimielimestä
Yhteistä toimielintä koskevassa sopimuksessa on sovittava ainakin:
1) yhteisen toimielimen tehtävistä sekä tarvittaessa 8 §:ssä tarkoitetun järjestämisvastuun siirtymisestä;
2) yhteisen toimielimen kokoonpanosta ja muiden kuntien oikeudesta valita toimielimen jäseniä;
3) kustannusten perusteista ja jakautumisesta;
4) sopimuksen voimassaolosta ja irtisanomisesta.
Sopimuksessa voidaan myös sopia siitä, ettei vastuukunnan kunnanhallituksella ole oikeutta ottaa yhteisen
toimielimen päättämää asiaa käsiteltäväkseen.
53 §
Yhteinen virka
Kunnat ja kuntayhtymät voivat yhtäpitävillä päätöksillä perustaa yhteisiä virkoja.
Viranhaltija on virkasuhteessa kaikkiin kyseisiin kuntiin ja kuntayhtymiin.
Järjestelyssä mukana olevien kuntien ja kuntayhtymien on sovittava ainakin työnantajan velvoitteiden
hoitamisesta vastaavasta kunnasta tai kuntayhtymästä sekä kustannusten perusteista ja jakautumisesta.
54 §
Sopimus viranomaistehtävän hoitamisesta
Kunnalle, kuntayhtymälle tai sen viranomaiselle laissa säädetty tehtävä, jossa toimivaltaa voidaan siirtää
viranhaltijalle, voidaan sopimuksella antaa virkavastuulla toisen kunnan tai kuntayhtymän viranhaltijan
hoidettavaksi.
Sopimukseen on otettava tarpeelliset määräykset ainakin tehtävän sisällöstä, tehtävän hoidon seurannasta,
kustannusten perusteista ja jakautumisesta sekä sopimuksen voimassaolosta ja irtisanomisesta.
55 §
Kuntayhtymä
Kuntayhtymä perustetaan kuntien välisellä valtuustojen hyväksymällä sopimuksella ( perussopimus ).
Kuntayhtymän nimessä tulee olla sana kuntayhtymä.
Kuntayhtymä on oikeushenkilö, joka voi hankkia oikeuksia ja tehdä sitoumuksia sekä käyttää puhevaltaa
tuomioistuimessa ja muussa viranomaisessa.
Liikelaitoskuntayhtymästä säädetään 65 §:ssä. Liikelaitoskuntayhtymään sovelletaan kuntayhtymää koskevia
säännöksiä.
56 §
Kuntayhtymän perussopimus
Perussopimuksessa on sovittava ainakin:
1) kuntayhtymän nimestä, kotipaikasta ja jäsenkunnista;
2) kuntayhtymän tehtävistä sekä tarvittaessa 8 §:ssä tarkoitetun järjestämisvastuun siirtymisestä;
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 15/463) yhtymäkokousedustajien tai yhtymävaltuuston taikka muun ylintä päätösvaltaa käyttävän toimielimen
jäsenten lukumäärästä ja äänivallan perusteista;
4) kuntayhtymän muista toimielimistä sekä niiden tehtävistä, päätösvallasta ja koollekutsumisesta;
5) siitä, mikä kuntayhtymän toimielin valvoo kuntayhtymän etua, edustaa kuntayhtymää ja tekee sen
puolesta sopimukset; (21.5.2021/419)
6) jäsenkuntien osuudesta kuntayhtymän peruspääomaan ja varoihin sekä vastuusta sen veloista sekä muista
kuntayhtymän taloutta koskevista asioista; (21.5.2021/419)
7) kuntayhtymän hallinnon ja talouden tarkastuksesta;
8) kuntayhtymästä eroavan jäsenkunnan ja toimintaa jatkavien jäsenkuntien asemasta;
9) kuntayhtymän purkamisesta ja loppuselvityksen suorittamisesta;
10) menettelystä, jolla kuntayhtymän alijäämä katetaan tilanteessa, jossa jäsenkunnat eivät ole hyväksyneet
119 §:n 2 momentissa tarkoitettua sopimusta kuntayhtymän talouden tasapainottamisesta;
11) talouden ja toiminnan seurantajärjestelmästä ja raportoinnista jäsenkunnille.
Perussopimuksessa voidaan myös sopia, että kuntayhtymän muun toimielimen kuin yhtymäkokouksen
jäsenten ja varajäsenten tulee olla jäsenkuntien valtuutettuja ja että sopimuksessa määrätyissä asioissa
päätöksen tekemiseen vaaditaan määräenemmistö.
57 §
Perussopimuksen muuttaminen
Jos perussopimuksessa ei ole toisin sovittu, perussopimusta voidaan muuttaa, jos vähintään kaksi
kolmannesta jäsenkunnista sitä kannattaa ja niiden asukasluku on vähintään puolet kaikkien jäsenkuntien
yhteenlasketusta asukasluvusta.
Lakisääteisessä yhteistoiminnassa jäsenkuntaa ei kuitenkaan voida ilman suostumustaan velvoittaa
osallistumaan uusien vapaaehtoisten tehtävien hoitamiseen ja näistä aiheutuviin kustannuksiin.
58 §
Kuntayhtymän toimielimet
Kuntayhtymän päätösvaltaa käyttää yhtymävaltuusto tai yhtymäkokous. Jäljempänä 61 §:ssä tarkoitetussa
yhden toimielimen kuntayhtymässä päätösvalta jakautuu jäsenkunnille ja kuntayhtymän toimielimelle
perussopimuksessa sovituin tavoin.
Kuntayhtymällä voi olla myös muita perussopimuksessa sovittuja toimielimiä.
Kuntayhtymän muiden kuin 1 momentissa tarkoitettujen toimielinten kokoonpano on sovitettava sellaiseksi,
että se vastaa jäsenkuntien valtuustoissa edustettuina olevien eri ryhmien kuntavaaleissa saamaa ääniosuutta
kuntayhtymän alueella vaalilaissa säädetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.
59 §
Yhtymävaltuusto
Yhtymävaltuustoon sovelletaan, mitä valtuustosta säädetään.
Yhtymävaltuuston jäsenet valitsee kunta perussopimuksessa sovitulla tavalla.
60 §
Yhtymäkokous
Jos kuntayhtymän päätösvaltaa käyttää yhtymäkokous, kokous on pidettävä vähintään kaksi kertaa vuodessa.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 16/46Yhtymäkokousedustajan kuhunkin kokoukseen erikseen valitsee jäsenkunnan kunnanhallitus tai jäsenkunnan
valtuuston päättämä kunnan muu toimielin.
Yhtymäkokouksen tehtävänä on ainakin:
1) päättää kuntayhtymän talousarviosta ja taloussuunnitelmasta;
2) hyväksyä kuntayhtymän hallintosääntö;
3) valita kuntayhtymän toimielimet;
4) päättää luottamushenkilöiden taloudellisten etuuksien perusteista;
5) valita tilintarkastajat;
6) päättää tilinpäätöksen hyväksymisestä ja vastuuvapaudesta.
Yhtymäkokouksen julkisuuteen sovelletaan, mitä valtuuston kokouksen julkisuudesta säädetään 101 §:ssä.
Yhtymäkokousedustajan esteellisyyteen sovelletaan, mitä valtuutetun esteellisyydestä säädetään 97 §:ssä.
61 §
Yhden toimielimen kuntayhtymä
Muussa kuin lakisääteisessä yhteistoiminnassa kunnat voivat päättää, että kuntayhtymällä on vain yksi
toimielin. Tällöin kuntayhtymän päätösvalta jakautuu jäsenkunnille ja kuntayhtymän toimielimelle
perussopimuksessa sovituin tavoin. Toimielin vastaa kuntayhtymän toiminnasta, hallinnosta ja
taloudenhoidosta.
Yhden toimielimen kuntayhtymässä jäsenkuntien tulee ainakin:
1) valita jäsenet 1 momentissa tarkoitettuun toimielimeen;
2) valita tarkastuslautakunnan jäsenet ja tilintarkastusyhteisö;
3) päättää tilinpäätöksen hyväksymisestä ja vastuuvapaudesta perussopimuksen mukaisesti. (21.5.2021/419)
Yhden toimielimen kuntayhtymää koskevassa perussopimuksessa on 56 §:ssä mainitun lisäksi sovittava siitä,
miten kuntayhtymän päätöksenteko järjestetään tilanteessa, jossa jäsenkunnat eivät ole tehneet yhtäpitäviä
päätöksiä jäsenkuntien päätösvaltaan kuuluvassa asiassa.
62 §
Kuntayhtymästä eroaminen
Jäsenkunta voi erota kuntayhtymästä. Jos muuta ei ole perussopimuksessa sovittu, eroaminen tapahtuu
kalenterivuoden päättyessä jäsenkunnan ilmoitettua eroamisesta vähintään vuotta aikaisemmin.
62 a § (21.5.2021/419)
Kuntayhtymien yhdistyminen
Kuntayhtymä voi yhdistyä siten, että yksi tai useampi kuntayhtymä yhdistyy vastaanottavaan
kuntayhtymään, joka on perustettu ennen yhdistymisen voimaantuloa, taikka kuntayhtymät yhdistyvät
uudeksi kuntayhtymäksi. Kuntayhtymän yhdistymisessä yhdistyvä kuntayhtymä lakkaa ilman
purkumenettelyä ja sen henkilöstö, luvat, varat, oikeudet, velat ja sitoumukset siirtyvät yhdistymisen
voimaantullessa vastaanottavaan tai uuteen kuntayhtymään.
Kuntayhtymän yhdistymiseen osallistuvien kuntayhtymien jäsenkuntien valtuustot päättävät kuntayhtymän
yhdistymisestä hyväksymällä yhdistymissopimuksen. Yhdistymiseen osallistuvilla kuntayhtymillä
tarkoitetaan yhdistyvää kuntayhtymää sekä uutta ja vastaanottavaa kuntayhtymää. Yhdistymissopimuksessa
on sovittava ainakin yhdistymisen voimaantulosta, yhdistymisessä noudatettavasta menettelystä,
vastaanottavan tai uuden kuntayhtymän perussopimuksesta sekä uuden kuntayhtymän talousarvion ja -
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 17/46suunnitelman valmistelusta. Yhdistymissopimukseen sisältyvä määräys omaisuuden siirtymisestä vastaa
omaisuuden saantokirjaa.
Vastaanottavan tai uuden kuntayhtymän ensimmäinen talousarvio ja -suunnitelma hyväksytään
vastaanottavassa ja yhdistyvissä kuntayhtymissä. Yhdistyvän kuntayhtymän viimeinen tilinpäätös
hyväksytään ja vastuuvapaudesta päätetään vastaanottavassa tai uudessa kuntayhtymässä.
62 b § (21.5.2021/419)
Kuntayhtymän jakautuminen
Kuntayhtymä voi jakautua kokonaan tai osittain kahteen tai useampaan toimintaa jatkavaan uuteen
kuntayhtymään tai vastaanottavaan kuntayhtymään, joka on perustettu ennen jakautumisen voimaantuloa.
Kuntayhtymän jakautuessa henkilöstö, luvat, varat, oikeudet, velat ja sitoumukset siirtyvät jakautumisen
voimaantullessa ilman purkumenettelyä niihin kuntayhtymiin, jotka jatkavat kuntayhtymän toimintaa.
Omaisuuden sekä velkojen ja velvoitteiden jakaminen kuntayhtymien kesken ei saa vaarantaa velkojien ja
muiden oikeudenhaltijoiden asemaa. Kuntayhtymän jakautuessa kokonaan kuntayhtymä lakkaa ilman
purkumenettelyä.
Kuntayhtymän jakautumiseen osallistuvien kuntayhtymien jäsenkuntien valtuustot päättävät kuntayhtymän
jakautumisesta hyväksymällä jakautumissopimuksen. Jakautumiseen osallistuvilla kuntayhtymillä
tarkoitetaan jakautuvaa kuntayhtymää sekä toimintaa jatkavaa uutta ja vastaanottavaa kuntayhtymää.
Jakautumissopimuksessa on sovittava ainakin jakautumisen voimaantulosta, jakautumisessa noudatettavasta
menettelystä ja toimintaa jatkavien kuntayhtymien perussopimuksista. Lisäksi on sovittava kokonaan
jakautuvan kuntayhtymän viimeisen tilinpäätöksen valmistelusta sekä tiedonhallinnan ja asiakirjahallinnon
järjestämisestä. Jakautumissopimukseen sisältyvä määräys omaisuuden siirtymisestä vastaa omaisuuden
saantokirjaa.
Toimintaa jatkavan uuden kuntayhtymän ensimmäinen talousarvio ja -suunnitelma hyväksytään jakautuvassa
kuntayhtymässä. Jakautuvan kuntayhtymän viimeinen tilinpäätös hyväksytään ja vastuuvapaudesta päätetään
jakautumiseen osallistuvissa kuntayhtymissä.
63 § (21.5.2021/419)
Sopimuksesta aiheutuvan erimielisyyden ratkaiseminen
Yhteistoimintasopimuksesta aiheutuvat erimielisyydet ratkaistaan hallintoriita-asioina hallinto-oikeudessa.
Menettelystä hallintoriita-asiassa säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa (808/2019) .
64 §
Kuntaa koskevien säännösten soveltaminen kuntayhtymässä
Kuntayhtymään sovelletaan, mitä kunnasta säädetään 2, 6, 7, 10, 14, 18, 19, 22, 23 ja 29 §:ssä, 6 luvussa, 39,
40, 46, 47 ja 48 §:ssä sekä 9–16 luvussa.
Kuntien lakisääteiseen yhteistoimintaan ei sovelleta, mitä 10 §:n 2 momentissa säädetään.
Yhtymävaltuustoon ja yhtymäkokoukseen sovelletaan, mitä 34 §:ssä säädetään valtuustosta.
Kuntayhtymässä, jossa ei ole yhtymävaltuustoa, tulee asia vireille yhtymähallituksen tai jäsenkunnan
esityksestä.
Kuntayhtymän johtavan viranhaltijan irtisanomiseen tai siirtämiseen muihin tehtäviin sovelletaan, mitä
kunnanjohtajasta säädetään 43 §:ssä. Päätöksen tekemiseen vaaditaan, että sitä kannattaa kaksi kolmasosaa
kaikkien jäsenkuntien perussopimuksen mukaisesta yhteenlasketusta äänimäärästä.
Kuntayhtymän johtavan viranhaltijan ja kuntayhtymän välillä tehtävään johtajasopimukseen sovelletaan,
mitä 42 §:ssä säädetään johtajasopimuksesta. (21.5.2021/419)
9 luku
Kunnallinen liikelaitos
65 §
Kunnallinen liikelaitos ja sen tehtävät
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 18/46Kunta tai kuntayhtymä voi perustaa kunnallisen liikelaitoksen liiketaloudellisten periaatteiden mukaan
hoidettavaa tehtävää varten, jollei jäljempänä toisin säädetä. Kunnallinen liikelaitos toimii kunnan tai
kuntayhtymän osana. Liikelaitoksen perustaminen edellyttää erikseen tehtävää päätöstä.
Kunnan perustamasta liikelaitoksesta käytetään nimitystä kunnan liikelaitos ja kuntayhtymän perustamasta
nimitystä kuntayhtymän liikelaitos. Liikelaitoksen nimessä tulee olla sana liikelaitos. Kuntien ja
kuntayhtymien yhdessä perustamasta kuntayhtymästä, jonka tehtävänä on kunnallisen liikelaitoksen
ylläpitäminen, käytetään nimitystä liikelaitoskuntayhtymä. Tällaisen liikelaitoksen nimessä tulee olla sana
liikelaitoskuntayhtymä.
