11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 1/37Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2016 › 25.8.2016/673
Seurattu SDK 926/2022 saakka.
25.8.2016/673
Tuomioistuinlaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
I OSA
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 luku
Yleiset säännökset (22.2.2019/209)
1 § (22.2.2019/209)
Lain soveltamisala
Tässä laissa säädetään tuomioistuimista sekä tuomareista, muista tuomioistuinten jäsenistä ja muusta
tuomioistuinten henkilöstöstä. Laissa säädetään myös T uomioistuinvirastosta, tuomarinvalintalautakunnasta
ja tuomarinkoulutuslautakunnasta sekä niiden tehtävistä ja henkilöstöstä.
Lakia sovelletaan korkeimpaan oikeuteen ja korkeimpaan hallinto-oikeuteen sekä niiden jäseniin kuitenkin
vain, jollei korkeimmasta oikeudesta annetussa laissa (665/2005)  tai korkeimmasta hallinto-oikeudesta
annetussa laissa (1265/2006)  toisin säädetä.
Valtakunnanoikeudesta säädetään erikseen.
2 §
Tuomioistuimet
Yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja ylimpänä oikeusasteena korkein oikeus.
Yleisiä hallintotuomioistuimia ovat hallinto-oikeudet ja ylimpänä oikeusasteena korkein hallinto-oikeus.
Erityistuomioistuimia ovat markkinaoikeus, työtuomioistuin ja vakuutusoikeus.
3 §
Tuomiovallan käyttö ja tuomioistuinten riippumattomuus
Tuomioistuimet käyttävät niille perustuslain mukaan kuuluvaa tuomiovaltaa.
Tuomioistuimet ovat tuomiovaltaa käyttäessään riippumattomia.
4 §
Tuomioistuimen toiminnan järjestäminen
Tuomioistuimet vastaavat itse toimintansa järjestämisestä noudattaen, mitä tässä tai muussa laissa säädetään.
Tarkemmat määräykset tuomioistuimen toiminnasta, lainkäyttö- ja hallintoasioiden käsittelystä ja muusta
työskentelyn järjestämisestä annetaan työjärjestyksessä, jonka tuomioistuin hyväksyy .
5 §
Tuomarit
Tuomareita ovat:
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 2/371) korkeimmassa oikeudessa presidentti ja muina tuomareina oikeusneuvokset;
2) korkeimmassa hallinto-oikeudessa presidentti ja muina tuomareina oikeusneuvokset;
3) hovioikeudessa päällikkötuomarina presidentti ja muina tuomareina hovioikeudenneuvokset;
4) käräjäoikeudessa päällikkötuomarina laamanni ja muina tuomareina käräjätuomarit sekä maaoikeutena
toimivassa käräjäoikeudessa lisäksi maaoikeusinsinöörit;
5) hallinto-oikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina hallinto-oikeustuomarit sekä
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimessa hallintotuomari;
6) markkinaoikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina markkinaoikeustuomarit ja
markkinaoikeusinsinöörit;
7) työtuomioistuimessa päällikkötuomarina presidentti ja muuna tuomarina työtuomioistuinneuvos;
8) vakuutusoikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina vakuutusoikeustuomarit;
9) hovioikeudessa, hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa, työtuomioistuimessa ja vakuutusoikeudessa 18
luvussa tarkoitetut asessorit.
Tuomioistuimessa voi lisäksi olla muita jäseniä siten kuin tässä tai muussa laissa säädetään.
6 §
Tuomarin asema ja riippumattomuus
Tuomari on tuomiovaltaa käyttäessään riippumaton.
Tuomarin riippumattomuutta turvaavasta virassapysymisoikeudesta säädetään perustuslain 103 §:ssä sekä
tarkemmin tämän lain 16 luvussa.
7 §
Tuomarinvakuutus
Tuomarin ja tuomioistuimen muun jäsenen on ennen tehtäväänsä ryhtymistä annettava seuraava
tuomarinvakuutus: ”Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä toimin
virassani perustuslakia ja lakia noudattaen, tuomitsen oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti parhaan
ymmärrykseni mukaan sekä kunnioitan ihmisten yhdenvertaisuutta lain edessä.”
Vakuutus annetaan asianomaisessa tuomioistuimessa. Sen voi antaa myös käräjäoikeudessa.
Tarkemmat säännökset tuomarin vakuutuksesta annetaan valtioneuvoston asetuksella.
II OSA
TUOMIOISTUIMET
2 luku
Käräjäoikeudet
1 §
Käräjäoikeuden tehtävät
Käräjäoikeus käsittelee riita-, rikos- ja hakemusasiat ensimmäisenä oikeusasteena, jollei toisin säädetä.
Käräjäoikeus käsittelee myös muut sille lailla säädetyt asiat.
2 §
Asian ratkaiseminen
Käräjäoikeus käsittelee ja ratkaisee asiat istunnossa ja kansliassa.
Käräjäoikeuden puheenjohtajana toimii laamanni, käräjätuomari tai käräjänotaari.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 3/373 § (14.12.2017/860)
Käräjäoikeudet
Käräjäoikeuksia ovat Ahvenanmaan, Etelä-Karjalan, Etelä-Pohjanmaan, Etelä-Savon, Helsingin, Itä-
Uudenmaan, Kainuun, Kanta-Hämeen, Keski-Suomen, Kymenlaakson, Lapin, Länsi-Uudenmaan, Oulun,
Pirkanmaan, Pohjanmaan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Päijät-Hämeen, Satakunnan ja V arsinais-
Suomen käräjäoikeudet.
Käräjäoikeuksista maaoikeuksina, merioikeuksina ja sotaoikeuksina säädetään erikseen.
4 §
Käräjäoikeuksien toimipaikat
Käräjäoikeudessa on kanslia. Käräjäoikeudella voi tarvittaessa olla useampi kanslia ja istuntopaikka.
Erityisestä syystä istunto voidaan toimittaa myös käräjäoikeuden tuomiopiirissä muualla kuin 1 momentissa
tarkoitetussa istuntopaikassa tai muulla kuin käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla paikkakunnalla.
Käräjäoikeuksien kanslian ja istuntopaikan sijainnista säädetään oikeusministeriön asetuksella.
5 § (14.12.2017/860)
Käräjäoikeuksien tuomiopiirit
Käräjäoikeuden tuomiopiirinä on yksi tai useampi maakunta taikka yksi tai useampi maakunnan tai
maakuntien kunnista, jollei käräjäoikeuksien toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä.
Käräjäoikeuksien tuomiopiireistä säädetään valtioneuvoston asetuksella.
6 §
Käräjäoikeuden jäsenet
Käräjäoikeuden jäseniä ovat laamanni ja käräjätuomarit. Käräjäoikeudessa on lisäksi muina jäseninä
lautamiehiä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen sen mukaan kuin
oikeudenkäymiskaaressa tai muussa laissa säädetään. Lautamiehistä säädetään käräjäoikeuden lautamiehistä
annetussa laissa (675/2016) .
Käräjäoikeudessa voi lisäksi olla sotilasjäseniä, jotka osallistuvat sotilasoikeudenkäyntiasioiden käsittelyyn
ja ratkaisemiseen. Sotilasoikeudenkäyntiasioista säädetään sotilasoikeudenkäyntilaissa (326/1983) .
Käräjäoikeuksien tuomiopiirejä yhdistämällä perustetussa käräjäoikeudessa voi yhdistämisen niin
edellyttäessä tilapäisesti olla useampi kuin yksi laamannin virka. Laamanneista yksi nimitetään
päällikkötuomariksi noudattaen 1 1 luvun 2 §:n 1 momenttia. Mitä laamannista säädetään, koskee
päällikkötuomarina toimivaa laamannia.
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimen hallintotuomari toimii myös Ahvenanmaan käräjäoikeuden
käräjätuomarina.
7 §
Maaoikeuden jäsenet
Maaoikeutena toimivassa käräjäoikeudessa on jäseninä maaoikeusasioita käsittelevä käräjätuomari
(maaoikeusasioiden vastuutuomari ) sekä maaoikeusinsinööri. Maaoikeusasioiden vastuutuomari osallistuu
myös käräjäoikeuden muiden asioiden käsittelyyn.
Käräjäoikeuden laamanni määrää lisäksi vähintään yhden käräjäoikeuden tuomareista käsittelemään
maaoikeusasioita enintään viiden vuoden määräajaksi kerrallaan.
3 luku
Hovioikeudet
1 §
Hovioikeuden lainkäyttötehtävät
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 4/37Hovioikeus käsittelee käräjäoikeuden ratkaisuista tehdyt valitukset ja kantelut sekä hovioikeuden
ratkaistavaksi säädetyt ylimääräistä muutoksenhakua koskevat asiat ja muut laissa sen ratkaistavaksi säädetyt
lainkäyttöasiat.
Hovioikeus käsittelee ensimmäisenä oikeusasteena sille lain mukaan kuuluvat tuomareita, muita
tuomioistuinten virkamiehiä sekä syyttäjiä koskevat virkarikosasiat.
2 §
Hovioikeuden valvontatehtävät
Hovioikeus valvoo tuomiopiirinsä käräjäoikeuksien toimintaa ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin
havaitsemiensa epäkohtien poistamiseksi. Hovioikeudella on tämän tehtävän toteuttamiseksi oikeus saada
tarvitsemansa tiedot asianomaisilta viranomaisilta.
Hovioikeuden on laadittava käräjäoikeuden valvonnan yhteydessä havaitsemistaan asioista kertomus, joka on
toimitettava tiedoksi valtioneuvoston oikeuskanslerille ja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Lisäksi
hovioikeuden on ilmoitettava valtioneuvoston oikeuskanslerille tietoonsa tulleista seikoista, jotka saattavat
johtaa virkasyytteen nostamiseen hovioikeudessa.
Työjärjestyksessä määrätään, miten valvonta on suoritettava.
3 §
Hovioikeuden muut tehtävät
Hovioikeus käsittelee oikeushallintoasiat ja muut lailla sen ratkaistavaksi säädetyt asiat.
4 §
Asian ratkaiseminen
Hovioikeus käsittelee ja ratkaisee lainkäyttöasiat istunnossa esittelystä tai pääkäsittelyssä.
Hovioikeuden puheenjohtajana toimii presidentti tai hovioikeudenneuvos.
5 §
Hovioikeudet
Hovioikeuksia ovat Helsingin, Itä-Suomen, Rovaniemen, T urun ja V aasan hovioikeudet.
6 §
Hovioikeuksien toimipaikat
Hovioikeuden sijainnista säädetään valtioneuvoston asetuksella. Hovioikeudella voi olla myös pysyvä
istuntopaikka, jonka sijainnista säädetään oikeusministeriön asetuksella.
Hovioikeuden istunto toimitetaan sen sijaintipaikkakunnalla. Pääkäsittely saadaan kuitenkin tarvittaessa
toimittaa hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla muulla paikkakunnalla kuin hovioikeuden
sijaintipaikkakunnalla. Erityisestä syystä pääkäsittely saadaan toimittaa myös muulla kuin hovioikeuden
tuomiopiiriin kuuluvalla paikkakunnalla.
7 §
Hovioikeuksien tuomiopiirit
Hovioikeuden tuomiopiirinä on yhden tai useamman käräjäoikeuden tuomiopiiri, jollei hovioikeuksien
toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä.
Hovioikeuksien tuomiopiireistä säädetään valtioneuvoston asetuksella.
8 §
Hovioikeuden jäsenet
Hovioikeuden jäseniä ovat presidentti ja hovioikeudenneuvokset. Hovioikeudessa voi lisäksi olla asessoreja.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 5/37Helsingin hovioikeudessa on lisäksi sotilasjäseniä, jotka osallistuvat sotilasoikeudenkäyntiasioiden
käsittelyyn ja ratkaisemiseen sen mukaan kuin sotilasoikeudenkäyntilaissa säädetään.
4 luku
Hallinto-oikeudet
1 § (27.11.2020/842)
Hallinto-oikeuden lainkäyttötehtävät
Hallinto-oikeus käsittelee ja ratkaisee ne hallinto-oikeudelliset valitukset, hallintoriita-asiat ja muut asiat,
jotka säädetään kuuluviksi sen toimivaltaan oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa (808/2019)
tai muussa laissa.
2 §
Asian ratkaiseminen
Hallinto-oikeus käsittelee ja ratkaisee asiat istunnossa esittelystä.
Hallinto-oikeuden puheenjohtajana toimii ylituomari tai lainoppinut hallinto-oikeustuomari.
3 §
Hallinto-oikeudet
Hallinto-oikeuksia ovat Helsingin, Hämeenlinnan, Itä-Suomen, Pohjois-Suomen, T urun ja V aasan hallinto-
oikeudet.
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimesta säädetään erikseen lailla.
4 §
Hallinto-oikeuksien tuomiopiirit
Hallinto-oikeuden tuomiopiirinä on yksi tai useampi maakunta, jollei hallinto-oikeuksien toimivallasta lailla
erikseen toisin säädetä.
Hallinto-oikeuksien tuomiopiireistä ja sijaintipaikoista säädetään valtioneuvoston asetuksella.
5 §
Hallinto-oikeuden jäsenet
Hallinto-oikeuden jäseniä ovat ylituomari ja hallinto-oikeustuomarit. Hallinto-oikeudessa voi lisäksi olla
asessoreja.
Hallinto-oikeudessa on lastensuojelua, adoptiota, mielenterveysasioita, päihdehuoltoa, tartuntatauteja sekä
kehitysvammaisten erityishuoltoa tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja
ratkaisemiseen noudattaen, mitä hallinto-oikeuslaissa (430/1999)  tai muussa laissa säädetään.
5 luku
Markkinaoikeus
1 §
Markkinaoikeuden tehtävät
Markkinaoikeus toimii kilpailu- ja valvonta-asioiden sekä hankinta-asioiden, teollis- ja tekijänoikeudellisten
asioiden sekä markkinaoikeudellisten asioiden erityistuomioistuimena.
Markkinaoikeuden päätösvaltaisuudesta, sen toimivaltaan lailla kuuluviksi säädettyjen asioiden käsittelystä
markkinaoikeudessa sekä muutoksenhausta markkinaoikeuden ratkaisuun säädetään oikeudenkäynnistä
markkinaoikeudessa annetussa laissa (100/2013) .
2 §
Markkinaoikeuden jäsenet
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 6/37Markkinaoikeuden jäseniä ovat ylituomari, markkinaoikeustuomarit ja markkinaoikeusinsinöörit.
Markkinaoikeudessa voi lisäksi olla asessoreja.
Markkinaoikeudessa on kilpailu- ja valvonta-asioita, hankinta-asioita, teollis- ja tekijänoikeudellisia asioita
sekä markkinaoikeudellisia asioita tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja
ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetussa laissa säädetään.
6 luku
Työtuomioistuin
1 §
Työtuomioistuimen tehtävät
Työtuomioistuin toimii erityistuomioistuimena työ- ja virkaehtosopimuksia koskevissa riita-asioissa sekä
käsittelee sille lain nojalla kuuluvat valitusasiat.
Työtuomioistuimen toimivaltaan kuuluvista asioista, työtuomioistuimen päätösvaltaisuudesta niissä sekä
niiden käsittelystä työtuomioistuimessa säädetään oikeudenkäynnistä työtuomioistuimessa annetussa laissa
(646/1974) .
2 §
Työtuomioistuimen jäsenet
Työtuomioistuimen jäseniä ovat presidentti ja työtuomioistuinneuvos. T yötuomioistuimessa voi lisäksi olla
asessori.
Työtuomioistuimessa on neljätoista asiantuntijajäsentä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja
ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä työtuomioistuimessa annetussa laissa säädetään.
Asiantuntijajäsenistä kaksi on lainoppineita ja sellaisia, jotka eivät edusta työnantaja- tai työntekijäetuja.
Muista asiantuntijajäsenistä kahdeksan on työsuhteisiin ja neljä virkasuhteisiin perehtyneitä.
7 luku
Vakuutusoikeus
1 §
Vakuutusoikeuden tehtävät
Vakuutusoikeus toimii toimeentuloturva-asioiden erityistuomioistuimena sille lain nojalla kuuluvissa
asioissa.
Vakuutusoikeuden päätösvaltaisuudesta ja asioiden käsittelystä vakuutusoikeudessa säädetään
oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetussa laissa (677/2016) .