Kunnan liikelaitos-, kuntayhtymän liikelaitos- sekä liikelaitoskuntayhtymä-nimitystä saa käyttää vain
sellainen kunnallinen liikelaitos, joka on perustettu tämän lain mukaiseksi liikelaitokseksi.
Kunnan tai kuntayhtymän liikelaitoksen tehtävistä määrätään hallintosäännössä. Liikelaitoskuntayhtymän
tehtävistä on sovittava perussopimuksessa. Jos liikelaitoskuntayhtymän jäsenenä on kuntayhtymä,
liikelaitoskuntayhtymän perussopimuksessa on sovittava perussopimuksen muuttamisesta.
Liikelaitoskuntayhtymään sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään kuntayhtymästä, jollei tässä luvussa toisin
säädetä.
66 §
Liikelaitoskuntayhtymän yhtymäkokous
Liikelaitoskuntayhtymän päätösvaltaa käyttää yhtymäkokous. Liikelaitoskuntayhtymän jäsenenä olevassa
kuntayhtymässä yhtymäkokousedustajan valitsee 56 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettu kuntayhtymän
toimielin.
Yhtymäkokouksen tehtäviin sovelletaan, mitä 60 §:n 3 momentin 1 ja 2 sekä 4–6 kohdissa säädetään
yhtymäkokouksen tehtävistä. Lisäksi liikelaitoskuntayhtymän yhtymäkokouksen tehtävänä on valita
liikelaitoskuntayhtymän johtokunta, tarkastuslautakunta ja muut toimielimet, joiden valintaa ei ole
hallintosäännössä siirretty johtokunnalle.
67 §
Johtokunta
Kunnallisella liikelaitoksella on johtokunta.
Johtokunta ohjaa ja valvoo liikelaitoksen toimintaa. Johtokunta vastaa liikelaitoksen hallinnon ja toiminnan
sekä sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan asianmukaisesta järjestämisestä.
Johtokunnan tehtävänä on:
1) päättää liikelaitoksen toiminnan kehittämisestä valtuuston tai yhtymäkokouksen asettamien toiminnan ja
talouden tavoitteiden rajoissa sekä seurata tavoitteiden saavuttamista ja raportoida niiden saavuttamisesta;
2) hyväksyä liikelaitoksen talousarvio ja -suunnitelma vuoden loppuun mennessä valtuuston tai
yhtymäkokouksen asettamien sitovien tavoitteiden sekä meno- ja tuloerien mukaisesti;
3) laatia liikelaitoksen tilinpäätös;
4) valita ja irtisanoa liikelaitoksen johtaja, jollei hallintosäännössä toisin määrätä;
5) päättää liikelaitoksen investoinneista ja muista pitkävaikutteisista menoista, jollei hallintosäännössä toisin
määrätä;
6 kohta on kumottu L:lla 21.5.2021/419 .
7) valvoa liikelaitoksen etua ja, jollei hallintosäännössä toisin määrätä, edustaa kuntaa ja käyttää sen
puhevaltaa liikelaitoksen tehtäväalueella.
Johtokunnan muista tehtävistä määrätään hallintosäännössä.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 19/46Liikelaitoskuntayhtymän johtokunnan tehtäviin sovelletaan, mitä 64 §:n mukaan sovelletaan kuntayhtymän
hallitukseen. Liikelaitoskuntayhtymässä muista kuin yhtymäkokoukselle kuuluvista asioista päättää
johtokunta, jollei kysymys ole johtajalle 68 §:n mukaan kuuluvasta asiasta tai jollei toimivaltaa ole siirretty
johtajalle tai muulle viranomaiselle.
Kunnallisen liikelaitoksen johtokunnan kokoonpanoon ei sovelleta 58 §:n 3 momenttia.
68 §
Johtaja
Kunnallisessa liikelaitoksessa on johtaja, joka on virkasuhteessa kuntaan tai kuntayhtymään. Johtaja johtaa ja
kehittää johtokunnan alaisena liikelaitoksen toimintaa.
Johtajalla on oikeus käyttää puhevaltaa johtokunnan puolesta, jollei hallintosäännössä toisin määrätä.
IV OSA
LUOTT AMUSHENKILÖT  JA HENKILÖSTÖ
10 luku
Luottamushenkilöt
69 §
Kunnan luottamushenkilöt
Kunnan luottamushenkilöitä ovat valtuutetut ja varavaltuutetut, kunnan toimielimiin valitut jäsenet, kunnan
kuntayhtymän toimielimiin valitsemat jäsenet sekä muut kunnan luottamustoimiin valitut henkilöt.
Tehtävänsä perusteella kunnan toimielimen jäseneksi valittu kunnan viranhaltija tai työntekijä ei kuitenkaan
ole kunnan luottamushenkilö.
Luottamushenkilön tulee edistää kunnan ja sen asukkaiden etua sekä toimia luottamustehtävässään
arvokkaasti tehtävän edellyttämällä tavalla.
Kunnan valtion luottamustoimeen valitsemaan henkilöön sovelletaan, mitä kunnan luottamushenkilöstä
säädetään.
70 §
Suostumus luottamustoimeen ja ero luottamustoimesta
Luottamustoimeen voidaan valita vain henkilö, joka on suostunut ottamaan toimen vastaan.
Valtuustoehdokkaaksi voidaan asettaa vain henkilö, joka on antanut kirjallisen suostumuksensa valtuutetun
toimen vastaanottamiseen.
Luottamushenkilön tai henkilön, joka on ehdolla muuhun luottamustoimeen kuin valtuutetuksi, on valtuuston
tai asianomaisen toimielimen pyynnöstä esitettävä selvitys seikoista, joilla voi olla merkitystä hänen
vaalikelpoisuutensa arvioinnissa.
Luottamustoimesta voi erota pätevästä syystä. Eron myöntämisestä päättää luottamushenkilön valinnut
toimielin. Valtuusto myöntää eron valtuutetulle ja varavaltuutetulle.
71 §
Yleinen vaalikelpoisuus
Vaalikelpoinen kunnan luottamustoimeen on henkilö:
1) jonka kotikunta kyseinen kunta on;
2) jolla on jossakin kunnassa äänioikeus kuntavaaleissa sinä vuonna, jona valtuutetut valitaan tai vaali
muuhun luottamustoimeen toimitetaan; ja
3) jota ei ole julistettu vajaavaltaiseksi.
72 §
Vaalikelpoisuus valtuustoon
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 20/46Vaalikelpoinen valtuustoon ei ole:
1) valtion virkamies, joka hoitaa välittömästi kunnallishallintoa koskevia valvontatehtäviä;
2) kunnan palveluksessa oleva henkilö, joka toimii kunnanhallituksen tai lautakunnan tehtäväalueen
johtavassa tehtävässä tai sellaiseen rinnastettavassa vastuullisessa tehtävässä;
3) kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan
rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun kunnan palveluksessa olevaan henkilöön;
4) kuntayhtymän jäsenkunnan valtuuston osalta kuntayhtymän palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan
voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun kunnan palveluksessa olevaan henkilöön.
Edellä tarkoitetussa palvelussuhteessa oleva on vaalikelpoinen valtuutetuksi, jos palvelussuhde päättyy
ennen kuin valtuutettujen toimikausi alkaa.
73 §
Vaalikelpoisuus kunnanhallitukseen
Vaalikelpoinen kunnanhallitukseen on henkilö, joka on vaalikelpoinen valtuustoon, ei kuitenkaan:
1) välittömästi kunnanhallituksen alaisena toimiva kunnan palveluksessa oleva henkilö;
2) henkilö, joka on kunnanhallituksen tehtäväalueella toimivan, kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai
säätiön palveluksessa;
3) kunnan palveluksessa oleva henkilö, joka lautakunnan esittelijänä tai muuten vastaa kunnanhallituksen
käsiteltäväksi tulevien asioiden valmistelusta;
4) henkilö, joka on hallituksen tai siihen rinnastettavan toimielimen jäsenenä taikka johtavassa ja
vastuullisessa tehtävässä tai siihen rinnastettavassa asemassa liiketoimintaa harjoittavassa yhteisössä tai
säätiössä, jos kysymyksessä on sellainen yhteisö, jolle kunnanhallituksessa tavanomaisesti käsiteltävien
asioiden ratkaisu on omiaan tuottamaan olennaista hyötyä tai vahinkoa.
Henkilöstön edunvalvonnasta asianomaisessa kunnassa huolehtivan yhteisön hallituksen tai siihen
rinnastettavan toimielimen puheenjohtaja ei ole vaalikelpoinen kunnanhallitukseen. Vaalikelpoinen ei
myöskään ole henkilö, joka yhteisön neuvottelijana tai muussa vastaavassa ominaisuudessa vastaa
edunvalvonnasta.
Enemmistön kunnanhallituksen jäsenistä on oltava muita kuin kunnan tai kunnan määräysvallassa olevan
yhteisön tai säätiön palveluksessa olevia henkilöitä.
Edellä 1 momentin 4 kohtaa ei sovelleta kunnan määräysvallassa olevan yhteisön hallituksen tai siihen
rinnastettavan toimielimen jäseneen.
74 §
Vaalikelpoisuus muihin toimielimiin
Vaalikelpoinen lautakuntaan ja valiokuntaan on henkilö, joka on vaalikelpoinen valtuustoon, ei kuitenkaan:
1) asianomaisen lautakunnan tai valiokunnan alainen kunnan palveluksessa oleva henkilö;
2) henkilö, joka on asianomaisen lautakunnan tai valiokunnan tehtäväalueella toimivan, kunnan
määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön palveluksessa;
3) henkilö, joka on hallituksen tai siihen rinnastettavan toimielimen jäsenenä taikka johtavassa ja
vastuullisessa tehtävässä tai siihen rinnastettavassa asemassa liiketoimintaa harjoittavassa yhteisössä, jos
kysymyksessä on sellainen yhteisö, jolle asianomaisessa lautakunnassa tavanomaisesti käsiteltävien asioiden
ratkaisu on omiaan tuottamaan olennaista hyötyä tai vahinkoa.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 21/46Pääasiallisesti henkilöstöasioita hoitavaan toimielimeen sovelletaan, mitä 73 §:n 2 momentissa säädetään.
Johtokuntaan ja toimikuntaan voidaan valita sellainenkin henkilö, joka ei ole vaalikelpoinen
kunnanhallitukseen ja lautakuntaan tai jonka kotikunta kunta ei ole.
75 §
Vaalikelpoisuus tarkastuslautakuntaan
Vaalikelpoinen tarkastuslautakuntaan ei ole:
1) kunnanhallituksen jäsen;
2) pormestari ja apulaispormestari;
3) henkilö, joka on kunnanhallituksen jäsenen, kunnanjohtajan, pormestarin tai apulaispormestarin
hallintolain (434/2003)  esteellisyysperusteita koskevan 28 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettu läheinen;
4) henkilö, joka on kunnan tai kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön palveluksessa taikka
toimitusjohtajana tai sitä vastaavassa asemassa kunnan määräysvallassa olevassa yhteisössä tai säätiössä;
(21.5.2021/419)
5) henkilö, joka ei ole vaalikelpoinen kunnanhallitukseen.
76 §
Vaalikelpoisuus kuntayhtymän toimielimiin
Vaalikelpoinen kuntayhtymän toimielimiin on henkilö, joka 71 §:n mukaan on vaalikelpoinen kuntayhtymän
jäsenkunnan luottamustoimeen. Vaalikelpoinen ei kuitenkaan ole 72 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu
henkilö eikä saman kuntayhtymän palveluksessa oleva henkilö.
Vaalikelpoinen muun kuin 58 §:n 1 momentissa tarkoitetun toimielimen jäseneksi ei ole myöskään henkilö,
joka on hallituksen tai siihen rinnastettavan toimielimen jäsenenä taikka johtavassa ja vastuullisessa
tehtävässä tai siihen rinnastettavassa asemassa liiketoimintaa harjoittavassa yhteisössä tai säätiössä, jos
kysymyksessä on sellainen yhteisö, jolle toimielimessä tavanomaisesti käsiteltävien asioiden ratkaisu on
omiaan tuottamaan olennaista hyötyä tai vahinkoa.
Johtokuntaan ja toimikuntaan voidaan kuitenkin valita sellainenkin henkilö, joka ei ole vaalikelpoinen
kuntayhtymän muihin toimielimiin tai jonka kotikunta ei ole kuntayhtymän jäsenkunta.
77 §
Vaalikelpoisuus kuntien yhteiseen toimielimeen
Kuntien yhteisessä toimielimessä, josta säädetään 51 §:ssä, jäseninä voivat olla asianomaisten kuntien
vastaavaan toimielimeen vaalikelpoiset henkilöt.
78 §
Vaalikelpoisuuden menettäminen
Jos luottamushenkilö menettää vaalikelpoisuutensa, hänet valinnut toimielin toteaa luottamustoimen
päättyneeksi. Valtuutetun osalta päätöksen tekee valtuusto. Päätös pannaan täytäntöön heti.
Luottamushenkilö ei menetä vaalikelpoisuuttaan toimielimeen, jos hänet otetaan väliaikaisesti enintään
kuuden kuukauden ajaksi 72–76 §:ssä tarkoitettuun palvelussuhteeseen. Palvelussuhteen kestäessä hän ei
kuitenkaan saa hoitaa luottamustointaan.
79 §
Luottamustoimen hoitaminen
Luottamushenkilö pysyy toimessaan sen ajan, joksi hänet on valittu, ja sen jälkeenkin siihen saakka, kunnes
toimeen on valittu toinen. Kesken toimikautta avoimeksi tulleeseen luottamustoimeen on valittava jäljellä
olevaksi toimikaudeksi uusi luottamushenkilö.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 22/46Toimeen valitun luottamushenkilön on myös hoidettava tointaan siihen saakka, kunnes asia on lopullisesti
ratkaistu, jos:
1) luottamushenkilövaalista tehdään valitus;
2) eroa ei ole myönnetty; tai
3) kunnanhallitus on 96 §:n nojalla jättänyt valtuuston vaalipäätöksen täytäntöön panematta.
80 §
Päätoimisen ja osa-aikaisen luottamushenkilön asema
Päätoimiseen ja osa-aikaiseen luottamustoimeen voidaan valita henkilö, joka on suostunut ottamaan toimen
vastaan.
Päätoimisella luottamushenkilöllä on oikeus saada virka- tai työvapaata työstään päätoimisen
luottamustoimen ajaksi. Jos päätoiminen luottamustoimi päättyy ennenaikaisesti vaalikelpoisuuden
menettämisen tai erottamisen vuoksi, henkilöllä on oikeus keskeyttää virka- tai työvapaa ilmoittamalla
keskeytyksestä työnantajalle vähintään kuukautta ennen työhön palaamistaan.
Osa-aikaisen luottamustoimen hoitamista varten tarvittavasta vapaasta kunnan luottamushenkilön on
sovittava työnantajansa kanssa. Työnantaja ei voi ilman työhön liittyvää painavaa syytä kieltäytyä
myöntämästä vapaata osa-aikaisen luottamustoimen hoitamista varten. Työnantajan on pyynnöstä annettava
kirjallinen selvitys kieltäytymisensä perusteista.
Valtuusto päättää päätoimiselle ja osa-aikaiselle luottamushenkilölle maksettavasta kuukausipalkasta ja
korvauksista. Päätoimisella ja osa-aikaisella luottamushenkilöllä on oikeus saada vuosilomaa, sairauslomaa
ja perhevapaata sekä työterveyshuollon palveluja samoin perustein kuin kunnallisella viranhaltijalla. Mitä
työtapaturma- ja ammattitautilaissa (459/2015)  säädetään työnantajasta ja työntekijästä, sovelletaan kuntaan
sekä päätoimiseen ja osa-aikaiseen luottamushenkilöön. (21.5.2021/419)
81 §
Luottamushenkilön oikeus saada vapaata työstään luottamustoimen hoitamista varten
Kunnan luottamushenkilöllä on oikeus saada vapaata työstään kunnan toimielimen kokoukseen
osallistumista varten. Työnantaja voi kuitenkin kieltäytyä antamasta vapaata, jos työnantaja ei ole saanut
tietoa tarvittavasta vapaasta viimeistään 14 päivää ennen kokouspäivää ja työnantajalla on kieltäytymiselleen
työhön liittyvä painava syy .
Kunnan määräämän muun kuin 1 momentissa tarkoitetun luottamustoimen hoitamista varten sekä
valtuustoryhmän kokoukseen osallistumista varten tarvittavasta vapaasta kunnan luottamushenkilön on
sovittava työnantajansa kanssa.
Luottamushenkilön on ilmoitettava toimielimen ja valtuustoryhmän kokousajankohdat ja kunnan määräämät
luottamustehtävät työnantajalleen viipymättä sen jälkeen, kun hän on saanut ne tietoonsa. Työnantajan on
pyydettäessä annettava kirjallinen selvitys kieltäytymisensä perusteista.
82 §
Palkkiot ja korvaukset
Luottamushenkilölle maksetaan:
1) kokouspalkkiota;
2) korvausta ansionmenetyksestä ja kustannuksista, joita luottamustoimen vuoksi aiheutuu sijaisen
palkkaamisesta, lastenhoidon järjestämisestä tai muusta vastaavasta syystä;
3) matkakustannusten korvausta ja päivärahaa.
Luottamushenkilölle voidaan myös maksaa palkkiota määräajalta sekä muita erillispalkkioita.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 23/46Kunta voi luottamushenkilöltä saadun valtuutuksen perusteella periä tälle maksetusta palkkiosta tuloverolain
(1535/1992) 31 §:n  1 momentin 5 kohdassa tarkoitetun luottamushenkilömaksun, jonka kunta tilittää
puolueelle tai puolueyhdistykselle. Perittyjen luottamushenkilömaksujen määrä on ilmoitettava kunnan
tilinpäätöksessä.
83 §
Tietojensaantioikeus
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kunnan viranomaisilta tietoja, joita hän toimessaan pitää tarpeellisina ja
jotka viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 6 ja 7 §:n  mukaan eivät ole vielä
julkisia, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta johdu.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kunnan konsernijohdolta konsernijohdon hallussa olevia kunnan
tytäryhteisöjen toimintaa koskevia tietoja, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta johdu.
84 §
Sidonnaisuuksien ilmoittaminen
Tämän pykälän 2 momentissa tarkoitetun kunnan luottamushenkilön ja viranhaltijan on tehtävä
sidonnaisuusilmoitus johtotehtävistään sekä luottamustoimistaan elinkeinotoimintaa harjoittavissa yrityksissä
ja muissa yhteisöissä, merkittävästä varallisuudestaan sekä muistakin sidonnaisuuksista, joilla voi olla
merkitystä luottamus- ja virkatehtävien hoitamisessa.
Velvollisuus ilmoittaa sidonnaisuuksista koskee kunnanhallituksen ja maankäyttö- ja rakennuslaissa
(132/1999)  tarkoitettuja tehtäviä hoitavan toimielimen jäseniä, valtuuston ja lautakunnan puheenjohtajaa ja
varapuheenjohtajia, kunnanjohtajaa, pormestaria ja apulaispormestaria sekä kunnanhallituksen ja
lautakunnan esittelijää. Ilmoitus on tehtävä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun henkilö on tehtäväänsä
valittu. Henkilön on myös ilmoitettava viivytyksettä sidonnaisuuksissa tapahtuneet muutokset.
Sidonnaisuusilmoitus tehdään tarkastuslautakunnalle, joka valvoo ilmoitusvelvollisuuden noudattamista ja
saattaa ilmoitukset valtuuston tiedoksi. Tarkastuslautakunta voi tarvittaessa kehottaa ilmoitusvelvollista
tekemään uuden ilmoituksen tai täydentämään jo tehtyä ilmoitusta.
Kunnan on pidettävä sidonnaisuuksista rekisteriä yleisessä tietoverkossa, jollei salassapitoa koskevista
säännöksistä muuta johdu. Ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvan luottamustoimen tai tehtävän päättyessä
henkilöä koskevat tiedot on poistettava rekisteristä ja tietoverkosta.
85 § (29.12.2016/1484)
Virheellinen menettely luottamustoimessa
Luottamushenkilö hoitaa tointaan virkavastuulla, ja häneen sovelletaan rikoslain (39/1889)  virkarikoksia
koskevia säännöksiä.
Jos on syytä epäillä, että luottamushenkilö on toimessaan syyllistynyt virkarikokseen tai muuten menetellyt
siinä velvollisuuksiensa vastaisesti, kunnanhallituksen on vaadittava asianomaiselta  selitys sekä tarvittaessa
ilmoitettava asiasta valtuustolle. Asiasta on viipymättä tehtävä rikosilmoitus, jos kysymyksessä on ilmeinen
virkarikos.
Valtuusto voi tutkimuksen tai oikeudenkäynnin ajaksi pidättää luottamushenkilön toimestaan, jollei hän ole
itse ilmoittanut vetäytyvänsä luottamustoimesta. Ennen valtuuston kokousta voi pidättämisestä väliaikaisesti
päättää valtuuston puheenjohtaja. Pidättämispäätös voidaan panna täytäntöön heti.
Valtuuston on luottamushenkilön toimessaan tekemäksi epäiltyä virkarikosta koskevan esitutkinnan tai
oikeudenkäynnin ajaksi pidätettävä luottamushenkilö toimestaan, jos se on kunnan päätöksenteon
uskottavuuden ja luotettavuuden turvaamiseksi välttämätöntä ottaen huomioon epäillyn rikoksen vakavuus,
mahdollinen toistuvuus ja muut seikat. Pidättämispäätös voidaan panna täytäntöön heti.
Kunnan viranomaisen valmistellessa 3 tai 4 momentin mukaista päätöstä sillä on oikeus saada esitutkintalain
(805/201 1) 3 luvun 6 §:ssä  tarkoitettu ilmoitus esitutkinnan aloittamisesta luottamushenkilön tekemäksi
epäillystä virkarikoksesta.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 24/4686 §
Rikollinen menettely luottamustoimen ulkopuolella
Jos luottamushenkilö on asetettu syytteeseen rikoksesta, jonka laatu tai tekotapa osoittaa, ettei hän voi toimia
luottamustehtävässään sen edellyttämällä tavalla, valtuusto voi oikeudenkäynnin ajaksi pidättää hänet
toimestaan. Pidättämispäätös voidaan panna täytäntöön heti.
Jos luottamushenkilö vaalin toimittamisen jälkeen on lainvoimaisella tuomiolla tuomittu vankeuteen
vähintään kuudeksi kuukaudeksi, valtuusto voi erottaa hänet luottamustoimestaan. Päätös pannaan
täytäntöön heti.
11 luku
Henkilöstö
87 §
Kunnan henkilöstö
Kunnan palveluksessa oleva henkilöstö on virkasuhteessa tai työsopimussuhteessa kuntaan. Virkasuhteesta ja
työsopimussuhteesta säädetään erikseen.
Tehtävää, jossa käytetään julkista valtaa, hoidetaan virkasuhteessa. Tällaista tehtävää varten perustetaan
virka. Perustellusta syystä henkilö voidaan kuitenkin ottaa tällaiseen tehtävään virkasuhteeseen myös ilman,
että tehtävää varten on perustettu virkaa.
88 §
Viran perustaminen ja lakkauttaminen
Viran perustamisesta ja lakkauttamisesta päättää valtuusto tai hallintosäännössä määrätty kunnan muu
toimielin.
Kun virka, jossa ei käytetä julkista valtaa, tulee avoimeksi, se lakkautetaan.
89 §
Virkasuhteen muuttaminen työsuhteeksi
Jos viran tehtäviin ei kuulu julkisen vallan käyttöä ja työnantaja on tarjonnut viranhaltijalle työsuhteista
tehtävää vähintään entisillä palvelussuhteen ehdoilla sekä antanut viranhaltijalle työsopimuslain (55/2001) 2
luvun 4 §:ssä  tarkoitetun kirjallisen selvityksen työnteon keskeisistä ehdoista, työnantaja voi päättää, että
virkasuhde muutetaan työsopimussuhteeksi. Virkasuhde muuttuu tässä pykälässä tarkoitetun työnantajan
tarjouksen mukaiseksi työsopimussuhteeksi päätöksen tultua lainvoimaiseksi.
V OSA
HALLINT O
12 luku
Päätöksenteko- ja hallintomenettely
90 §
Hallintosääntö
Hallintosäännössä annetaan tarpeelliset määräykset ainakin:
1) hallinnon ja toiminnan järjestämiseen liittyvistä seuraavista asioista:
a) toimielimistä ja johtamisesta;
b) kunnanhallituksen puheenjohtajan tehtävistä;
c) henkilöstöor ganisaatiosta;
d) taloudenhoidosta;
e) hallinnon ja talouden tarkastuksesta;
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 25/46f) sisäisestä valvonnasta, riskienhallinnasta ja sopimusten hallinnasta; (21.5.2021/419)
2) päätöksenteko- ja hallintomenettelyyn liittyvistä seuraavista asioista:
a) toimivallan siirtämisestä;
b) toimielinten kokoontumisesta;
c) varajäsenten kutsumisesta;
d) toimielimen puheenjohtajan tehtävistä;
e) kokouksen tilapäisestä puheenjohtajasta;
f) kunnanhallituksen edustajan ja kunnanjohtajan tai pormestarin läsnäolosta ja puheoikeudesta muiden
toimielinten kokouksissa;
g) muiden kuin jäsenten läsnäolosta ja puheoikeudesta toimielinten kokouksissa;
h) toimielinten päätöksentekotavoista sekä siitä, miten kunta huolehtii, että sähköiseen kokoukseen ja
sähköiseen päätöksentekomenettelyyn osallistumiseen tarvittavat tekniset välineet ja yhteydet ovat
käytettävissä;
i) esittelystä;
j) pöytäkirjan laatimisesta, tarkastamisesta ja tiedoksi antamisesta;
k) asiakirjojen allekirjoittamisesta;
l) tiedonhallinnan ja asiakirjahallinnon järjestämisestä; (21.5.2021/419)
m) asiakirjoista tai tiedon antamisesta perittävistä maksuista;
n) 23 §:ssä tarkoitetun aloitteen käsittelystä ja aloitteen tekijälle annettavista tiedoista;
o) viestinnän periaatteista;
p) menettelystä otettaessa asia ylemmän toimielimen käsiteltäväksi;
3) valtuuston toimintaan liittyvistä seuraavista asioista:
a) valtuuston kokousmenettelystä;
b) varavaltuutetun kutsumisesta valtuutetun tilalle;
c) valtuutetun aloitteen käsittelystä;
d) valtuutettujen valtuustotyöskentelyä varten muodostamista valtuustoryhmistä;
e) kokouksiin osallistumisesta ja kokouskutsun lähettämisestä sähköisesti;
f) valtuutettujen puheenvuorojen pituudesta yksittäisissä asioissa, jos ne ovat tarpeen kokouksen kulun
turvaamiseksi.
Hallintosäännössä annetaan tarpeelliset määräykset, joilla turvataan kielilaissa (423/2003)  ja muualla laissa
säädettyjen kielellisten oikeuksien toteutuminen kunnan hallinnossa.
90 a § (30.4.2020/292)
90 a § oli väliaikaisesti voimassa 1.5.2020–31.7.2020 L:lla 292/2020.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 26/4691 §
Toimivallan siirtäminen
Valtuusto voi hallintosäännössä siirtää toimivaltaansa kunnan muille toimielimille sekä luottamushenkilöille
ja viranhaltijoille. Toimivaltaa ei kuitenkaan saa siirtää asioissa, joista valtuuston on tässä tai muussa laissa
olevan säännöksen mukaan päätettävä.
Valtuusto voi hallintosäännössä antaa kunnan muulle 1 momentissa tarkoitetulle viranomaiselle oikeuden
siirtää sille siirrettyä toimivaltaa edelleen. Näin siirrettyä toimivaltaa ei voida enää siirtää edelleen.
Toimivalta sellaisessa asiassa, joka sisältää hallinnollisen pakon käyttämistä, voidaan siirtää vain
toimielimelle.
92 §
Asian ottaminen ylemmän toimielimen käsiteltäväksi
Kunnanhallitus, kunnanhallituksen puheenjohtaja, kunnanjohtaja ja hallintosäännössä määrätty kunnan
viranhaltija voivat ottaa kunnanhallituksen käsiteltäväksi asian, joka on tämän lain nojalla siirretty
kunnanhallituksen alaisen viranomaisen tai kunnanhallituksen jaoston toimivaltaan ja jossa asianomainen
viranomainen on tehnyt päätöksen.
Hallintosäännössä voidaan määrätä, että 1 momentissa tarkoitettu oikeus koskee vastaavasti lautakuntia,
niiden puheenjohtajia tai hallintosäännössä määrättyä kunnan viranhaltijaa asianomaisen lautakunnan alaisen
viranomaisen tai lautakunnan jaoston toimivaltaan siirretyissä asioissa, jollei kunnanhallitus,
kunnanhallituksen puheenjohtaja, kunnanjohtaja tai 1 momentissa tarkoitettu hallintosäännössä määrätty
kunnan viranhaltija ole ilmoittanut asian ottamisesta kunnanhallituksen käsiteltäväksi.
Hallintosäännössä voidaan määrätä, että liikelaitoksen johtokunta, sen puheenjohtaja tai kunnan viranhaltija
voivat ottaa liikelaitoksen johtokunnan käsiteltäväksi asian, joka on tämän lain nojalla siirretty liikelaitoksen
johtokunnan alaisen viranomaisen toimivaltaan ja jossa asianomainen viranomainen on tehnyt päätöksen.
Tällöin asiaa ei voida ottaa sen lautakunnan käsiteltäväksi, jonka alainen liikelaitoksen johtokunta on. Jos
asia on päätetty ottaa sekä liikelaitoksen johtokunnan että kunnanhallituksen käsiteltäväksi, asia käsitellään
kunnanhallituksessa.
Asia on otettava ylemmän toimielimen käsiteltäväksi sen ajan kuluessa, jossa 134 §:ssä tarkoitettu
oikaisuvaatimus päätöksestä on tehtävä.
Ylemmän toimielimen käsiteltäväksi ei kuitenkaan saa ottaa:
1) lain tai asetuksen mukaisia lupa-, ilmoitus-, valvonta- tai toimitusmenettelyä koskevia asioita;
2) yksilöön kohdistuvia opetustoimen, terveydenhuollon tai sosiaalitoimen asioita;
3) 51 §:ssä tarkoitetulle kuntien yhteiselle toimielimelle siirrettyjä asioita, jos asianomaiset kunnat niin
sopivat.