2 §
Vakuutusoikeuden jäsenet
Vakuutusoikeuden jäseniä ovat ylituomari ja vakuutusoikeustuomarit. V akuutusoikeudessa voi lisäksi olla
asessoreja.
Vakuutusoikeudessa on ylilääkäri, joka toimii päätoimisena lääkärijäsenenä. Lääkärijäsenenä toimimisen
lisäksi ylilääkäri suunnittelee ja kehittää vakuutusoikeuden lääketieteellistä arviointimenettelyä sekä
huolehtii lääkärijäsenten töiden yleisestä suunnittelusta ja järjestämisestä sekä työskentelyn
tuloksellisuudesta. Hänen tulee myös valvoa oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan
yhdenmukaisuutta lääkärijäsenten osalta.
Vakuutusoikeudessa on lisäksi muita lääkärijäseniä, työoloja tai yritystoimintaa tuntevia asiantuntijajäseniä
sekä sotilasvamma-asioita tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja
ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetussa laissa säädetään.
8 luku
Tuomioistuimen työskentelyn järjestäminen, johtaminen ja hallinto
1 §
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 7/37Johtaminen
Tuomioistuinta johtaa ja sen tuloksellisuudesta vastaa päällikkötuomari.
Tuomioistuimessa voi olla johtoryhmä päällikkötuomarin tukena tuomioistuimen toiminnan johtamisessa ja
kehittämisessä. Johtoryhmään kuuluvat päällikkötuomari puheenjohtajana, 4 §:ssä tarkoitetut osaston
johtajat, 19 luvun 5 §:ssä tarkoitettu kanslia- tai hallintopäällikkö sekä tarpeen mukaan myös muuta
henkilöstöä.
Johtoryhmässä on käsiteltävä ainakin esitys tuomioistuimen työjärjestykseksi sekä muut tuomioistuimen
johtamista, hallintoa, taloutta ja toimintaa sekä henkilöstöä tai niiden kehittämistä koskevat merkittävät asiat.
Johtoryhmän kokoonpanosta ja siinä käsiteltävistä asioista määrätään tarkemmin työjärjestyksessä.
2 §
Päällikkötuomarin tehtävät
Päällikkötuomari huolehtii tuomioistuimen toimintakyvystä ja sen kehittämisestä. Hän asettaa
tuomioistuimen tulostavoitteet ja huolehtii niiden toteutumisesta. Päällikkötuomarin tulee valvoa
oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta tuomioistuimen ratkaisuissa.
Päällikkötuomari osallistuu lainkäyttöön siinä määrin kuin hänen muut tehtävänsä sen sallivat.
3 §
Hallinnollisten asioiden ratkaiseminen
Päällikkötuomari ratkaisee tuomioistuimelle kuuluvat hallinto- ja talousasiat, joita ei ole määrätty muun
virkamiehen ratkaistavaksi.
Päällikkötuomari voi määrätä, että asia, joka koskee lausunnon antamista lainsäädäntöasiassa tai
lainsäädäntöaloitteen tekemistä, käsitellään ja ratkaistaan täysistunnossa, ja käräjäoikeudessa muussa
laajemmassa kokoonpanossa.
Päällikkötuomarin oikeudesta siirtää asia muun virkamiehen ratkaistavaksi määrätään työjärjestyksessä.
Päällikkötuomari voi ottaa siirtämänsä tai muutoin muun virkamiehen ratkaistavaksi kuuluvan asian itse
ratkaistavakseen.
4 §
Osastot
Tuomioistuin voi toimia osastoihin jakautuneena. Osastojaosta määrätään työjärjestyksessä.
Osastoa johtaa päällikkötuomarin osaston johtajaksi määräämä lainoppinut tuomari ( osaston johtaja ), jollei
päällikkötuomari itse johda osastoa.
5 §
Osaston johtajan tehtävään määrääminen
Päällikkötuomari määrää osaston johtajan tehtävään tuomioistuimen lainoppineen tuomarin enintään
kolmeksi vuodeksi kerrallaan. T ehtävä on julistettava niiden asianomaisen tuomioistuimen vakinaisten
tuomareiden haettavaksi, jotka on nimitetty virkaansa ennen hakuajan päättymistä. T ehtävään määrättävällä
tulee olla tehtävän edellyttämät henkilökohtaiset ominaisuudet ja johtamistaitoa.
Määräys voidaan painavasta syystä peruuttaa.
6 §
Osaston johtajan tehtävät
Osaston johtaja johtaa osaston työskentelyä. Hän huolehtii erityisesti työn yleisestä suunnittelusta ja
järjestämisestä osastolla sekä työskentelyn tuloksellisuudesta. Hänen tulee valvoa oikeusperiaatteiden
soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta osaston ratkaisuissa.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 8/377 §
Asioiden jakaminen
Asiat on jaettava valmisteltaviksi ja ratkaistaviksi työjärjestyksessä vahvistettujen perusteiden mukaisesti.
Näiden perusteiden on oltava selkeitä ja niiden on turvattava asianosaisten oikeus saada asiansa ratkaistuksi
riippumattomasti, puolueettomasti ja joutuisasti.
8 §
Asian uudelleen jakaminen
Tuomarin käsiteltäväksi ja ratkaistavaksi jaettu asia voidaan vastoin asianomaisen tuomarin tahtoa jakaa
uudelleen vain, jos siihen on tuomarin sairaudesta, asian viivästymisestä, tuomarin työmäärästä tai muusta
vastaavasta seikasta johtuva painava syy .
Asian uudelleen jakamisesta 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa päättää päällikkötuomari.
Korkeimmassa oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa uudelleen jakamisesta päättää presidentti.
Päätös on perusteltava.
9 §
Työjärjestys
Tuomioistuimen työjärjestyksen vahvistaa päällikkötuomari johtoryhmää tai, jos tuomioistuimessa ei ole
johtoryhmää, vakinaisia tuomareita kuultuaan.
Tuomioistuimen työjärjestys on julkinen ja sen on oltava jokaisen saatavilla.
10 §
Toimintakertomus
Tuomioistuinten on vuosittain annettava kertomus toiminnastaan. T uomioistuimet voivat laatia myös
yhteisen toimintakertomuksen.
Toimintakertomus on julkinen ja sen on oltava jokaisen saatavilla.
III OSA
TUOMARIT
9 luku
Tuomari tuomiovallan käyttäjänä ja virkamiehenä
1 §
Tuomarin velvollisuuksista
Tuomari käyttää tuomiovaltaa itsenäisesti ja tässä toiminnassaan häntä sitoo vain laki.
Tuomarilla on velvollisuus ratkaista hänen käsiteltäväkseen jaettu asia. T uomarin on virkatoimissaan oltava
tunnollinen ja huolellinen. Hänen on käsiteltävä ja ratkaistava asia joutuisasti.
Tuomariin sovellettavista virkamiehen yleisistä velvollisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslain
(750/1994) 4 luvussa  ja muualla laissa.
2 §
Tuomarin vastuu virkatoimista
Tuomarin vastuusta virkatoimistaan säädetään perustuslain 1 18 §:ssä ja muualla laissa.
3 §
Tuomari esittelijänä
Jos asia ratkaistaan tuomioistuimessa lain mukaan esittelystä, tuomari voi toimia esittelijänä.
4 §
Koulutus
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 9/37Tuomari on velvollinen ylläpitämään ja kehittämään laintuntemustaan, oikeudellista osaamistaan ja
ammattitaitoaan.
Tuomareille on oltava tarjolla riittävästi koulutusta ja heillä on oltava mahdollisuus osallistua siihen.
5 §
Sivutoimet ja sivutoimilupa
Tuomari ei saa ottaa vastaan tai pitää valtion virkamieslain 18 §:n 4 momentissa tarkoitettua sivutointa, ellei
tuomioistuin hakemuksesta myönnä siihen lupaa ( sivutoimilupa ). Sivutoimilupaa ei saa myöntää riidan
yhden osapuolen nimeämänä välimiehenä toimimista varten välimiesoikeudessa.
Muilta osin sivutoimesta säädetään valtion virkamieslain 18 §:ssä.
Tuomareiden sivutoimia koskevien tietojen merkitsemisestä rekisteriin säädetään tuomareiden sidonnaisuus-
ja sivutoimirekisteristä annetussa laissa (565/2015) .