93 §
Valtuustoasioiden valmistelu
Kunnanhallituksen on valmisteltava valtuustossa käsiteltävät asiat lukuun ottamatta asioita, jotka koskevat
valtuuston toiminnan sisäistä järjestelyä taikka jotka 35 §:ssä tarkoitettu tilapäinen valiokunta tai 121 §:ssä
tarkoitettu tarkastuslautakunta on valmistellut.
94 §
Valtuuston kokoontuminen
Valtuusto kokoontuu päättäminään aikoina ja myös silloin, kun valtuuston puheenjohtaja katsoo sen
tarpeelliseksi.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 27/46Valtuusto on kutsuttava koolle myös kunnanhallituksen tai vähintään neljäsosan valtuutetuista sitä pyytäessä
ilmoittamansa asian käsittelyä varten. Tällainen asia on valmisteltava kiireellisesti.
Valtuuston kutsuu koolle puheenjohtaja. Kokouskutsun valtuuston ensimmäiseen kokoukseen antaa
kunnanhallituksen puheenjohtaja, ja kokouksen avaa iältään vanhin läsnä oleva valtuutettu, joka johtaa
puhetta, kunnes valtuuston puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat on valittu. Kutsussa on ilmoitettava
käsiteltävät asiat.
Kokouskutsu on lähetettävä vähintään neljä päivää ennen kokousta. Samassa ajassa on kokouksesta
tiedotettava yleisessä tietoverkossa. Kokouskutsu voidaan lähettää sähköisesti, jos kunta huolehtii, että tähän
tarvittavat tekniset välineet ja yhteydet ovat käytettävissä.
95 §
Valtuustossa käsiteltävät asiat
Valtuusto voi käsitellä asian, joka on mainittu kokouskutsussa ja joka on valmisteltu 93 §:ssä tarkoitetulla
tavalla.
Jos asia on kiireellinen, valtuusto voi päättää ottaa asian käsiteltäväkseen, vaikka sitä ei ole mainittu
kokouskutsussa. Jos asiaa ei ole valmisteltu, päätös asian ottamisesta käsiteltäväksi on tehtävä yksimielisesti.
96 §
Valtuuston päätösten laillisuuden valvonta
Jos kunnanhallitus katsoo, että valtuuston päätös on syntynyt virheellisessä järjestyksessä taikka että
valtuusto on ylittänyt toimivaltansa tai että päätös on muuten lainvastainen, kunnanhallituksen on jätettävä
päätös täytäntöön panematta. Asia on viipymättä saatettava valtuuston uudelleen käsiteltäväksi.
97 §
Esteellisyys
Valtuutettu on valtuustossa esteellinen käsittelemään asiaa, joka koskee henkilökohtaisesti häntä taikka
hänen hallintolain 28 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettua läheistään. Jos valtuutettu ottaa osaa asian
käsittelyyn muussa toimielimessä, häneen sovelletaan, mitä kyseisen toimielimen jäsenen esteellisyydestä
säädetään.
Muun luottamushenkilön, tilintarkastajan sekä kunnan viranhaltijan ja työntekijän esteellisyydestä säädetään
hallintolain 27–30 §:ssä.
Hallintolain 28 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettu palvelussuhde kuntaan ei kuitenkaan tee
luottamushenkilöä, viranhaltijaa eikä työntekijää esteelliseksi asiassa, jossa kunta on asianosainen. Jos
luottamushenkilö on palvelussuhteensa perusteella esitellyt tai muuten vastaavalla tavalla käsitellyt asiaa,
hän on kuitenkin esteellinen.
Hallintolain 28 §:n 1 momentin 5 kohtaa ei sovelleta kunnan luottamushenkilöön, viranhaltijaan tai
työntekijään, vaikka tämä olisi mainitussa lainkohdassa tarkoitetussa asemassa kunnallisessa liikelaitoksessa
tai kuntayhtymässä. Henkilö on kuitenkin esteellinen, jos kunnan edut ovat ristiriidassa liikelaitoksen tai
kuntayhtymän etujen kanssa taikka asian tasapuolinen käsittely edellyttää, ettei henkilö osallistu asian
käsittelyyn. Myöskään hallintolain 28 §:n 1 momentin 6 kohtaa ei sovelleta kunnassa.
Esteellisen henkilön on ilmoitettava esteellisyydestään. Henkilön on lisäksi toimielimen pyynnöstä esitettävä
selvitys seikoista, joilla voi olla merkitystä hänen esteellisyytensä arvioinnissa.
98 §
Toimielimen päätöksentekotavat
Toimielimelle kuuluvista asioista voidaan päättää varsinaisessa kokouksessa, sähköisessä
toimintaympäristössä tapahtuvassa kokouksessa ( sähköinen kokous ) tai sähköisesti ennen kokousta
(sähköinen päätöksentekomenettely ).
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 28/46Sähköisessä kokouksessa ja sähköisessä päätöksentekomenettelyssä kunnan tulee huolehtia
tietoturvallisuudesta ja siitä, etteivät salassa pidettävät tiedot ole ulkopuolisen saatavissa.
99 § (21.5.2021/419)
Sähköinen kokous
Sähköinen kokous voidaan pitää käyttäen sellaista videoneuvottelua tai muuta soveltuvaa teknistä
tiedonvälitystapaa, että:
1) kokouksen puheenjohtaja ja sihteeri voivat luotettavasti todentaa kokoukseen osallistuvat:
2) kokouksen puheenjohtaja voi johtaa kokousta 102 §:ssä tarkoitetulla tavalla; ja
3) kokoukseen osallistuva voi seurata kokouksen kulkua ja osallistua asioiden käsittelyyn.
99 a § (30.4.2020/292)
99 a § oli väliaikaisesti voimassa 1.5.2020–31.5.2021 L:lla 292/2020.
100 §
Sähköinen päätöksentekomenettely
Valtuuston ja muiden toimielinten julkisia kokouksia lukuun ottamatta toimielimen päätöksenteko voi
tapahtua suljetussa sähköisessä päätöksentekomenettelyssä.
Käsiteltävät asiat tulee yksilöidä kokouskutsussa ja mainita, mihin mennessä asia voidaan käsitellä
sähköisessä päätöksentekomenettelyssä. Asia on käsitelty , kun kaikki toimielimen jäsenet ovat ilmaisseet
kantansa asiaan ja käsittelyn määräaika on päättynyt. Asia siirtyy kokouksen käsiteltäväksi, jos yksikin jäsen
sitä vaatii tai on jättänyt kantansa ilmaisematta.
Sähköisessä päätöksentekomenettelyssä tehtyjä päätöksiä koskeva pöytäkirja voidaan tarkastaa ennen
kokousta.
101 §
Kokouksen julkisuus
Valtuuston kokoukset ovat julkisia, jollei kokouksessa käsitellä asiaa tai asiakirjaa, joka on lailla säädetty
salassa pidettäväksi tai jollei valtuusto muuten painavan syyn vuoksi jossakin asiassa toisin päätä.
Valtuuston suljetussa kokouksessa esitetyt ja siinä käydystä keskustelusta laaditut asiakirjat ovat salassa
pidettäviä, jos niin laissa säädetään.
Muun toimielimen kuin valtuuston kokoukset ovat julkisia vain, jos toimielin niin päättää eikä kokouksessa
käsitellä asiaa tai asiakirjaa, joka on lailla säädetty salassa pidettäväksi.
Yleisöllä on oltava mahdollisuus seurata toimielimen julkista kokousta myös siltä osin kuin kokoukseen
osallistutaan sähköisesti.
102 §
Kokouksen johtaminen ja puheenvuorot
Puheenjohtaja johtaa asioiden käsittelyä ja pitää huolta järjestyksestä toimielimen kokouksessa. Jos
kokouksessa läsnä oleva henkilö käytöksellään häiritsee kokouksen kulkua, puheenjohtajan tulee kehottaa
häntä käyttäytymään asianmukaisesti. Jos kehotusta ei noudateta, puheenjohtaja voi määrätä henkilön
poistumaan. Jos syntyy epäjärjestys, puheenjohtajan on keskeytettävä tai lopetettava kokous.
Toimielimen jäsenellä on puheoikeus käsiteltävänä olevassa asiassa. Jäsenen on puheessaan pysyttävä
asiassa. Jos puhuja poikkeaa asiasta, puheenjohtajan on kehotettava häntä palaamaan asiaan. Jos puhuja ei
noudata kehotusta, puheenjohtaja voi kieltää häntä jatkamasta puhetta. Jos puhuja ilmeisen tarpeettomasti
pitkittää puhettaan, puheenjohtaja voi asiasta huomautettuaan kieltää häntä jatkamasta puhettaan.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 29/46103 §
Päätösvaltaisuus
Valtuusto on päätösvaltainen, kun vähintään kaksi kolmasosaa valtuutetuista on läsnä.
Muu toimielin kuin valtuusto on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet jäsenistä on läsnä.
Läsnä oleviksi katsotaan myös toimielimen jäsenet, jotka osallistuvat kokoukseen sähköisesti.
104 §
Äänestys
Jos toimielin on asiasta yksimielinen tai vastaehdotusta ei ole kannatettu, puheenjohtaja toteaa päätöksen.
Muussa tapauksessa puheenjohtaja toteaa ehdotukset, joita ei kannatuksen puuttuessa oteta äänestettäviksi, ja
ehdotukset, joista äänestetään. Puheenjohtaja saattaa toimielimen hyväksyttäväksi äänestystavan ja, jos
äänestyksiä on toimitettava useampia, äänestysjärjestyksen sekä tekee äänestysesityksen siten, että vastaus
"jaa" tai "ei" ilmaisee kannanoton ehdotukseen.
Äänestys toimitetaan avoimesti. Päätökseksi tulee ehdotus, joka on saanut eniten ääniä, tai äänten mennessä
tasan ehdotus, jota puheenjohtaja on äänestänyt.
105 §
Vaali
Vaalissa tulevat valituiksi se henkilö tai ne henkilöt, jotka ovat saaneet eniten ääniä.
Luottamushenkilöiden vaali toimitetaan suhteellisena, jos sitä vaatii läsnä olevista toimielimen jäsenistä
vähintään määrä, joka saadaan jakamalla läsnä olevien lukumäärä valittavien lukumäärällä lisättynä yhdellä.
Jos osamääräksi tulee murtoluku, se korotetaan lähinnä ylempään kokonaislukuun.
Varajäsenet valitaan samassa vaalissa kuin varsinaiset jäsenet. Jos varajäsenet ovat henkilökohtaisia,
ehdokkaat on hyväksyttävä ennen vaalia ja ehdokkaana tulee olla sekä varsinainen jäsen että tämän
varajäsen. Jos varajäsenet eivät ole henkilökohtaisia, valituiksi tulevat varsinaisiksi jäseniksi valittujen
jälkeen seuraavaksi eniten ääniä tai korkeimmat vertausluvut saaneet ehdokkaat.
Suhteellista vaalia toimitettaessa sovelletaan, mitä kuntavaaleista vaalilaissa säädetään. Lisäksi valtuusto voi
antaa määräyksiä vaalin toimittamisesta. Suhteellinen vaali ja vaadittaessa myös enemmistövaali on
toimitettava suljetuin lipuin. Äänten mennessä tasan ratkaisee arpa.
Vaali voidaan toimittaa suljetuin lipuin sähköisessä kokouksessa vain, jos vaalisalaisuus on turvattu.
106 §
Eriävä mielipide
Päätöksentekoon osallistuneella, jos hän on tehnyt vastaehdotuksen tai äänestänyt päätöstä vastaan, sekä
asian esittelijällä, jos päätös poikkeaa päätösehdotuksesta, on oikeus ilmoittaa päätöksestä eriävä mielipide.
Ilmoitus on tehtävä heti, kun päätös on tehty . Ennen pöytäkirjan tarkastamista esitetyt kirjalliset perustelut
liitetään pöytäkirjaan.
Päätöstä vastaan äänestänyt tai eriävän mielipiteen ilmoittanut ei ole vastuussa päätöksestä. Esittelijä on
vastuussa hänen esittelystään tehdystä päätöksestä, jollei hän ole ilmoittanut eriävää mielipidettä.
107 §
Pöytäkirja
Toimielimen päätöksistä pidetään pöytäkirjaa.
Luottamushenkilön ja viranhaltijan päätöksistä pidetään pöytäkirjaa, jollei se päätöksen luonteen johdosta
ole tarpeetonta.
108 §
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 30/46Kunnan ilmoitukset
Kunnan ilmoitukset saatetaan tiedoksi julkaisemalla ne yleisessä tietoverkossa, jollei salassapitoa koskevista
säännöksistä muuta johdu, sekä tarpeen vaatiessa muulla kunnan päättämällä tavalla.
Ilmoitusten on oltava yleisessä tietoverkossa 14 vuorokautta, jollei asian luonteesta muuta johdu.
Ilmoituksen sisältämät henkilötiedot on poistettava tietoverkosta edellä mainitun ajan kuluttua.
109 §
Tietojen saatavuus yleisessä tietoverkossa
Kunnan järjestämiä palveluja sekä kunnan toimintaa koskevat keskeiset tiedot on julkaistava yleisessä
tietoverkossa. Yleisessä tietoverkossa on oltava saatavilla ainakin seuraavat tiedot:
1) kuntastrategia;
2) hallintosääntö;
3) talousarvio- ja suunnitelma;
4) tilinpäätös;
5) tarkastuslautakunnan arviointikertomus;
6) tilintarkastuskertomus;
7) kuntien yhteistoimintaa koskevat sopimukset;
8) konserniohje;
9) luottamushenkilöiden ja viranhaltijoiden sidonnaisuusilmoitukset;
10) luottamushenkilöiden palkkioiden ja korvausten perusteet;
11) palveluista perittävät maksut.
12 a luku (29.12.2016/1484)
Poikkeuksellisissa hallinnollisissa vaikeuksissa olevaa kuntaa koskeva selvitysmenettely
109 a § (29.12.2016/1484)
Poikkeuksellisissa hallinnollisissa vaikeuksissa olevaa kuntaa koskeva selvitysmenettely
Jos kunnan hallinto ja toiminta ovat poikkeuksellisen suurissa vaikeuksissa, joista kunta ei omin toimenpitein
kykene selviytymään, valtiovarainministeriö voi kuntaa kuultuaan asettaa kunnan hallintoa selvittämään
selvityshenkilön tai selvitysryhmän.
Selvityshenkilön tai selvitysryhmän asettamisen edellytyksenä on, että:
1) on aloitettu esitutkinta kunnan viranomaisen tai kunnan toimielimen usean jäsenen tekemäksi epäillystä
vakavasta virkarikoksesta taikka useasta virkarikoksesta, eikä kunta ole ryhtynyt riittäviin toimiin kunnan
hallinnon saattamiseksi lain mukaiseksi; tai
2) on muuten perusteltua syytä epäillä, että kunnan viranomaiset tai sen toimielimen jäsenet ovat olennaisesti
tai toistuvasti toimineet lainvastaisesti tai laiminlyöneet lakisääteisiä velvoitteitaan, eikä kunta ole ryhtynyt
riittäviin toimiin kunnan hallinnon saattamiseksi lain mukaiseksi.
Selvityshenkilö tai selvitysryhmä tekee ehdotuksen tarvittaviksi toimenpiteiksi kunnan hallinnon
saattamiseksi tämän lain ja muiden lakien mukaiseksi. Saatuaan selvityshenkilön tai selvitysryhmän
toimenpide-ehdotukset valtuuston on käsiteltävä ne ilman aiheetonta viivytystä ja saatettava niitä koskeva
päätös valtiovarainministeriön tietoon.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 31/46Jos selvityshenkilö tai selvitysryhmä on esittänyt luottamushenkilön tai luottamushenkilöiden pidättämistä
toimestaan 85 §:n 4 momentissa säädetyllä perusteella luottamushenkilön toimessaan tekemäksi epäiltyä
virkarikosta koskevan esitutkinnan tai oikeudenkäynnin ajaksi eikä valtuusto ole näin menetellyt,
valtiovarainministeriö voi valtuustoa ja asianomaista luottamushenkilöä kuultuaan päättää asiasta, jos
luottamustoimesta pidättäminen on välttämätöntä kunnan päätöksenteon saattamiseksi lain mukaiseksi sekä
kunnan päätöksenteon uskottavuuden ja luotettavuuden turvaamiseksi ottaen huomioon epäillyn rikoksen
vakavuus, mahdollinen toistuvuus ja muut seikat. Ministeriön päätös voidaan panna täytäntöön heti.
109 b § (29.12.2016/1484)
Selvityshenkilö ja selvitysryhmän jäsenet
Edellä 109 a §:ssä tarkoitetulla selvityshenkilöllä sekä selvitysryhmässä tulee olla tehtävän vaatima
oikeudellinen asiantuntemus. Selvityshenkilön ja selvitysryhmän jäsenen tulee olla tehtävässä kunnasta ja
valtiovarainministeriöstä riippumaton.
Selvityshenkilöön ja selvitysryhmän jäseneen sovelletaan hänen hoitaessaan tämän lain mukaisia tehtäviä
rikosoikeudellista virkavastuuta koskevia säännöksiä sekä vahingonkorvauslain (412/1974)  säännöksiä
julkisyhteisön ja virkamiehen korvausvastuusta.
Selvityshenkilöllä ja selvitysryhmän jäsenellä on salassapitoa koskevien säännösten estämättä oikeus saada
viranomaisilta tehtävänsä suorittamista varten välttämättömät kuntien ja kuntakonserniin kuuluvien
yhteisöjen hallintoa ja taloutta koskevat tiedot.
109 c § (29.12.2016/1484)
Valtiovarainministeriön tiedonsaantioikeus esitutkinnan aloittamisesta
Valtiovarainministeriön valmistellessa 109 a §:ssä tarkoitettua selvityshenkilön ja selvitysryhmän asettamista
sekä luottamustoimesta pidättämistä sillä on oikeus saada esitutkintalain 3 luvun 6 §:ssä tarkoitettu ilmoitus
esitutkinnan aloittamisesta luottamushenkilön tekemäksi epäillystä virkarikoksesta.
VI OSA
TALOUS
13 luku
Kunnan talous
110 §
Talousarvio ja -suunnitelma
Valtuuston on vuoden loppuun mennessä hyväksyttävä kunnalle seuraavaksi kalenterivuodeksi talousarvio
ottaen huomioon kuntakonsernin talouden vastuut ja velvoitteet. Talousarvion hyväksymisen yhteydessä
valtuuston on hyväksyttävä myös taloussuunnitelma kolmeksi tai useammaksi vuodeksi ( suunnitelmakausi ).
Talousarviovuosi on taloussuunnitelman ensimmäinen vuosi.
Talousarvio ja -suunnitelma on laadittava siten, että ne toteuttavat kuntastrategiaa ja edellytykset kunnan
tehtävien hoitamiseen turvataan. Talousarviossa ja -suunnitelmassa hyväksytään kunnan ja kuntakonsernin
toiminnan ja talouden tavoitteet.
Taloussuunnitelman on oltava tasapainossa tai ylijäämäinen. Taloussuunnitelman tasapainossa voidaan ottaa
huomioon talousarvion laadintavuoden taseeseen kertyväksi arvioitu ylijäämä. Kunnan taseeseen kertynyt
alijäämä tulee kattaa enintään neljän vuoden kuluessa tilinpäätöksen vahvistamista seuraavan vuoden alusta
lukien. Tässä määräajassa tulee kattaa myös talousarvion laadintavuonna tai sen jälkeen kertynyt alijäämä.
Kuntarakennelaissa tarkoitetun uuden kunnan alijäämä tulee kattaa enintään neljän vuoden kuluessa
kuntajaon muutoksen voimaantulosta. Kunnan tulee taloussuunnitelmassa päättää yksilöidyistä
toimenpiteistä, joilla alijäämä mainittuna ajanjaksona katetaan. (21.5.2021/419)
Talousarvioon otetaan tehtävien ja toiminnan tavoitteiden edellyttämät määrärahat ja tuloarviot sekä siinä
osoitetaan, miten rahoitustarve katetaan. Määräraha ja tuloarvio voidaan ottaa brutto- tai nettomääräisenä.
Talousarviossa ja -suunnitelmassa on käyttötalous- ja tuloslaskelmaosa sekä investointi- ja rahoitusosa.
Kunnan toiminnassa ja taloudenhoidossa on noudatettava talousarviota.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 32/46Edellä 3 momentissa säädettyä alijäämän kattamisvelvollisuutta sovelletaan myös kuntayhtymiin.
110 a § (27.11.2020/883)
Alijäämän kattamista koskevan määräajan jatkaminen covid-19-epidemiasta johtuvien taloudellisten vaikeuksien vuoksi
Jos kunta ei covid-19-epidemiasta johtuvien poikkeuksellisten ja tilapäisten kunnallistaloudellisten
vaikeuksien vuoksi voi kattaa taseeseensa kertynyttä alijäämää 1 10 §:n 3 momentissa säädetyssä
määräajassa, valtiovarainministeriö voi kunnan hakemuksesta päättää, että alijäämä on katettava kuuden
vuoden kuluessa tilinpäätöksen vahvistamista seuraavan vuoden alusta lukien. Tällöin kunnan 1 18 §:ssä
tarkoitettu arviointimenettely ja kuntayhtymän 1 19 §:ssä tarkoitettu arviointimenettely voidaan aloittaa 1 18
§:n 2 momentissa ja 1 19 §:n 1 momentissa säädetystä poiketen vasta, kun tämän momentin mukainen
määräaika on kulunut.
Kunta voi tehdä 1 momentissa tarkoitetun hakemuksen aikaisintaan 1 10 §:n 3 momentissa säädetyn
alijäämän kattamista koskevan määräajan päättymistä edeltävän vuoden kesäkuussa ja se on tehtävä
alijäämän kattamista koskevan määräajan päättymisvuoden elokuun loppuun mennessä. Jos alijäämän
kattamista koskeva määräaika päättyy vuonna 2020, hakemus tulee kuitenkin tehdä vuoden 2020 loppuun
mennessä. Hakemukseen tulee liittää selvitys covid-19-epidemiasta kunnalle aiheutuneista taloudellisista
vaikutuksista ja suunnitelma talouden tasapainottamiseksi toteutettavista toimenpiteistä.
Kunnan on laadittava talousarvionsa ja -suunnitelmansa siten, että valtuuston päätökset alijäämän kattamista
koskevista toimenpiteistä 1 momentissa tarkoitettuna määräaikana toteutetaan. Toimintakertomuksessa on
esitettävä selvitys toimenpiteiden toteutumisesta ja riittävyydestä tilikaudella. Kunnan on toimitettava
selvitys valtiovarainministeriölle tilikautta seuraavan vuoden kesäkuun loppuun mennessä.
Mitä 1–3 momentissa säädetään kunnasta, sovelletaan myös kuntayhtymään.
L:lla 883/2020  lisätty 1 10 a § on väliaikaisesti voimassa 1.12.2020–31.12.2025.
111 §
Veroja koskevat päätökset
Viimeistään talousarvion hyväksymisen yhteydessä valtuuston on päätettävä kunnan tuloveroprosentista,
kiinteistöveroprosenteista sekä muiden verojen perusteista.
112 § (19.12.2019/1368)
Kirjanpito
Kunnan kirjanpitovelvollisuuteen, kirjanpitoon ja tilinpäätökseen sovelletaan sen lisäksi, mitä tässä laissa
säädetään, kirjanpitolakia. Kirjanpitolautakunnan kuntajaosto antaa ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain ja
tämän lain 1 13–1 16 §:n, 120 §:n 1 momentin 3 ja 4 kohdan sekä tämän pykälän 2 momentin nojalla annetun
asetuksen soveltamisesta.
Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä kunnan tilinpäätökseen kuuluvasta taseesta,
tuloslaskelmasta, rahoituslaskelmasta ja niiden liitteenä olevista tiedoista sekä talousarvion
toteutumisvertailusta ja toimintakertomuksesta, konsernitilinpäätöksestä ja sen liitetiedoista sekä
osavuosikatsauksista. Lisäksi valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa säännöksiä palvelukohtaisista
taloustiedoista.
113 §
Tilinpäätös
Kunnan tilikausi on kalenterivuosi. Kunnanhallituksen on laadittava tilikaudelta tilinpäätös tilikautta
seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä ja annettava se tilintarkastajien tarkastettavaksi.
Tilintarkastajien on tarkastettava tilinpäätös toukokuun loppuun mennessä. Kunnanhallituksen on saatettava
tilinpäätös tilintarkastuksen jälkeen valtuuston käsiteltäväksi. Valtuuston on käsiteltävä tilinpäätös kesäkuun
loppuun mennessä.
Tilinpäätökseen kuuluvat tase, tuloslaskelma, rahoituslaskelma ja niiden liitteenä olevat tiedot sekä
talousarvion toteutumisvertailu ja toimintakertomus.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 33/46Tilinpäätöksen tulee antaa oikea ja riittävä kuva kunnan tuloksesta, taloudellisesta asemasta, rahoituksesta
sekä toiminnasta olennaisuusperiaatteen mukaisesti. Tätä varten tarpeelliset seikat on ilmoitettava
liitetiedoissa. (8.2.2019/175)
Tilinpäätöksen allekirjoittavat kunnanhallituksen jäsenet sekä kunnanjohtaja tai pormestari.
114 §
Konsernitilinpäätös
Kunnan, joka tytäryhteisöineen muodostaa kuntakonsernin, tulee laatia ja sisällyttää tilinpäätökseensä
konsernitilinpäätös. Konsernitilinpäätös tulee laatia samalta päivältä kuin kunnan tilinpäätös.
Konsernitilinpäätös laaditaan konserniyhteisöjen taseiden ja tuloslaskelmien sekä niiden liitetietojen
yhdistelmänä. Konsernitilinpäätökseen sisällytetään lisäksi konsernin rahoituslaskelma, jossa annetaan
selvitys kuntakonsernin varojen hankinnasta ja niiden käytöstä tilikauden aikana.
Kuntayhtymän tilinpäätös yhdistellään jäsenkunnan konsernitilinpäätökseen. Kunnan, jolla ei ole
tytäryhteisöjä, mutta joka on jäsen kuntayhtymässä tai liikelaitoskuntayhtymässä, tulee sisällyttää
tilinpäätökseensä konsernitilinpäätöstä vastaavat tiedot.
115 §
Toimintakertomus
Toimintakertomuksessa on esitettävä selvitys valtuuston asettamien toiminnan ja talouden tavoitteiden
toteutumisesta kunnassa ja kuntakonsernissa. Toimintakertomuksessa on myös annettava tietoja sellaisista
kunnan ja kuntakonsernin talouteen liittyvistä olennaisista asioista, jotka eivät käy ilmi kunnan tai
kuntakonsernin taseesta, tuloslaskelmasta tai rahoituslaskelmasta. Tällaisia asioita ovat ainakin arvio
todennäköisestä tulevasta kehityksestä sekä tiedot sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestämisestä ja
keskeisistä johtopäätöksistä.
Jos kunnan taseessa on kattamatonta alijäämää, toimintakertomuksessa on esitettävä selvitys talouden
tasapainotuksen toteutumisesta tilikaudella sekä voimassa olevan taloussuunnitelman riittävyydestä talouden
tasapainottamiseksi.
Kunnanhallituksen on toimintakertomuksessa tehtävä esitys tilikauden tuloksen käsittelystä.
116 §
Tytäryhteisön ja kuntayhtymän tiedonantovelvollisuus
Kunnan tytäryhteisön ja kuntayhtymän on annettava kunnanhallitukselle kuntakonsernin taloudellisen
aseman arvioimiseen ja sen toiminnan tuloksen laskemiseen tarvittavat tiedot.
117 §
Kuntayhtymän rahoitus
Kuntayhtymän sellaisten menojen rahoituksesta, joita ei muuten saada katetuiksi, vastaavat jäsenkunnat siten
kuin kuntien välisestä vastuunjaosta on perussopimuksessa sovittu.
118 § (8.2.2019/175)
Erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettely
Kunnan ja valtion tulee yhdessä selvittää kunnan mahdollisuudet turvata asukkailleen lainsäädännössä
edellytetyt palvelut sekä ryhtyä toimenpiteisiin palvelujen edellytysten turvaamiseksi, jos vähintään toinen 2
ja 3 momentissa tarkoitetuista erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan
arviointimenettelyn edellytyksistä täyttyy .
Arviointimenettely voidaan käynnistää, jos kunta ei ole kattanut kunnan taseeseen kertynyttä alijäämää 1 10
§:n 3 momentissa säädetyssä määräajassa.
Arviointimenettely voidaan lisäksi käynnistää, jos asukasta kohden laskettu kertynyt alijäämä on kunnan
viimeisessä konsernitilinpäätöksessä vähintään 1 000 euroa ja sitä edeltäneenä vuonna vähintään 500 euroa,
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 34/46tai rahoituksen riittävyyttä tai vakavaraisuutta kuvaavat talouden tunnusluvut ovat kahtena vuonna peräkkäin
täyttäneet seuraavat raja-arvot:
1) kunnan konsernituloslaskelman vuosikatteen ja poistojen suhde on alle 80 prosenttia;
2) kunnan tuloveroprosentti on vähintään 2,0 prosenttiyksikköä korkeampi kuin kaikkien kuntien painotettu
keskimääräinen tuloveroprosentti;
3) asukasta kohden laskettu kunnan konsernitilinpäätöksen lainojen ja vuokravastuiden määrä ylittää
kaikkien kuntien konsernitilinpäätöksen lainojen ja vuokravastuiden keskimääräisen määrän vähintään 50
prosentilla;
4) konsernitilinpäätöksen laskennallinen lainanhoitokate on alle 0,8.
Edellä 3 momentissa tarkoitettujen tunnuslukujen raja-arvot lasketaan vuosittain Valtiokonttorin ylläpitämiin
konsernitilinpäätösten tietoihin ja kunnan vahvistamaan tuloveroprosenttiin perustuen. Mainitun momentin 1
kohdassa tarkoitettu vuosikate lasketaan ilman kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain
(1704/2009) 30 §:ssä  tarkoitettua harkinnanvaraisen valtionosuuden korotusta. Lisäksi mainitun momentin 4
kohdassa tarkoitettu konsernitilinpäätöksen laskennallinen lainanhoitokate lasketaan kaavalla, jossa
konsernituloslaskelman vuosikatteeseen lisätään korkokulut ja jossa saatu summa jaetaan korkokulujen ja
laskennallisten lainanlyhennysten summalla. Laskennalliset lainanlyhennykset saadaan jakamalla
konsernitaseen lainamäärä kahdeksalla. (19.12.2019/1368)
Edellä 1 momentissa tarkoitetun selvityksen tekee arviointiryhmä, jonka jäsenistä yhden nimeää
valtiovarainministeriö ja yhden kunta. Valtiovarainministeriö nimeää kuntaa kuultuaan ryhmän
puheenjohtajaksi kunnasta ja ministeriöstä riippumattoman henkilön. R yhmä tekee ehdotuksen kunnan
asukkaiden palvelujen turvaamiseksi tarvittavista toimenpiteistä.