6 §
Sivutoimiluvan hakeminen
Sivutoimiluvan myöntää hakemuksesta se tuomioistuin, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden
laamannille luvan myöntää kuitenkin hovioikeus, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentille korkein
oikeus sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille korkein hallinto-oikeus.
Sen estämättä, mitä valtion virkamieslain 18 §:n 5 momentissa säädetään, hakijan on lupahakemuksessa
ilmoitettava tiedot välimiesoikeusriidan asianosaisista luvan käsittelevän tuomioistuimen
päällikkötuomarille.
7 §
Sivutoimesta saadun tulon ja sivutoimen päättymisestä ilmoittaminen
Tuomarin on ilmoitettava tuomioistuimelle vuosittain, mitä hänelle on sivutoimista maksettu, jos
sivutoimista saatujen tulojen yhteismäärä ylittää 10 000 euroa. Ilmoituksessa on mainittava, mistä
sivutoimista tulot on maksettu. Muista sivutoimista kuin välimiestehtävistä on ilmoitettava myös maksun
suorittaja. Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 24 §:n  1
momentin 23 kohdassa säädetään, tuomarin sivutoimista saaduista tuloista ilmoittamat tiedot ovat julkisia.
Tuomarin on ilmoitettava viipymättä myös sivutoimen päättymisestä.
Palkkioilmoitus on annettava viimeistään tulon kertymistä seuraavan kalenterivuoden toukokuun loppuun
mennessä. Ilmoitus annetaan 6 §:n 1 momentissa tarkoitetulle tuomioistuimelle.
10 luku
Tuomar eiden kelpoisuusvaatimukset
1 §
Tuomareiden yleiset kelpoisuusvaatimukset ja nimitysperusteet
Tuomariksi voidaan nimittää oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja
vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut oikeamielinen Suomen kansalainen, joka
aikaisemmalla toiminnallaan tuomioistuimessa tai muussa tehtävässä on osoittanut, että hänellä on
täytettävänä olevan viran menestyksellisen hoitamisen edellyttämä perehtyneisyys viran tehtäväalaan sekä
tarvittavat henkilökohtaiset ominaisuudet. Erityisalan asiantuntemusta vaativien tuomarinvirkojen
kelpoisuusvaatimuksista voidaan säätää erikseen.
Tuomarin suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevista vaatimuksista säädetään 9 §:ssä.
2 §
Ylimpien tuomioistuinten tuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset
Korkeimman oikeuden presidentiksi ja jäseneksi sekä korkeimman hallinto-oikeuden presidentiksi ja
jäseneksi voidaan nimittää 1 §:ssä säädetyt edellytykset hyvin täyttävä etevä laintuntija. Korkeimman
oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidenteiltä edellytetään lisäksi johtamistaitoa.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 10/373 §
Päällikkötuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset
Päällikkötuomariksi voidaan nimittää se, jolla on 1 §:ssä säädettyjen edellytysten lisäksi johtamistaitoa.
4 §
Maaoikeusasioiden vastuutuomarin kelpoisuusvaatimukset
Maaoikeutena toimivan käräjäoikeuden maaoikeusasioiden vastuutuomarin tulee olla perehtynyt
kiinteistölainsäädäntöön ja kiinteistöasioiden käsittelyyn.
5 §
Maaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset
Maaoikeutena toimivan käräjäoikeuden maaoikeusinsinöörin virkaan vaaditaan maanmittauksen alalla
suoritettu tehtävään soveltuva diplomi-insinöörin tutkinto sekä hyvä kokemus kiinteistötoimitusten
suorittamisessa ja hyvä perehtyneisyys kiinteistöjen arviointiin.
6 § (19.6.2019/774)
Vesi- ja ympäristönsuojeluasioihin perehtyneen hallinto-oikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset
Vesilain (587/201 1) ja ympäristönsuojelulain (527/2014)  mukaisessa menettelyssä ratkaistun asian
käsittelyyn osallistuvan hallinto-oikeuden muun kuin lainoppineen jäsenen kelpoisuusvaatimuksena on
soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan tai luonnontieteiden alalta. Lisäksi häneltä edellytetään, että
hän on perehtynyt sovellettavan lainsäädännön alaan kuuluviin tehtäviin.
7 §
Markkinaoikeuden ylituomarin ja markkinaoikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset
Markkinaoikeuden ylituomarilta ja markkinaoikeustuomarilta edellytetään lisäksi, että hän on perehtynyt
kilpailu- tai valvonta-asioihin, hankinta-asioihin, teollis- tai tekijänoikeudellisiin asioihin taikka
markkinaoikeudellisiin asioihin.
8 §
Markkinaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset
Markkinaoikeusinsinööriksi voidaan nimittää soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon tekniikan alalta
suorittanut oikeamielinen Suomen kansalainen, joka on perehtynyt patenttiasioihin ja jolla on tarvittavat
henkilökohtaiset ominaisuudet.
9 §
Tuomareiden suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset
Tuomariksi nimitettävällä on oltava tuomioistuimen tuomiopiirin väestön enemmistön kielen erinomainen
suullinen ja kirjallinen taito sekä:
1) yksikielisessä tuomioistuimessa toisen kielen tyydyttävä ymmärtämisen taito ja tyydyttävä suullinen taito;
2) kaksikielisessä tuomioistuimessa toisen kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito.
Ahvenanmaan käräjäoikeuden ja Ahvenanmaan hallintotuomioistuimen tuomareiden kielitaitoa koskevista
kelpoisuusvaatimuksista säädetään Ahvenanmaan itsehallintolain (1144/1991)  nojalla valtioneuvoston
asetuksella.
10 §
Erityistä kielitaitoa edellyttävät käräjätuomarinvirat
Kaksikielisessä käräjäoikeudessa tulee kielellisten oikeuksien turvaamiseksi olla riittävä määrä
käräjätuomarinvirkoja, joihin nimitettävillä on oltava tuomioistuimen tuomiopiirin väestön vähemmistön
kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä enemmistön kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen
taito. Tällaisia virkoja tulee kuitenkin aina olla vähintään yksi.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 11/37Valtioneuvoston asetuksella säädetään, kuinka monta 1 momentissa tarkoitettua virkaa kussakin
kaksikielisessä käräjäoikeudessa on.
11 § (22.2.2019/209)
Erityistä kielitaitoa edellyttävät muut tuomarin virat
Kaksikielisessä hovi- tai hallinto-oikeudessa sekä markkinaoikeudessa ja vakuutusoikeudessa voi kielellisten
oikeuksien turvaamiseksi olla riittävä määrä lainoppineen tuomarin virkoja, joihin nimitettävillä on oltava 10
§:n 1 momentissa tarkoitettu kielitaito.
Valtioneuvoston asetuksella säädetään, kuinka monta 1 momentissa tarkoitettua virkaa kussakin
kaksikielisessä tuomioistuimessa on. Ennen asian esittelemistä valtioneuvostolle oikeusministeriön on
pyydettävä T uomioistuinviraston lausunto 1 momentissa tarkoitettujen tuomarin virkojen tarpeesta.
12 §
Erivapaus
Tuomarin viran kelpoisuusvaatimuksista ei voida myöntää erivapautta.
11 luku
Päällikkötuomarin ja vakinaisen tuomarin nimittäminen
1 §
Tuomarin virkaan ja määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittäminen
Tuomari nimitetään virkaansa vakinaisesti, jollei häntä 12 luvun 1 §:ssä säädetyillä perusteilla nimitetä
määräaikaiseen virkasuhteeseen.
Asessorin virkaan nimitetään määräajaksi 18 luvun 1 §:n mukaisesti.
Tuomioistuimen päällikkötuomari nimitetään virkaansa määräajaksi noudattaen, mitä 2 §:ssä säädetään.
Korkeimman oikeuden presidentti ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentti nimitetään virkaansa
vakinaisesti.
2 §
Päällikkötuomarin nimittäminen määräajaksi
Päällikkötuomarin virka on määräajaksi täytettävä tuomarin virka, johon nimitetään seitsemäksi vuodeksi
kerrallaan. Päällikkötuomari nimitetään kuitenkin enintään siihen asti, kun hän täyttää tuomarille säädetyn
eroamisiän. Päällikkötuomarin nimittämisessä noudatetaan, mitä vakinaisen tuomarin nimittämisestä
säädetään.