Valtuuston on käsiteltävä ryhmän toimenpide-ehdotukset ja saatettava niitä koskeva päätös
valtiovarainministeriön tietoon mahdollisia jatkotoimenpiteitä varten. Talousarvio ja -suunnitelma on
laadittava siten, että ne toteuttavat valtuuston päätöksiä toimenpiteistä. Toimintakertomuksessa on esitettävä
selvitys toimenpiteiden toteutumisesta ja riittävyydestä tilikaudella. Kunnan on saatettava selvitys
valtiovarainministeriön tietoon tilikautta seuraavan vuoden kesäkuun loppuun mennessä. (21.5.2021/419)
Valtiovarainministeriö tekee ryhmän toimenpide-ehdotusten ja niitä koskevien valtuuston päätösten
perusteella ratkaisun kuntarakennelaissa tarkoitetun erityisen selvityksen tarpeellisuudesta kuntajaon
muuttamiseksi. Ratkaisu erityisen selvityksen tarpeellisuudesta voidaan tehdä myös uutta arviointimenettelyä
käynnistämättä, jos toimenpiteet eivät ole toteutuneet ja 2 tai 3 momentissa säädetyt edellytykset täyttyvät.
(21.5.2021/419)
L kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta 1704/2009  on kumottu L:lla 618/2021 , joka on voimassa
1.1.2023 alkaen. Ks. 1.1.2023 alkaen L  kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta 618/2021 27 § .
L:lla 175/2019  muutettu 1 18 § tuli voimaan 1.3.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
118 §
Erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettely
Kunnan ja valtion tulee yhdessä selvittää kunnan mahdollisuudet turvata asukkailleen lainsäädännössä
edellytetyt palvelut sekä ryhtyä toimenpiteisiin palvelujen edellytysten turvaamiseksi, jos vähintään toinen 2
ja 3 momentissa tarkoitetuista erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan
arviointimenettelyn edellytyksistä täyttyy .
Arviointimenettely voidaan käynnistää, jos kunta ei ole kattanut kunnan taseeseen kertynyttä alijäämää 1 10
§:n 3 momentissa säädetyssä määräajassa.
Arviointimenettely voidaan lisäksi käynnistää, jos asukasta kohden laskettu kertynyt alijäämä on
kuntakonsernin viimeisessä tilinpäätöksessä vähintään 1 000 euroa ja sitä edeltäneessä tilinpäätöksessä
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 35/46vähintään 500 euroa, tai kunnan rahoituksen riittävyyttä tai vakavaraisuutta kuvaavat kunnan ja
kuntakonsernin talouden tunnusluvut ovat kahtena vuonna peräkkäin täyttäneet seuraavat raja-arvot:
1) kuntakonsernin vuosikate on ilman kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain (1704/2009) 30
§:n mukaan myönnettyä harkinnanvaraisen valtionosuuden korotusta negatiivinen;
2) kunnan tuloveroprosentti on vähintään 1,0 prosenttiyksikköä korkeampi kuin kaikkien kuntien painotettu
keskimääräinen tuloveroveroprosentti;
3) asukasta kohden laskettu kuntakonsernin lainamäärä ylittää kaikkien kuntakonsernien keskimääräisen
lainamäärän vähintään 50 prosentilla;
4) kuntakonsernin suhteellinen velkaantuminen on vähintään 50 prosenttia.
Edellä 3 momentissa tarkoitettujen tunnuslukujen raja-arvot lasketaan vuosittain Tilastokeskuksen
ylläpitämistä konsernitilinpäätösten tiedoista. Tunnuslukujen laskentaperusteina käytetään Tilastokeskuksen
käyttämiä laskentaperusteita ja kunnan vahvistamaa tuloveroprosenttia.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun selvityksen tekee arviointiryhmä, jonka jäsenistä yhden nimeää
valtiovarainministeriö ja yhden kunta. Valtiovarainministeriö nimeää kuntaa kuultuaan ryhmän
puheenjohtajaksi kunnasta ja ministeriöstä riippumattoman henkilön. R yhmä tekee ehdotuksen kunnan
asukkaiden palvelujen turvaamiseksi tarvittavista toimenpiteistä.
Valtuuston on käsiteltävä ryhmän toimenpide-ehdotukset ja saatettava niitä koskeva päätös
valtiovarainministeriön tietoon mahdollisia jatkotoimenpiteitä varten. Valtiovarainministeriö tekee ryhmän
toimenpide-ehdotusten ja valtuuston päätösten perusteella ratkaisun kuntarakennelaissa tarkoitetun erityisen
selvityksen tarpeellisuudesta kuntajaon muuttamiseksi.
119 §
Arviointimenettely kuntayhtymässä
Jos kuntayhtymä ei ole kattanut kuntayhtymän taseeseen kertynyttä alijäämää 1 10 §:n 3 säädetyssä
määräajassa, valtiovarainministeriö voi määrätä kuntayhtymää ja sen jäsenkuntia kuultuaan riippumattoman
selvityshenkilön, jonka tehtävänä on laatia ehdotus kuntayhtymän talouden tasapainottamista koskevaksi
kuntayhtymän ja jäsenkuntien väliseksi sopimukseksi. Selvityshenkilön tulee ehdotusta laatiessaan kuulla
kuntayhtymää ja jäsenkuntia.
Kuntayhtymän ylintä päätösvaltaa käyttävän toimielimen ja jäsenkuntien valtuustojen on käsiteltävä 1
momentissa tarkoitettu selvityshenkilön ehdotus sopimukseksi. Jäsenkunnat voivat hyväksyä sopimuksen 57
§:n 1 momentissa säädetyllä tavalla. Sopimus on annettava valtiovarainministeriölle tiedoksi. Kuntayhtymän
ja jäsenkuntien talousarviot ja -suunnitelmat on laadittava siten, että ne toteuttavat sopimusta. Kuntayhtymän
toimintakertomuksessa on esitettävä selvitys sopimuksen toteutumisesta ja riittävyydestä tilikaudella.
Kuntayhtymän on saatettava selvitys valtiovarainministeriön tietoon tilikautta seuraavan vuoden kesäkuun
loppuun mennessä. (21.5.2021/419)
120 §
Kunnallisen liikelaitoksen talous
Kunnallisen liikelaitoksen talouteen sovelletaan kunnan taloutta koskevia säännöksiä kuitenkin siten, että:
1) kunnan ja kuntayhtymän liikelaitoksen talousarvio ja -suunnitelma laaditaan kunnan ja kuntayhtymän
talousarviosta ja -suunnitelmasta erillisenä osana;
2 kohta on kumottu L:lla 21.5.2021/419 .
3) kunnan ja kuntayhtymän liikelaitoksen kirjanpito on eriytettävä kunnan tai kuntayhtymän kirjanpidossa;
4) kunnan ja kuntayhtymän liikelaitoksen toiminnasta laaditaan tilikaudelta erillistilinpäätös, joka annetaan
tilintarkastajien tarkastettavaksi sekä saatetaan kunnanhallituksen tai yhtymähallituksen käsiteltäväksi;
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 36/465) kunnallisen liikelaitoksen tilinpäätöksen allekirjoittavat johtokunnan jäsenet ja liikelaitoksen johtaja;
6 kohta on kumottu L:lla 21.5.2021/419 .
7) esityksen kunnallisen liikelaitoksen tilikauden tuloksen käsittelystä tekee johtokunta
toimintakertomuksessa.
2 momentti on kumottu L:lla 21.5.2021/419 .
120 a § (21.5.2021/419)
Kunnan toiminnan, talouden ja palvelutuotannon tietojen tuottaminen ja toimittaminen
Kunnan on tuotettava tietoja kunnan toiminnasta ja taloudesta kunnan toiminnan, hallinnon ja talouden
ohjausta, johtamista ja seurantaa varten sekä 5 luvussa tarkoitettujen kunnan asukkaiden ja palvelujen
käyttäjien osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi.
Kunnan on salassapitosäännösten estämättä toimitettava 1 12 §:ssä tarkoitetut tilinpäätös-, osavuosikatsaus- ja
kustannustiedot sekä muualla laissa tai lain nojalla säännöllisesti toimitettavaksi edellytetyt taloustiedot
Valtiokonttorille yhteentoimivuuden edellyttämässä muodossa. Kunta vastaa toimittamiensa tietojen
oikeellisuudesta. Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä tuotettavista tiedoista sekä
tietojen tuottamisen ja toimittamisen menettelytavoista ja ajankohdista.
Valtiovarainministeriö vastaa 2 momentissa tarkoitettujen taloustietojen yhteentoimivuuden edellytyksenä
olevan tarkemman tietosisällön ja teknisten kuvausten määrittelyä varten tarvittavan yhteistyön
järjestämisestä. Yhteistyöhön osallistuvat kuntien sekä niiden ministeriöiden ja muiden virastojen edustajat,
joiden hallinnonalan lainsäädäntöön ja tehtäviin kuuluu määritellä kuntien talouden seurannassa ja
raportoinnissa käytettäviä käsitteitä ja määrityksiä. Yhteistyöhön perustuen valtiovarainministeriön
asetuksella annetaan vuosittain tarkemmat säännökset seuraavana tilikautena tietojen toimittamiseen
sovellettavasta tietosisällöstä ja teknisistä kuvauksista.
Kunnan toiminnan seurantaa, valvontaa ja ohjausta varten tuotettavista toimialakohtaisista muista tiedoista
säädetään erikseen.
14 luku
Hallinnon ja talouden tarkastus
121 §
Tarkastuslautakunta
Valtuusto asettaa tarkastuslautakunnan hallinnon ja talouden tarkastuksen sekä arvioinnin järjestämistä
varten. Lautakunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tulee olla valtuutettuja.
Tarkastuslautakunnan tehtävänä on:
1) valmistella valtuuston päätettävät hallinnon ja talouden tarkastusta koskevat asiat;
2) arvioida, ovatko valtuuston asettamat toiminnan ja talouden tavoitteet kunnassa ja kuntakonsernissa
toteutuneet ja onko toiminta järjestetty tuloksellisella ja tarkoituksenmukaisella tavalla;
3) arvioida talouden tasapainotuksen toteutumista tilikaudella sekä voimassa olevan taloussuunnitelman
riittävyyttä, jos kunnan taseessa on kattamatonta alijäämää;
4) huolehtia kunnan ja sen tytäryhteisöjen tarkastuksen yhteensovittamisesta;
5) valvoa 84 §:ssä säädetyn sidonnaisuuksien ilmoittamisvelvollisuuden noudattamista ja saattaa ilmoitukset
valtuustolle tiedoksi;
6) valmistella kunnanhallitukselle esitys tehtäviään koskeviksi hallintosäännön määräyksiksi sekä arvioinnin
ja tarkastuksen talousarvioksi.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 37/46Kunnanhallitus voi poiketa tarkastuslautakunnan esityksestä lautakuntaa koskeviksi hallintosäännön
määräyksiksi ja talousarvioksi kunnan hallintosäännön ja talousarvioesityksen yhteensovittamiseen
liittyvästä perustellusta syystä.
Tarkastuslautakunta laatii arviointisuunnitelman ja antaa valtuustolle kultakin vuodelta arviointikertomuksen,
jossa esitetään arvioinnin tulokset. Arviointikertomus käsitellään valtuustossa tilinpäätöksen yhteydessä.
Lautakunta voi antaa valtuustolle muitakin tarpeellisena pitämiään selvityksiä arvioinnin tuloksista.
Kunnanhallitus antaa valtuustolle lausunnon toimenpiteistä, joihin arviointikertomus antaa aihetta.
121 a § (21.5.2021/419)
121 a § on kumottu L:lla 21.5.2021/419 .
122 §
Tilintarkastus
Valtuusto valitsee hallinnon ja talouden tarkastamista varten tilintarkastusyhteisön. Yhteisön on määrättävä
vastuunalaiseksi tilintarkastajaksi JHT -tilintarkastaja. Tilintarkastaja toimii tehtävässään virkavastuulla.
(18.9.2015/1236)
Kunnan tytäryhteisön tilintarkastajaksi on valittava kunnan tilintarkastusyhteisö, jollei tästä poikkeamiseen
ole perusteltua tarkastuksen järjestämiseen liittyvää syytä.
Tilintarkastusyhteisö voidaan valita kerrallaan enintään kuuden tilikauden hallinnon ja talouden tarkastamista
varten.
Tilintarkastajalla on oltava edellytykset riippumattoman ja riittävän laajan tilintarkastuksen toimittamiseen.
Jos edellytykset riippumattomaan tarkastukseen puuttuvat, tilintarkastajan on kieltäydyttävä
vastaanottamasta tehtävää tai luovuttava siitä.
Tilintarkastajana ei saa toimia henkilö, joka 75 §:n mukaan ei ole vaalikelpoinen tarkastuslautakuntaan.
123 §
Tilintarkastajan tehtävät
Tilintarkastajan on toukokuun loppuun mennessä tarkastettava julkishallinnon hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti kunkin tilikauden hallinto, kirjanpito ja tilinpäätös. Tilintarkastajan on tarkastettava:
1) onko kunnan hallintoa hoidettu lain ja valtuuston päätösten mukaisesti;
2) antavatko kunnan tilinpäätös ja siihen kuuluva konsernitilinpäätös tilinpäätöksen laatimista koskevien
säännösten ja määräysten mukaisesti oikean ja riittävän kuvan kunnan tuloksesta, taloudellisesta asemasta,
rahoituksesta ja toiminnasta; (21.5.2021/419)
3) ovatko valtionosuuksien perusteista annetut tiedot oikeita;
4) onko kunnan sisäinen valvonta ja riskienhallinta sekä konsernivalvonta järjestetty asianmukaisesti.
Tilintarkastajan tulee noudattaa valtuuston ja tarkastuslautakunnan antamia ohjeita, jolleivät ne ole
ristiriidassa lain, hallintosäännön tai julkishallinnon hyvän tilintarkastustavan kanssa.
Havaitsemistaan olennaisista epäkohdista tilintarkastajan on ilmoitettava viipymättä kunnanhallitukselle
annettavassa tilintarkastuspöytäkirjassa. Tilintarkastuspöytäkirja annetaan tiedoksi tarkastuslautakunnalle.
124 §
Tarkastuslautakunnan ja tilintarkastajan tietojensaantioikeus
Tarkastuslautakunnalla on salassapitoa koskevien säännösten estämättä oikeus saada kunnan viranomaisilta
tiedot ja nähtävikseen asiakirjat, joita se pitää tarpeellisina arviointitehtävän hoitamiseksi.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 38/46Tilintarkastajalla on salassapitoa koskevien säännösten estämättä oikeus saada kunnan viranomaisilta ja
kuntakonserniin kuuluvilta yhteisöiltä ja säätiöiltä tiedot ja nähtävikseen asiakirjat, joita hän pitää
tarpeellisina tarkastustehtävän hoitamiseksi.
125 §
Tilintarkastuskertomus ja sen käsittely
Tilintarkastajan on annettava valtuustolle kultakin tilikaudelta kertomus, jossa esitetään tarkastuksen
tulokset. Kertomuksessa on myös esitettävä, onko tilinpäätös hyväksyttävä ja voidaanko toimielimen
jäsenelle ja asianomaisen toimielimen tehtäväalueen johtavalle viranhaltijalle ( tilivelvollinen ) myöntää
vastuuvapaus.
Jos tilintarkastaja havaitsee, että kunnan hallintoa ja taloutta on hoidettu vastoin lakia tai valtuuston
päätöksiä eikä virhe tai aiheutunut vahinko ole vähäinen, tilintarkastuskertomuksessa on tehtävä asiasta
tilivelvolliseen kohdistuva muistutus. Muistutusta ei voida kohdistaa valtuustoon.
Tarkastuslautakunnan on hankittava tilintarkastuskertomuksessa tehdystä muistutuksesta asianomaisen
selitys sekä kunnanhallituksen lausunto. Valtuusto päättää toimenpiteistä, joihin tarkastuslautakunnan
valmistelu, tilintarkastuskertomus ja siinä tehty muistutus antavat aihetta. Hyväksyessään tilinpäätöksen
valtuusto päättää vastuuvapaudesta tilivelvollisille.
VII OSA
ERINÄISET  SÄÄNNÖKSET
15 luku
Kunnan toiminta markkinoilla
126 §
Kunnan toiminta kilpailutilanteessa markkinoilla
Kunnan hoitaessa 7 §:ssä tarkoitettua tehtävää kilpailutilanteessa markkinoilla sen on annettava tehtävä
osakeyhtiön, osuuskunnan, yhdistyksen tai säätiön hoidettavaksi ( yhtiöittämisvelvollisuus ).
Kunta ei hoida tehtävää kilpailutilanteessa markkinoilla ainakaan, jos:
1) kunta tuottaa lain perusteella omana toimintanaan palveluja kunnan asukkaille ja muille, joille kunnan on
lain perusteella järjestettävä palveluja;
2) tehtävää hoidetaan 49 §:ssä tarkoitetulla tavalla yhteistoiminnassa lakiin perustuvan
yhteistoimintavelvoitteen perusteella ja palveluja tuotetaan omana toimintana alueen asukkaille ja muille,
joille on lain perusteella järjestettävä palveluja;
3) tehtävää hoidetaan 49 §:ssä tarkoitetulla tavalla yhteistoiminnassa ja kyseessä on hankintalain 15 §:ssä
tarkoitetun sidosyksikön tai 16 §:ssä tarkoitetun toisen hankintayksikön tai erityisalojen hankintalain 25 §:ssä
tarkoitetun sidosyksikön, 26 §:ssä tarkoitetun toisen viranomaishankintayksikön tai 27 §:ssä tarkoitetun
sidosyrityksen toiminnasta taikka jos yhteistoimintaan ei muutoin sovelleta kilpailuttamisvelvollisuutta;
(29.12.2016/141 1)
4) kunta järjestää laissa tarkoitettua opetuksen tai koulutuksen järjestämislupaa, toimilupaa tai oppilaitoksen
ylläpitämislupaa edellyttävää koulutusta, edellä mainitussa luvassa määrättyjä muita tehtäviä tai tuottaa
palveluja tällaiseen opetukseen kiinteästi liittyvinä oppilas- ja opiskelijatöinä;
5) toiminta perustuu lakiin perustuvaan monopoliasemaan tai muodostaa luonnollisen monopolin tai tuottaa
välittömästi näihin liittyviä palveluja; tai
6) kunta ostaa, myy tai vuokraa kiinteistöjä ja toiminta liittyy kunnan maankäyttö- ja rakennuslaissa
tarkoitettujen tehtävien hoitoon.
Kunta toimii kilpailutilanteessa markkinoilla, jos se osallistuu tarjouskilpailuun. Kunta ei kuitenkaan toimi
kilpailutilanteessa markkinoilla, jos se osallistuu tarjouskilpailuun 2 momentin 4 kohdassa tarkoitetun
opetuksen tai koulutuksen tai luvassa määrätyn muun tehtävän järjestämiseksi.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 39/46127 §
Yhtiöittämisvelvollisuutta koskevat poikkeukset
Yhtiöittämisvelvollisuuden estämättä kunta voi hoitaa omana toimintanaan 126 §:ssä tarkoitettua tehtävää,
jos:
1) toiminnan on katsottava olevan vähäistä;
2) lain perusteella kunta voi nimenomaisesti tuottaa palveluja toiselle taholle tai osallistua tällaista toimintaa
koskevaan tarjouskilpailuun;
3) kunta tuottaa tukipalveluja tytäryhteisölleen;
4) kunta tuottaa palveluja hankintalain 15 §:ssä tarkoitetulle sidosyksikölle taikka erityisalojen hankintalain
25 §:ssä tarkoitetulle sidosyksikölle, 27 §:ssä tarkoitetulle sidosyritykselle tai 28 §:ssä tarkoitetulle
yhteisyritykselle; (29.12.2016/141 1)
5) kunta vuokraa toimitiloja pääasiassa käytettäviksi kunnan omassa toiminnassa ja kuntakonserniin
kuuluville tytäryhteisöille tai käytettäviksi sellaisessa palvelutuotannossa, jonka tuotannon kunta on
kilpailuttanut;
6) kunta tuottaa palveluja kunnan tai kunnan tytäryhteisön palveluksessa oleville henkilöille palvelussuhteen
perusteella; tai
7) toiminta liittyy välittömästi valmiuslaissa (1552/201 1) tarkoitetun valmiussuunnitelman mukaiseen
poikkeusoloja koskevaan varautumisvelvollisuuteen.
Mitä edellä 1 momentissa säädetään palveluista, sovelletaan myös tavaroiden myyntiin kilpailutilanteessa
markkinoilla.
128 §
Hinnoittelu kunnan toimiessa kilpailutilanteessa markkinoilla
Kunnan toimiessa 127 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa kilpailutilanteessa markkinoilla sen on hinnoiteltava
toimintansa markkinaperusteisesti.
129 §
Lainan taikka takauksen tai muun vakuuden antaminen
Kunnan myöntämä laina, takaus tai muu vakuus ei saa vaarantaa kunnan kykyä vastata sille laissa säädetyistä
tehtävistä. Kunta ei saa myöntää lainaa, takausta tai muuta vakuutta, jos siihen sisältyy merkittävä
taloudellinen riski. Kunnan edut tulee turvata riittävän kattavilla vakuuksilla tai vastavakuuksilla. Mitä edellä
tässä momentissa säädetään vakuuksista, ei koske osakeyhtiölain (624/2006) 12 luvussa  eikä osuuskuntalain
(421/2013) 12 luvussa  tarkoitettua pääomalainaa. (21.5.2021/419)
Kunta voi myöntää takauksen tai muun vakuuden kilpailutilanteessa markkinoilla toimivan yhteisön velasta
tai muusta sitoumuksesta ainoastaan, jos yhteisö kuuluu kuntakonserniin tai se on kuntien tai kuntien ja
valtion yhteisessä määräysvallassa.
Sen estämättä, mitä 2 momentissa säädetään, kunta voi myöntää takauksen tai muun vakuuden, joka liittyy
sen liikuntalain (390/2015) , kuntien kulttuuritoiminnasta annetun lain (166/2019) , museolain (314/2019) ,
teatteri- ja orkesterilain (730/1992)  tai nuorisolain mukaisen tehtävän edistämiseen. Takauksen ja muun
vakuuden antamisen edellytyksistä on kuitenkin voimassa, mitä siitä erikseen säädetään. Lisäksi kunta voi
myöntää takauksen tai muun vakuuden, jos se perustuu lain perusteella hyväksyttyyn tukiohjelmaan tai
yksittäiseen tukeen tai liittyy yhteisölle tai säätiölle annettuun palveluvelvoitteeseen. (21.5.2021/419)
Kunnan on lisäksi otettava huomioon, mitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108
artiklassa säädetään.
Teatteri- ja orkesteriL  730/1992  on kumottu L:lla esittävän taiteen edistämisestä 1082/2020 .
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 40/46130 §
Kunnan omistaman kiinteistön luovutuksen tai vuokrasopimuksen markkinaehtoisuuden määrittely
Kunta voi luovuttaa tai antaa vuokralle vähintään kymmeneksi vuodeksi omistamansa kiinteistön
kilpailutilanteessa markkinoilla toimivalle tarjouskilpailulla, jolle ei aseteta ehtoja. Tarjouskilpailun on oltava
avoin ja siitä on tiedotettava riittävästi.
Kunnan luovuttaessa tai antaessa vuokralle vähintään kymmeneksi vuodeksi omistamansa kiinteistön ilman 1
momentin mukaista tarjouskilpailua, puolueettoman arvioijan on arvioitava kiinteistön markkina-arvo tai
markkinaperusteinen vuokrataso.
Kunnan on lisäksi otettava huomioon, mitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108
artiklassa säädetään.
131 §
Palveluvelvoite
Kunta voi antaa määräaikaisen palveluvelvoitteen kunnan asukkaiden hyvinvoinnin kannalta tarpeellisten
palvelujen turvaamiseksi kilpailutilanteessa markkinoilla toimivalle palveluntuottajalle, jos markkinoiden
toiminta on puutteellista. Ennen palveluvelvoitteen antamista kunnan on selvitettävä, toimivatko markkinat
riittävästi.
Palveluvelvoite on annettava kirjallisesti ja siinä tulee määritellä palvelun tuottamiseen ja korvauksen
määräytymiseen liittyvät keskeiset ehdot. Palvelun turvaamiseksi maksettavissa korvauksissa on lisäksi
otettava huomioon, mitä Euroopan komission yleistä taloudellista etua koskevissa valtiontukisäädöksissä
säädetään.
Palveluntuottaja on valittava avoimessa ja syrjimättömässä menettelyssä. Jos palveluvelvoite täyttää
hankintalaissa säädetyn hankintasopimuksen tai käyttöoikeussopimuksen määritelmän, palveluntuottajan
valinnassa on noudatettava mainitun lain mukaista menettelyä. (29.12.2016/141 1)
132 § (21.5.2021/419)
Kilpailulain soveltaminen
Kirjanpidon eriyttämisestä sekä Kilpailu- ja kuluttajaviraston oikeudesta puuttua kunnan, kuntayhtymän tai
niiden määräysvaltaan kuuluvan yhteisön harjoittamaan kilpailulain vastaiseen menettelyyn tai toiminnan
rakenteeseen säädetään kilpailulaissa (948/201 1).
16 luku
Oikaisuvaatimus ja kunnallisvalitus
133 §
Luvun säännösten soveltaminen
Tämän luvun säännöksiä sovelletaan oikaisuvaatimuksen tekemiseen ja kunnallisvalitukseen kunnan ja
kuntayhtymän viranomaisen päätöksestä, jollei erikseen lailla toisin säädetä. Jos päätökseen voidaan muun
lain nojalla hakea muutosta kunnallisvalituksin, ei 134 §:ää sovelleta.
134 §
Oikaisuvaatimus
Kunnanhallituksen, lautakunnan ja valiokunnan, niiden jaoston sekä niiden alaisen viranomaisen päätökseen
tyytymätön saa hakea siihen oikaisua.
Oikaisuvaatimus tehdään 1 momentissa tarkoitetun toimielimen ja sen jaoston sekä sen alaisen viranomaisen
päätöksestä asianomaiselle toimielimelle. Oikaisuvaatimus kunnallisen liikelaitoksen johtokunnan 67 §:n 3
momentissa ja liikelaitoskuntayhtymän johtokunnan 67 §:n 5 momentissa tarkoitetusta päätöksestä tehdään
päätöksen tehneelle johtokunnalle. Jos hallintosäännössä on 92 §:n nojalla määrätty , että päätös voidaan ottaa
liikelaitoksen johtokunnan käsiteltäväksi, oikaisuvaatimus johtokunnan ja sen alaisen viranomaisen
päätöksestä tehdään johtokunnalle. Oikaisuvaatimus on käsiteltävä kiireellisenä.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 41/46Jos kunnanhallitus on 92 §:n nojalla ottanut alaisensa viranomaisen tai jaostonsa päättämän asian
käsiteltäväkseen, päätöksestä tehty oikaisuvaatimus on käsiteltävä kunnanhallituksessa.
135 §
Kunnallisvalitus
Valtuuston ja kuntayhtymän 58 §:n 1 momentissa tarkoitetun toimielimen päätökseen sekä
kunnanhallituksen, lautakunnan ja johtokunnan oikaisuvaatimuksen johdosta antamaan päätökseen haetaan
muutosta kunnallisvalituksella hallinto-oikeudelta.
Valituksen saa tehdä sillä perusteella, että:
1) päätös on syntynyt virheellisessä järjestyksessä;
2) päätöksen tehnyt viranomainen on ylittänyt toimivaltansa; tai
3) päätös on muuten lainvastainen.
Valittajan tulee esittää 2 momentissa tarkoitetut valituksen perusteet ennen valitusajan päättymistä.
136 §
Oikaisuvaatimus- ja valituskelpoisuus
Päätöksestä, joka koskee vain valmistelua tai täytäntöönpanoa, ei saa tehdä oikaisuvaatimusta eikä
kunnallisvalitusta.
137 §
Oikaisuvaatimus- ja valitusoikeus
Oikaisuvaatimuksen ja kunnallisvalituksen saa tehdä se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen,
velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa ( asianosainen ) sekä kunnan jäsen.
Kuntayhtymän viranomaisen päätöksestä oikaisuvaatimuksen ja kunnallisvalituksen saa tehdä myös
kuntayhtymän jäsenkunta ja sen jäsen sekä kuntien yhteisen toimielimen päätöksestä sopimukseen osallinen
kunta ja sen jäsen.
Oikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen saa hakea muutosta kunnallisvalituksin vain se, joka on
tehnyt oikaisuvaatimuksen. Jos päätös on oikaisuvaatimuksen johdosta muuttunut, saa päätökseen hakea
muutosta kunnallisvalituksin myös se, jolla on 1 tai 2 momentin nojalla oikeus tehdä kunnallisvalitus.
138 §
Oikaisuvaatimus- ja valitusaika
Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän ja kunnallisvalitus 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
139 §
Päätöksen tiedoksianto asianosaiselle
Päätöksen tiedoksiantoon asianosaiselle sovelletaan, mitä hallintolain 59 §:ssä säädetään tavallisesta
tiedoksiannosta ja sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa annetun lain (13/2003) 19 §:ssä  säädetään
tavallisesta sähköisestä tiedoksiannosta.
140 §
Päätöksen tiedoksianto kunnan jäsenelle
Valtuuston, kunnanhallituksen ja lautakunnan sekä kuntayhtymän 58 §:n 1 momentissa tarkoitetun
toimielimen pöytäkirja siihen liitettyine oikaisuvaatimusohjeineen tai valitusosoituksineen pidetään
tarkastamisen jälkeen nähtävänä yleisessä tietoverkossa, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta
johdu. Jos asia on kokonaan salassa pidettävä, pöytäkirjassa julkaistaan ainoastaan maininta salassa
pidettävän asian käsittelystä. Pöytäkirjassa julkaistaan ainoastaan tiedonsaannin kannalta välttämättömät
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 42/46henkilötiedot. Pöytäkirjan sisältämät henkilötiedot on poistettava tietoverkosta oikaisuvaatimus- tai
valitusajan päättyessä.