Päällikkötuomari voidaan 12 luvun 1 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa nimittää myös seitsemää vuotta
lyhyemmäksi ajaksi.
Jos päällikkötuomari on nimitetty vakinaisesti tuomarin virkaan, hän on virkavapaana tästä virasta sen ajan,
kun hän on päällikkötuomarin virassa. Ennen tämän lain voimaantuloa päällikkötuomarin virkaan nimitetystä
on kuitenkin voimassa, mitä 24 luvun 4 §:ssä säädetään.
Jos tässä pykälässä tarkoitetussa päällikkötuomarin virassa oleva nimitetään toiseen päällikkötuomarin
virkaan, katsotaan hänen eronneen aikaisemmasta päällikkötuomarin virasta siitä ajankohdasta, josta hänet
on nimitetty tähän toiseen virkaan.
3 §
Nimittävä viranomainen
Vakinaisen tuomarin ja päällikkötuomarin 2 §:n 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa nimittää tasavallan
presidentti valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta.
4 § (22.2.2019/209)
Viran julistaminen haettavaksi
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 12/37Vakinainen tuomarin virka ja määräajaksi täytettävä päällikkötuomarin virka on ennen sen täyttämistä
julistettava haettavaksi.
Tuomarin viran haettavaksi julistamisesta päättää:
1) korkein oikeus, kun haettavana on korkeimman oikeuden, hovioikeuden tai työtuomioistuimen presidentin
virka;
2) korkein hallinto-oikeus, kun haettavana on korkeimman hallinto-oikeuden presidentin virka taikka
hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden tai vakuutusoikeuden ylituomarin virka;
3) asianomainen hovioikeus, kun haettavana on käräjäoikeuden laamannin virka;
4) se tuomioistuin, jossa virka on, jos kyseessä on muu kuin 1–3 kohdassa tarkoitettu tuomarin virka.
5 § (22.2.2019/209)
Tuomioistuinviraston tehtävät tuomareita nimitettäessä
Tuomioistuinvirasto huolehtii tuomarin viran haettavaksi julistamiseen liittyvistä käytännön toimenpiteistä
viran haettavaksi julistamisesta päättävän tuomioistuimen ohjeiden mukaisesti.
Tuomioistuinvirasto laatii yhteenvedon hakijoiden virka-ansioista ja muista huomioon otetuista ansioista ja
toimittaa sen viran haettavaksi julistamisesta päättäneelle tuomioistuimelle ja tuomioistuimelle, jossa virka
on, sekä tuomarinvalintalautakunnalle.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetuista toimenpiteistä huolehtii kuitenkin korkein oikeus, jos haettavana on
korkeimman oikeuden presidentin, jäsenen tai esittelijän virka, ja korkein hallinto-oikeus, jos haettavana on
korkeimman hallinto-oikeuden presidentin, jäsenen tai esittelijän virka.
6 § (22.2.2019/209)
Viran julistaminen uudelleen haettavaksi, hakuajan jatkaminen ja viranhaun peruuttaminen
Tuomarin virka voidaan pätevästä syystä julistaa uudelleen haettavaksi taikka jatkaa sen hakuaikaa. V iran
aikaisemmat hakijat otetaan tällöin huomioon ilman uutta hakemusta. V iran haettavaksi julistamista koskeva
ilmoitus voidaan pätevästä syystä myös peruuttaa.
Viran uudelleen haettavaksi julistamisesta, hakuajan jatkamisesta ja viranhaun peruuttamisesta päättää viran
haettavaksi julistamisesta päättänyt tuomioistuin. T uomioistuinvirasto huolehtii näihin liittyvistä käytännön
toimenpiteistä lukuun ottamatta korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden virkoja, joiden
osalta toimenpiteistä huolehtii kumpikin tuomioistuin itse.
7 §
Esitys tuomarin virkaan nimittämisestä
Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentit ilman 3
momentissa tarkoitettua esitystä.
Korkein oikeus tekee korkeimman oikeuden jäsenen virkaan nimittämisestä perustellun esityksen, joka
toimitetaan valtioneuvostolle tasavallan presidentille esittelemistä varten. Korkein hallinto-oikeus tekee
vastaavasti esityksen korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen virkaan nimittämisestä.
Muun kuin 1 ja 2 momentissa mainitun tuomarin nimittämisestä perustellun esityksen tekee 20 luvussa
tarkoitettu tuomarinvalintalautakunta.
8 §
Tuomarinvalintalautakunnan lausunto
Tuomarinvalintalautakunta voi antaa lausunnon korkeimman oikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden
jäsenen nimittämistä koskevassa asiassa, jos asianomainen tuomioistuin sitä pyytää. Lausuntoa annettaessa
noudatetaan 9 §:ää.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 13/379 § (22.2.2019/209)
Asian käsittely tuomarinvalintalautakunnassa
Tuomarinvalintalautakunta pyytää ennen nimitysesityksen tekemistä lausunnon hakijoista siltä
tuomioistuimelta, joka on päättänyt viran haettavaksi julistamisesta. Käräjätuomarin viran hakijoista lausunto
pyydetään kuitenkin asianomaiselta hovioikeudelta ja lisäksi siltä käräjäoikeudelta, jossa virka on
haettavana. Maaoikeusinsinöörin viran hakijoista on lisäksi pyydettävä Maanmittauslaitoksen lausunto.
Ahvenanmaan maakunnan hallitukselta on pyydettävä lausunto ennen Ahvenanmaan käräjäoikeuden
laamannin nimittämistä.
Tuomarinvalintalautakunta voi ennen työtuomioistuimen presidentin ja työtuomioistuinneuvoksen
nimitysesityksen tekemistä pyytää hakijoista lausunnon 17 luvun 13 §:ssä tarkoitetuilta keskusjärjestöiltä ja
työmarkkinalaitoksilta sekä valtiovarainministeriöltä ja Suomen Pankilta. Lautakunta voi hankkia muitakin
lausuntoja ja selvityksiä sekä kuulla hakijoita ja asiantuntijoita.
Viran hakijalle on varattava ennen nimitysesityksen tekemistä tilaisuus lausua nimitysasian valmistelussa
hankittujen lausuntojen ja selvitysten johdosta.
10 §
Tuomioistuimen lausunnon antaminen
Tuomioistuimen lausunnon tuomarin viran täyttämistä koskevassa asiassa antaa:
1) hovioikeus, hallinto-oikeus, markkinaoikeus ja vakuutusoikeus kokoonpanossa, johon kuuluvat
päällikkötuomari ja osaston johtajat tai, jos tuomioistuin ei ole jakaantunut osastoihin, päällikkötuomari
vakinaisia tuomareita kuultuaan;
2) käräjäoikeudessa laamanni johtoryhmää tai, jos käräjäoikeudessa ei ole johtoryhmää, vakinaisia
käräjätuomareita kuultuaan;
3) työtuomioistuimessa presidentti.
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu kokoonpano on päätösvaltainen, kun läsnä on päällikkötuomari
puheenjohtajana ja vähintään puolet muista jäsenistä tai heidän sijaisistaan.
11 § (22.2.2019/209)
Tuomioistuimen lausunnon sisältö
Tuomioistuimen lausunnon tulee sisältää perusteltu käsitys siitä, kuka hakijoista olisi nimitettävä virkaan.
Tuomioistuimen lausunnosta tulee ilmetä tuomioistuimen perusteltu käsitys hakijoiden ansioista ja
pätevyydestä sekä keskinäisestä paremmuudesta täytettävänä olevaan virkaan.
12 §
Sidonnaisuuksien ilmoittaminen
Vakinaiseen tuomarin virkaan nimitettäväksi esitettävän on ennen nimittämistä annettava valtion
virkamieslain 8 a §:n 1 momentissa tarkoitettu selvitys sidonnaisuuksistaan. Ilmoitus annetaan nimittävälle
viranomaiselle tai, jos nimittävä viranomainen on tasavallan presidentti, oikeusministeriölle. T uomariksi
nimitetyn on lisäksi toimitettava ilmoitus tiedoksi sille tuomioistuimelle, johon hänet on nimitetty .
Tuomarin on virkasuhteensa aikana viipymättä ilmoitettava muutoksista sidonnaisuuksissaan. Ilmoitus
annetaan sille tuomioistuimelle, jossa tuomari työskentelee. Käräjäoikeuden laamanni antaa ilmoituksen
kuitenkin hovioikeudelle, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentti korkeimmalle oikeudelle ja
hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomari korkeimmalle hallinto-oikeudelle.
Tuomarin on myös muutoin annettava vastaava selvitys tuomioistuimen tai oikeusministeriön sitä pyytäessä.
Sidonnaisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslain 8 a §:ssä. Sidonnaisuuksia koskevien tietojen
merkitsemisestä rekisteriin säädetään tuomareiden sidonnaisuus- ja sivutoimirekisteristä annetussa laissa.
13 §
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 14/37Päällikkötuomarin oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen tuomarin virkaan
Päällikkötuomarilla, jota ei ole nimitetty vakinaisesti muuhun tuomarin virkaan, on 2 §:n 1 momentissa
tarkoitetun toimikauden päättyessä oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen lainoppineen tuomarin virkaan siinä
tuomioistuimessa, jonka päällikkötuomarina hän on toiminut. T arvittaessa hänellä on oikeus tulla nimitetyksi
sellaiseen muun tuomioistuimen tuomarin virkaan, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan
pitää hänelle sopivana. V irkaan nimitetään tuomarin nimittämisestä säädettyä menettelyä noudattaen. V irkaa
ei kuitenkaan julisteta haettavaksi.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun tuomarin asema virkaikäjärjestyksessä määräytyy sen ajankohdan mukaan,
jona hänet on nimitetty päällikkötuomariksi.
12 luku
Määräaikaisen tuomarin nimittäminen
1 §
Tuomarin nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen
Vakinaisen tuomarin viran tai määräajaksi täytettävän päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa
taikka tuomarin ollessa estyneenä tai vuosilomalla voidaan virkaa hoitamaan nimittää tuomari
määräaikaiseen virkasuhteeseen. T uomioistuimeen voidaan nimittää tuomari määräaikaiseen virkasuhteeseen
myös, jos se on käsiteltävien asioiden lukumäärän tai laadun vuoksi taikka muusta erityisestä syystä tarpeen.
Tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen ei voida nimittää yksittäistä asiaa varten, ellei siihen ole
oikeudenkäynnin turvaamisesta johtuvaa pakottavaa tarvetta.
Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin kelpoisuuteen, virassapysymisoikeuteen sinä aikana,
joksi hänet on nimitetty , sekä palkkauksen perusteisiin sovelletaan, mitä vastaavan vakinaisen tuomarin
kelpoisuudesta, virassapysymisoikeudesta ja palkkauksesta säädetään.
2 §
Määräaikaisen tuomarin virkasuhteen julistaminen haettavaksi
Tuomarin määräaikainen virkasuhde on julistettava haettavaksi, jos nimitys tehdään vähintään kuudeksi
kuukaudeksi.
Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen määräaikainen virkasuhde on julistettava
haettavaksi nimityksen kestosta riippumatta.
3 §
Eräiden ylimpien tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen
Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden jäsenen määräaikaiseen virkasuhteeseen korkeimman
oikeuden esityksestä ja korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen korkeimman hallinto-oikeuden esityksestä.
Päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa korkein oikeus nimittää hovioikeuden ja
työtuomioistuimen presidentin sekä käräjäoikeuden laamannin määräaikaiseen virkasuhteeseen.
Käräjäoikeuden laamanni nimitetään hovioikeuden esityksestä.
Päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa korkein hallinto-oikeus nimittää hallinto-oikeuden,
markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen.
4 §
Muiden tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen
Korkein oikeus nimittää vuotta pidemmäksi määräajaksi asianomaisen tuomioistuimen päällikkötuomarin
esityksestä tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen hovioikeuteen, työtuomioistuimeen ja käräjäoikeuteen.
Korkein hallinto-oikeus nimittää vastaavasti tuomarin hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja
vakuutusoikeuteen.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 15/37Tuomioistuimen päällikkötuomari nimittää tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen asianomaiseen
tuomioistuimeen enintään vuoden määräajaksi.
Ennen kuin tuomari nimitetään 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa, päällikkötuomarin on kuultava
johtoryhmää tai, jos johtoryhmää ei ole, tuomioistuimen vakinaisia tuomareita, jollei se ole tarpeetonta
nimityksen lyhytaikaisuuden tai muun syyn vuoksi.
5 §
Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin sidonnaisuuksien ilmoittaminen
Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitettävän tuomarin on ennen nimittämistä ja virkasuhteen aikana
annettava 1 1 luvun 12 §:ssä tarkoitetut ilmoitukset sidonnaisuuksistaan, jos nimitys tehdään vuotta
pidemmäksi ajaksi. Sama koskee korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden jäseneksi
määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitettävää nimityksen kestosta riippumatta.
13 luku
Virkavapaus ja sijaisuudet
1 §
Tuomarin virkavapaus ja viranhoito
Tuomarille myönnettävästä valtion virkamieslain 23 §:ssä tarkoitetusta virkavapaudesta päättää
asianomainen tuomioistuin, jollei tämän luvun 2 §:ssä toisin säädetä.
2 §
Päällikkötuomarin virkavapaus
Tuomioistuimen päällikkötuomari voi ottaa valtion virkamieslain 23 §:ssä tarkoitettua virkavapaata enintään
yhden kuukauden vuodessa. Tätä pidemmäksi ajaksi hovioikeuden presidentille ja työtuomioistuimen
presidentille myönnettävästä virkavapaudesta päättää korkein oikeus. V astaavasti korkein hallinto-oikeus
päättää hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille yli kuukaudeksi
myönnettävästä virkavapaudesta. Käräjäoikeuden laamannille yli kuukaudeksi myönnettävästä
virkavapaudesta päättää asianomainen hovioikeus.
3 §
Päällikkötuomarin sijaisena toimiminen
Päällikkötuomarin ollessa estyneenä hänen sijaisenaan toimii työjärjestyksessä sijaiseksi määrätty osaston
johtaja tai muu lainoppinut tuomari. Jos tällaista määräystä ei ole annettu, päällikkötuomarin sijaisena toimii
tehtävässä vanhin virantoimituksessa oleva osaston johtaja tai, jos tuomioistuin ei ole jakautunut osastoihin,
virassa vanhin virantoimituksessa oleva lainoppinut tuomari.
4 §
Osaston johtajan sijaisena toimiminen
Osaston johtajan ollessa estyneenä hänen sijaisenaan toimii työjärjestyksessä sijaiseksi määrätty tuomari. Jos
tällaista määräystä ei ole annettu, osaston johtajan sijaisena toimii asianomaisen osaston virassa vanhin
virantoimituksessa oleva lainoppinut tuomari.
14 luku
Toimiminen toisessa tuomioistuimessa ja siirtäminen
1 §
Esteettömän tuomarin määrääminen
Korkein oikeus voi tarvittaessa määrätä esteellisen tuomarin tilalle toisen, kelpoisuusvaatimukset täyttävän
tuomarin hovioikeuteen ja työtuomioistuimeen. Korkein hallinto-oikeus voi vastaavasti määrätä tuomarin
hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen.
Hovioikeus voi tarvittaessa määrätä käräjäoikeuteen esteellisen tuomarin sijaan lainoppineen tuomarin
hovioikeudesta tai toisesta samaan hovioikeuspiirin kuuluvasta käräjäoikeudesta.
2 §
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 16/37Tuomarin toimiminen toisessa tuomioistuimessa
Tuomari voidaan suostumuksellaan määrätä enintään vuodeksi kerrallaan toimimaan tuomarina muussa
tuomioistuimessa kuin siinä, johon hänet on nimitetty , jos se on perusteltua vastaanottavassa
tuomioistuimessa käsiteltävien asioiden laadun, laajuuden tai lukumäärän vuoksi.
Hovioikeus antaa 1 momentissa tarkoitetun määräyksen toimia sen tuomiopiiriin kuuluvassa
käräjäoikeudessa. Korkein oikeus antaa määräyksen toimia hovioikeudessa ja työtuomioistuimessa sekä
korkein hallinto-oikeus hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa ja vakuutusoikeudessa.
Ennen määräyksen antamista on pyydettävä suostumus siltä tuomioistuimelta, josta tuomari siirtyy .