Kunnan ja kuntayhtymän muun kuin 1 momentissa tarkoitetun viranomaisen pöytäkirja pidetään vastaavasti
yleisesti nähtävänä, jos asianomainen viranomainen katsoo sen tarpeelliseksi.
Kunnan jäsenen ja 137 §:n 2 momentissa tarkoitetun kunnan katsotaan saaneen päätöksestä tiedon seitsemän
päivän kuluttua siitä, kun pöytäkirja on nähtävänä yleisessä tietoverkossa.
141 §
Oikaisuvaatimusohjeet ja valitusosoitus
Päätökseen, josta saa tehdä oikaisuvaatimuksen, on liitettävä oikaisuvaatimusohjeet.
Päätökseen, josta saa tehdä kunnallisvalituksen, on liitettävä valitusosoitus.
Päätökseen, josta ei saa tehdä oikaisuvaatimusta eikä kunnallisvalitusta, on liitettävä ilmoitus
muutoksenhakukiellosta. Ilmoituksessa on mainittava mihin säännökseen kielto perustuu.
142 § (30.12.2019/1575)
Jatkovalitus
Hallinto-oikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jos korkein
hallinto-oikeus myöntää valitusluvan. Kunnan, kuntayhtymän tai asianomaisten kuntien on viipymättä
julkaistava ilmoitus päätöksestä yleisessä tietoverkossa, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta
johdu. Päätöksen sisältämät henkilötiedot on poistettava tietoverkosta valitusajan päättyessä.
Valitusaika luetaan siitä, kun ilmoitus päätöksestä on julkaistu. Jos päätös on annettu asianosaiselle erikseen
tiedoksi, valitusaika luetaan kuitenkin tiedoksisaannista.
Kunnan valitusoikeuteen hallinto-oikeuden päätöksestä sovelletaan, mitä oikeudenkäynnistä hallintoasioissa
annetun lain (808/2019) 109 §:ssä  säädetään. Toimivallasta kunnan valitusoikeuden käyttämiseen
sovelletaan, mitä kunnan puhevallan käyttämisestä säädetään tämän lain 39 §:ssä.
143 §
Päätöksen täytäntöönpanokelpoisuus
Päätös voidaan panna täytäntöön ennen kuin se on saanut lainvoiman. Täytäntöönpanoon ei kuitenkaan saa
ryhtyä, jos oikaisuvaatimus tai valitus käy täytäntöönpanon johdosta hyödyttömäksi taikka jos
oikaisuvaatimuksen käsittelevä toimielin tai valitusviranomainen kieltää täytäntöönpanon.
144 § (30.12.2019/1575)
Muut säännökset oikaisuvaatimuksesta ja kunnallisvalituksesta
Oikaisuvaatimukseen ja kunnallisvalitukseen sovelletaan siltä osin kuin tässä laissa ei toisin säädetä, mitä
hallintolaissa ja oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa säädetään.
17 luku
Voimaantulo
145 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2015.
146 §
Kumottavat säännökset
Tällä lailla kumotaan kuntalaki (365/1995) .
Jos muualla laissa viitataan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleeseen kuntalakiin, on sen sijasta
sovellettava tätä lakia.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 43/46147 § (29.12.2016/1484)
Toimielimiä ja johtamista, asukkaiden osallistumisoikeuksia, luottamushenkilöitä, päätöksenteko- ja hallintomenettelyä
sekä oikaisuvaatimusta ja kunnallisvalitusta koskevat siirtymäsäännökset
Edellä 4–7 lukua, 59 §:ää, 60 §:n 2 momenttia, 64 §:n 4 momenttia ja 10, 12 sekä 16 lukua sovelletaan
vuonna 2017 valittavan valtuuston toimikauden alusta lukien. Tätä ennen toimielimiin ja johtamiseen,
asukkaiden osallistumisoikeuksiin, luottamushenkilöihin, päätöksenteko- ja hallintomenettelyyn sekä
oikaisuvaatimukseen ja kunnallisvalitukseen sovelletaan, mitä tämän lain voimaan tullessa voimassa olleessa
kuntalaissa säädetään. Lain 20 §:ää sovelletaan kuitenkin jo vuonna 2017 järjestettävissä kuntavaaleissa.
Edellä 15 §:n 1 momenttia valtuuston toimikaudesta ja 16 §:ää valtuutettujen lukumäärästä sovelletaan
ensimmäisen kerran vuonna 2017 valittavaan valtuustoon. Lain voimaan tullessa toimivaltaisen valtuuston
toimikausi jatkuu toukokuun 2017 loppuun.
Valtuutettu tai muu tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen kuntalain 32 §:ssä tarkoitettu kunnan
luottamushenkilö voi niin halutessaan erota toimestaan vuoden 2016 lopussa valtuuston toimikauden
jatkumisen perusteella. Tällöin varavaltuutettu kutsutaan valtuutetun tilalle jäljellä olevaksi toimikaudeksi ja
muuhun luottamustoimeen valitaan uusi henkilö. Valtuutetun toimesta tai muusta kunnan luottamustoimesta
eroamisesta on ilmoitettava kirjallisesti valtuustolle tai luottamushenkilön valinneelle muulle toimielimelle
marraskuun 2016 loppuun mennessä.
Edellä 19 §:n 2 momentissa tarkoitettua kunnan velvollisuutta ilmoittaa valtuustoryhmille maksetun tuen
määrä ja 82 §:n 3 momentissa tarkoitettua kunnan velvollisuutta ilmoittaa perittyjen
luottamushenkilömaksujen määrä sovelletaan ensimmäisen kerran laadittaessa vuoden 2015 tilinpäätös.
Kuntien yhteistoimintasopimukset on saatettava 8 luvussa säädetyn mukaisiksi vuoden 2019 loppuun
mennessä.
148 §
Alijäämän kattamista ja arviointimenettelyä koskevat siirtymäsäännökset
Edellä 1 10 §:n 3 momentissa säädettyä velvollisuutta kattaa kunnan taseeseen kertynyt alijäämä sovelletaan
ensimmäisen kerran tilikauden 2015 tilinpäätöksessä taseeseen kertyneeseen alijäämään.
Sen estämättä, mitä 1 10 §:n 3 momentissa säädetään velvollisuudesta kattaa kunnan taseeseen kertynyt
alijäämä, alijäämän tulee olla katettu viimeistään tilikauden 2022 tilinpäätöksessä, jos kunnan taseeseen
kertynyt alijäämä on tilikauden 2015 tilinpäätöksessä yli 500 euroa asukasta kohden.
Tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen kuntalain 65 §:n 3 momentin säännöksiä taloussuunnitelman
yhteydessä alijäämän kattamiseksi päätetyistä yksilöidyistä toimenpiteistä sovelletaan vuoden 2016 loppuun.
Erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettelyä koskevan 1 18 §:n 1 ja 3–5
momenttia sovelletaan ensimmäisen kerran tilikautena 2017 ja 2 momenttia ensimmäisen kerran vuoden
2015 taseeseen kertyneeseen alijäämään, jos alijäämää ei ole katettu tilikauden 2020 tilinpäätöksessä. Edellä
2 momentissa säädetyssä tapauksessa arviointimenettelyä sovelletaan ensimmäisen kerran vuoden 2015
taseeseen kertyneeseen alijäämään, jos alijäämää ei ole katettu tilikauden 2022 tilinpäätöksessä. Vuosina
2015 ja 2016 erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettelyyn sovelletaan
tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 63 a §:ää
ja sen perusteella annettua asetusta.
Arviointimenettelyä kuntayhtymässä koskevaa 1 19 §:ää sovelletaan ensimmäisen kerran vuoden 2015
taseeseen kertyneeseen alijäämään, jos alijäämää ei ole katettu tilikauden 2020 tilinpäätöksessä.
149 §
Hallinnon ja talouden tarkastusta koskevat siirtymäsäännökset
Tilikauden 2014 hallinnon ja talouden tarkastukseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 44/46Edellä 122 §:n säännöksiä tilintarkastusyhteisön valinnasta sovelletaan ensimmäisen kerran lain voimaan
tullessa voimassa olleiden tilintarkastusta koskevien sopimusten päätyttyä.
150 §
Yhtiöittämisvelvollisuutta koskevat siirtymäsäännökset
Jos kunnan tai kuntayhtymän toiminnassa on kyse julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain
(916/2012)  mukaisten palvelujen tuottamisesta kilpailutilanteessa markkinoilla, kunnan tai kuntayhtymän on
vuoden 2016 loppuun mennessä siirrettävä tehtävä hoidettavaksi yhtiö-, yhteisö- tai säätiömuodossa taikka
järjestettävä toiminta muutoin siten, ettei toiminta vääristä kilpailua.
Edellä 126 §:n 1 momenttia sovelletaan terveydenhuoltolain (1326/2010) 18 §:n  3 momentissa tarkoitettujen
työterveyshuollon palvelujen tuottamiseen vuoden 2019 alusta. Kunnan tuottaessa siirtymäaikana
työterveyshuollon palveluja sen on niiden hinnoittelussa noudatettava, mitä tämän lain 128 §:ssä säädetään.
Kunnan tai kuntayhtymän on siirtymäaikana eriytettävä kirjanpidossaan työterveyshuollon palvelut kunnan
muista terveydenhuollon palveluista, jos kunta tai kuntayhtymä toimii kilpailutilanteessa markkinoilla.
Kilpailu- ja kuluttajavirasto voi puuttua kilpailulain 4 a luvussa tarkoitetulla tavalla kunnan tai kuntayhtymän
toimintaan ja hinnoitteluun niiden tarjotessa siirtymäaikana työterveyshuollon palveluja kilpailutilanteessa
markkinoilla. (21.12.2016/1340)
Jos 2 momentissa tarkoitetut tehtävät siirretään vuoden 2018 loppuun mennessä, on sen osakeyhtiön,
osuuskunnan, yhdistyksen tai säätiön, jonka palvelukseen kunnan tai kuntayhtymän palveluksessa olevat
henkilöt siirtyvät, huolehdittava sellaisen siirtyvän henkilöstön eläketurvan säilymisestä, joka on ollut
kunnan tai kuntayhtymän palveluksessa ennen vuotta 1993 ja jonka palvelussuhde jatkuu yhdenjaksoisesti
eläketapahtumaan saakka. (21.12.2016/1340)
Jos kunta tai kuntayhtymä viimeistään vuoden 2018 loppuun mennessä luovuttaa 2 momentissa tarkoitettujen
tehtävien siirtämiseksi yhden tai useamman kunnan tai kuntayhtymän omistamalle osakeyhtiölle
omistamansa kiinteistön, joka on ennen lain voimaantuloa pääasiallisesti ollut välittömästi kunnan
kilpailutilanteessa markkinoilla hoidettavan tehtävän käytössä ja tulee tuollaiseen käyttöön luovutuksen
jälkeen ja saa vastikkeeksi vastaanottavan yhtiön osakkeita, verovirasto palauttaa suoritetun veron
hakemuksesta. Verovapaus koskee vastaavasti yhtiöitettävän toiminnan käyttöomaisuuteen kuuluvia
arvopapereita sekä kunnan tai kuntayhtymän omistaman kiinteistön omistamista ja hallintaa harjoittavan
yhtiön osakkeiden luovutusta vastaanottavan yhtiön osakkeita vastaan, jos:
1) kiinteistöt ovat pääasiassa edellä tarkoitetussa käytössä; tai
2) osakkeet oikeuttavat edellä tarkoitetussa käytössä olevan huoneiston hallintaan.
(21.12.2016/1340)
Hakemus veron palauttamiseksi on tehtävä vuoden kuluessa veron suorittamisesta. Hakemukseen on
liitettävä asianomaisten kuntien antama selvitys luovutuksen liittymisestä tässä laissa säädettyyn toiminnan
yhtiöittämisvelvollisuuteen sekä kiinteistön käytöstä ennen luovutusta ja sen jälkeen. Hakemukseen on
lisäksi liitettävä kunnan tilintarkastajan lausunto. Verovirasto voi tarvittaessa pyytää valtiovarainministeriöltä
lausunnon luovutuksen liittymisestä laissa säädettyyn yhtiöittämisvelvollisuuteen.
Jos hakemus on tehty ja verovapaan luovutuksen edellytysten täyttymisestä on esitetty selvitys ennen veron
suorittamista, verovirasto voi päättää, että veroa ei ole suoritettava.
HE 268/2014 , HaVM 55/2014, EV  348/2014
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
18.9.2015/1236:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 254/2014 , TaVM 34/2014, EV  371/2014
21.12.2016/1340:
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 45/46Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 212/2016 , HaVM 24/2016, EV  217/2016
29.12.2016/1411:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 108/2016 , TaVM 31/2016, EV  239/2016
29.12.2016/1484:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Sen 12 a lukua sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä
kesäkuuta 2017.
HE 250/2016 , HaVM 26/2016, EV  254/2016
8.2.2019/175:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2019. Kuntalain 1 18 §:n 3 ja 4 momentissa säädettyjä raja-
arvoja sovellettaisiin ensimmäisen kerran vuonna 2022 vuosien 2020 ja 2021 tilinpäätösten tunnuslukujen
perusteella. Vuosina 2019–2021 erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan
arviointimenettelyyn sovelletaan, mitä tämän lain voimaan tullessa voimassa olleessa kuntalain 1 18 §:ssä
säädetään.
HE 280/2018 , HaVM 24/2018, EV  215/2018
29.11.2019/1178:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 10/2019 , HaVM 3/2019, EV  20/2019
19.12.2019/1368:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020. Sen 121 a §:n 2 ja 3 momenttia sovelletaan
ensimmäisen kerran vuotta 2021 koskeviin kuntien taloustietoihin.
Lain 1 18 §:n 4 momentissa tarkoitetut tunnuslukujen raja-arvot lasketaan vielä vuodelta 2020
Tilastokeskuksen ylläpitämien konsernitilinpäätöstietojen perusteella.
HE 60/2019 , HaVM 13/2019, EV  60/2019
30.12.2019/1575:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa tehtyyn hallinto-oikeuden päätökseen sovelletaan tämän
lain voimaan tullessa voimassa ollutta 142 §:ää.
HE 61/2019 , HaVM 15/2019, EV  79/2019
30.4.2020/292:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2020.
Lain 90 a § on voimassa 31 päivään heinäkuuta 2020 ja 99 a § 31 päivään toukokuuta 2021.
HE 47/2020 , HaVM 7/2020, EV  42/2020
27.11.2020/883:
1/12/23, 9:49 AM Kuntalaki 410/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20150410 46/46Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2020 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2025.
HE 159/2020 , HaVM 19/2020, EV  152/2020
21.5.2021/419:
Tämä laki tulee voimaan 26 päivänä toukokuuta 2021.
Lain 99 § tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2021 ja lain 75 § tulee voimaan 1 päivänä elokuuta
2021. Lain 1 18 §:n 6 ja 7 momenttia sovelletaan menettelyihin, jotka alkavat tämän lain tultua voimaan.
Kunnan hallintosääntö on saatettava 90 §:n mukaiseksi vuoden 2021 loppuun mennessä. Kuntayhtymän
perussopimus on saatettava 56 §:n mukaiseksi vuoden 2023 loppuun mennessä.
HE 242/2020 , HaVM 5/2021, EV  44/2021
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2015  › 10.4.2015/410
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.