3 § (30.12.2019/1509)
Maaoikeusinsinöörin velvollisuus toimia toisessa käräjäoikeudessa
Maaoikeusinsinööri voidaan tarvittaessa määrätä käsittelemään maaoikeusasioita ja yksityistielain
(560/2018) 65 §:ssä  tarkoitettuja asioita myös muussa samaan maaoikeusinsinöörien yhteistoiminta-
alueeseen kuuluvassa maaoikeusasioita käsittelevässä käräjäoikeudessa kuin siinä, johon hänet on nimitetty .
Edellä 1 momentissa tarkoitetun määräyksen antaa se käräjäoikeus, johon maaoikeusinsinööri on nimitetty .
Maaoikeusinsinöörien yhteistoiminta-alueista säädetään oikeusministeriön asetuksella.
4 § (22.2.2019/209)
Tuomarin siirtäminen tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä
Tuomarin siirtämiseen tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä sovelletaan, mitä valtion virkamieslain 5
a §:ssä, 5 b §:n 2 momentissa ja 5 c §:n 1 momentissa säädetään valtionhallinnon toimintojen
uudelleenjärjestelystä.
Jos 1 momentin perusteella siirrettävä virka uudelleenjärjestelyn jälkeen sijaitsee muualla kuin tuomarin
työssäkäyntialueella, eikä tuomari suostu siirtoon, hänet on pyrittävä siirtämään työssäkäyntialueellaan
sijaitsevaan toiseen tuomarin virkaan. Jos tällaista virkaa ei ole, tuomari voidaan suostumuksellaan siirtää
työssäkäyntialueen ulkopuolella sijaitsevaan tuomarin virkaan tai muuhunkin virkaan. Jos tuomarin viran
tilalle uudelleenjärjestelyssä perustetaan uusi virka, joka ei ole tuomarin virka, tuomarilla on kuitenkin
ensisijaisesti oikeus tulla nimitetyksi tuomarin virkaan.
Tuomari voidaan siirtää vain virkaan, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan pitää hänelle
sopivana. T uomarin virkaan siirrettäessä noudatetaan tuomarin nimittämisestä säädettyä menettelyä. V irkaa
ei kuitenkaan julisteta haettavaksi ja tuomarin viran täyttämistä koskevan tuomioistuimen lausunnon antaa
korkein oikeus tai korkein hallinto-oikeus sen mukaan, mitä tuomioistuinta uudelleenjärjestely koskee.
Jos tuomari ilman pätevää syytä kieltäytyy vastaanottamasta hänelle osoitettua virkaa, hänelle voidaan antaa
ero. Asian käsittelee korkein hallinto-oikeus T uomioistuinviraston hakemuksesta. Asia on käsiteltävä
kiireellisenä lainkäyttöasiana.
15 luku
Kirjallinen var oitus ja virantoimituksesta pidättäminen
1 §
Kirjallinen varoitus
Tuomarille valtion virkamieslain 24 §:ssä tarkoitetun kirjallisen varoituksen antaa sen tuomioistuimen
päällikkötuomari, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden laamannille kirjallisen varoituksen antaa
kuitenkin hovioikeuden presidentti, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentille korkeimman oikeuden
presidentti sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille korkeimman
hallinto-oikeuden presidentti.
2 §
Virantoimituksesta pidättäminen
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 17/37Tuomarin virantoimituksesta pidättämisestä valtion virkamieslain 40 §:n 2 momentin 1–3 kohdassa
tarkoitetuilla perusteilla päättää se tuomioistuin, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden laamannin
pidättää virantoimituksesta kuitenkin hovioikeus, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin korkein
oikeus sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin korkein hallinto-oikeus.
Virantoimituksesta pidättämisestä säädetään lisäksi valtion virkamieslaissa.
16 luku
Virkasuhteen päättyminen
1 §
Eroamisikä ja eron antaminen
Tuomariin sovellettavasta virkamiehen yleisestä eroamisiästä ja virkasuhteen päättymisestä säädetään valtion
virkamieslain 35 §:ssä.
Tuomarille antaa hakemuksesta eron se tuomioistuin, jonka palveluksessa hän on.
2 §
Tuomarille työkyvyttömyyden vuoksi annettava ero
Tuomari on velvollinen eroamaan tuomarin virasta, jos hän on sairauden, vian tai vamman vuoksi menettänyt
työkykynsä.
Jos työkykynsä menettänyt tuomari ei itse hae eroa, tuomarille annettavasta erosta päättää tuomioistuin. Asia
on eron antavassa tuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä lainkäyttöasiana. Eron antamisesta päättää:
1) hovioikeus, joka on toimivaltainen virkarikosasiassa, jos asia koskee käräjäoikeuden tai
työtuomioistuimen tuomaria;
2) korkein hallinto-oikeus, jos asia koskee korkeimman hallinto-oikeuden, hallinto-oikeuden,
markkinaoikeuden tai vakuutusoikeuden tuomaria;
3) korkein oikeus, jos asia koskee korkeimman oikeuden tai hovioikeuden tuomaria.
Hakemuksen tuomarille annettavasta erosta tekee virantoimituksesta pidättämistä koskevassa asiassa
toimivaltainen tuomioistuin.
3 §
Tuomarin toimivalta virkasuhteen päätyttyä
Tuomari on toimivaltainen lainkäyttöasiassa senkin jälkeen, kun hän ei enää ole tuomarin virassa tai
määräaikaisessa virkasuhteessa asianomaisessa tuomioistuimessa, jos hän on ratkaissut asian tai osallistunut
sen ratkaisemiseen monijäsenisen kokoonpanon jäsenenä virkasuhteensa aikana taikka jos asiassa on tehty
ratkaisuehdotus hänen virkasuhteensa aikana.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske tuomaria, jolle on 2 §:n perusteella annettu ero.
IV OSA
ASIANTUNTIJAJÄSENET JA MUU HENKILÖKUNT A
17 luku
Asiantuntijajäsenet
1 §
Asiantuntijajäsenen asema
Asiantuntijajäsen on tuomiovaltaa käyttäessään samalla tavalla riippumaton kuin tuomari.
Mitä 9 luvun 1 ja 2 §:ssä säädetään tuomarin velvollisuuksista ja vastuusta, sovelletaan myös
asiantuntijajäseneen.
Mitä 16 luvun 3 §:ssä säädetään tuomarin toimivallasta, sovelletaan myös asiantuntijajäseneen toimikauden
päätyttyä.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 18/372 § (14.12.2017/860)
Asiantuntijajäsenen oikeus pysyä tehtävässään
Asiantuntijajäsenen oikeuteen pysyä tehtävässään sinä aikana, joksi hänet on määrätty , sovelletaan 18–21
§:ssä säädetyin poikkeuksin, mitä tuomarin viran haltijan oikeudesta pysyä virassaan säädetään.
Mitä 16 luvun 1 §:ssä säädetään tuomarille myönnettävästä erosta, sovelletaan myös asiantuntijajäseneen.
3 §
Asiantuntijajäsenten määrääminen
Valtioneuvosto määrää asiantuntijajäsenet hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen.
Tasavallan presidentti määrää asiantuntijajäsenet korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja työtuomioistuimeen.
4 §
Asiantuntijajäsenten ja varajäsenten lukumäärä
Asiantuntijajäseniä määrätään riittävä määrä. T yötuomioistuimen asiantuntijajäsenten lukumäärästä
säädetään 6 luvun 2 §:ssä.
Asiantuntijajäsenille voidaan määrätä riittävä määrä varajäseniä. Mitä asiantuntijajäsenestä säädetään,
sovelletaan myös varajäseneen.
5 §
Asiantuntijajäsenten toimikausi
Asiantuntijajäsenet määrätään viiden vuoden toimikaudeksi kerrallaan. Jos asiantuntijajäsenen tehtävä
vapautuu kesken toimikauden, asiantuntijajäsenen tilalle voidaan määrätä uusi jäsen.
Jäsenet määrätään kuitenkin enintään siihen asti, kun he täyttävät tuomareille säädetyn eroamisiän.
6 §
Tehtävien julistaminen haettavaksi
Asianomainen tuomioistuin julistaa asiantuntijajäsenten tehtävät haettaviksi.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske niitä työtuomioistuimen ja vakuutusoikeuden asiantuntijajäseniä,
jotka määrätään 13 ja 15 §:ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella.
Tuomioistuin voi hankkia hakijoista lausunnon tai muuta selvitystä.
7 § (14.12.2017/860)
Esitys tehtävään määräämisestä
Tuomioistuimet toimittavat oikeusministeriölle valtioneuvostolle tai tasavallan presidentille esittelemistä
varten perustellun esityksen siitä, ketkä hakijoista olisi määrättävä tehtäviin.
Esitys työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneiden jäsenten määräämiseksi tehdään 13
§:ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella. Esitys vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita
tuntevien sekä sotilasvamma-asioita tuntevien jäsenten määräämiseksi tehdään 15 §:ssä tarkoitettujen
ehdotusten perusteella. V akuutusoikeus voi lisäksi kuulla tarvittaessa sosiaali- ja terveysministeriötä ennen
vakuutusoikeuden lääkärijäsenten määräämistä koskevan esityksen toimittamista oikeusministeriölle.
8 §
Hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten tulee olla:
1) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, lastensuojeluun perehtyneitä
henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 1 ja 1 a kohdassa tarkoitetuissa asioissa;
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 19/372) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, kehitysvammaisten erityishuoltoon
perehtyneitä henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetuissa asioissa;
3) psykiatriaan perehtyneitä laillistettuja lääkäreitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 3 kohdassa
tarkoitetuissa asioissa;
4) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, päihdehuoltoon perehtyneitä
henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetuissa asioissa;
5) tartuntatauteihin perehtyneitä erikoislääkäreitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 5 kohdassa
tarkoitetuissa asioissa.
9 §
Korkeimman hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Korkeimman hallinto-oikeuden ympäristöasiantuntijaneuvoksen kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva
ylempi korkeakoulututkinto tekniikan tai luonnontieteiden alalta. Lisäksi hänen tulee olla perehtynyt
sovellettavan lainsäädännön alaan kuuluviin tehtäviin.
Yli-insinöörineuvoksen kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan alalta.
Lisäksi hänen tulee olla perehtynyt patenttiasioihin.
10 §
Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Kilpailu- ja valvonta-asioiden sekä hankinta-asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden
asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon ja
perehtynyt kilpailuoikeuteen, hankintatoimeen, ener giamarkkinoihin, taloustieteeseen, markkinointiin,
arvopaperimarkkinoihin, elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin.
Teollis- ja tekijänoikeudellisten asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä
edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon sekä perehtynyt
asianomaiseen tekniikan alaan tai patentointiin liittyviin kysymyksiin taikka markkinointiin, taloustieteeseen,
elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin taikka taiteeseen.
Markkinaoikeudellisten asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä
edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon ja perehtynyt
kuluttajansuojaan, markkinointiin, elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin.
11 §
Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenen kelpoisuus samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävissä asioissa
Markkinaoikeuden käsitellessä samassa oikeudenkäynnissä eri asiaryhmiin kuuluvia asioita asiantuntijajäsen,
joka on kelpoinen osallistumaan jonkin mainitussa oikeudenkäynnissä käsiteltävän asian käsittelyyn, on
kelpoinen osallistumaan myös muiden samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävien asioiden käsittelyyn.
12 §
Työtuomioistuimen asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Työtuomioistuimen asiantuntijajäseneltä, joka ei edusta työnantaja- tai työntekijäetuja, edellytetään, että hän
on suorittanut oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan
oikeustieteen maisterin tutkinnon ja on perehtynyt työoloihin.
Työtuomioistuimen muiden asiantuntijajäsenten on oltava työ- tai virkasuhteisiin perehtyneitä.
13 §
Työtuomioistuimen työ- ja virkasuhteisiin perehtyneiden asiantuntijajäsenten määräämistä koskeva ehdotus
Työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneet asiantuntijajäsenet määrätään työnantaja- ja
työntekijäetuja edustavien tahojen ehdotusten perusteella:
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 20/371) työsuhteisiin perehtyneistä jäsenistä:
a) neljä työnantajayhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen; ja
b) neljä työntekijäin ja toimihenkilöiden ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta;
sekä
2) virkasuhteisiin perehtyneistä jäsenistä:
a) kaksi valtiovarainministeriön, kunnallisen työmarkkinalaitoksen, evankelis-luterilaisen kirkon
työmarkkinalaitoksen ja Suomen Pankin; ja
b) kaksi valtion ja Suomen Pankin virkamiesten sekä kunnallisten ja kirkollisten viranhaltijain
ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta.
Ehdotettujen asiantuntijajäsenten keskuudessa on oltava teollisuuden, maatalouden ja palvelualan
työsuhteisiin perehtyneitä henkilöitä.
Tullakseen huomioon otetuiksi 1 momentissa tarkoitettujen tahojen ehdotuksissa on oltava vähintään kaksi
kertaa niin monta ehdokasta kuin on määrättäviä jäseniä. Ehdotuksiin on liitettävä selvitys siitä, että
ehdotetut henkilöt suostuvat ottamaan jäsenyyden vastaan.
Työtuomioistuimen on ennen esityksen tekemistä pyydettävä 1 momentissa tarkoitetuilta tahoilta ehdotukset
asiantuntijajäsenten määräämisestä. Jäsenet määrätään, vaikka ehdotusta ei ole tehty työtuomioistuimen
asettamassa määräajassa tai ehdotus on tehty puutteellisena, jos ehdotusta ei pyynnöstä huolimatta ole tehty
tai täydennetty . Työtuomioistuin voi pyytää uuden ehdotuksen, jos ehdokkaat eivät täytä yleisiä
virkanimitysperusteita.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen järjestöjen palveluksessa olevaan henkilöön, joka hoitaa tässä pykälässä
tarkoitettua ehdokasasettelua, sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta koskevia säännöksiä.
14 §
Vakuutusoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Vakuutusoikeuden lääkärijäsenen tulee olla laillistettu lääkäri.
Vakuutusoikeuden muista asiantuntijajäsenistä osan tulee olla työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita
tuntevia sekä osan sotilasvamma-asioita tuntevia.
15 § (14.12.2017/860)
Vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevien sekä sotilasvamma-asioita tuntevien
asiantuntijajäsenten määräämistä koskeva ehdotus
Vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat sekä sotilasvamma-asioita tuntevat
asiantuntijajäsenet määrätään:
1) työelämän ja työmarkkinoiden tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat jäsenet:
a) edustavien työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen;
b) kunnallisen työmarkkinalaitoksen ja kunnallisia viranhaltijoita ja työntekijöitä edustavien
pääsopijajärjestöjen;
c) valtion työmarkkinalaitoksen ja valtion virkamiesten ja työntekijöiden edustavimpien keskusjärjestöjen;
d) edustavimpien yrittäjäjärjestöjen;
e) edustavimpien maatalousyrittäjäjärjestöjen ehdotuksista; ja
f) puolustusministeriön ja edustavimpien korvauksensaajien oloja tuntevien järjestöjen ehdotuksesta, kun on
kysymys sotilastapaturma-asioista; sekä
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 21/372) sotilasvamma-asioihin perehtyneet korvauksensaajien oloja tuntevat jäsenet korvauksensaajien
edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta ja sotilasjäsenet puolustusministeriön ehdotuksesta.
Tullakseen huomioon otetuiksi 1 momentissa tarkoitettujen tahojen ehdotuksissa on oltava vähintään kaksi
kertaa niin monta ehdokasta kuin on määrättäviä jäseniä. Ehdotuksiin on liitettävä selvitys siitä, että
ehdotetut henkilöt suostuvat ottamaan jäsenyyden vastaan.
Vakuutusoikeuden on ennen esityksen tekemistä pyydettävä 1 momentissa tarkoitetuilta tahoilta ehdotukset
asiantuntijajäsenten määräämisestä. Jäsenet määrätään, vaikka ehdotusta ei ole tehty vakuutusoikeuden
asettamassa määräajassa tai ehdotus on tehty puutteellisena, jos ehdotusta ei pyynnöstä huolimatta ole tehty
tai täydennetty . Vakuutusoikeus voi pyytää uuden ehdotuksen, jos ehdokkaat eivät täytä yleisiä
virkanimitysperusteita.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen järjestöjen palveluksessa olevaan henkilöön, joka hoitaa tässä pykälässä
tarkoitettua ehdokasasettelua, sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta koskevia säännöksiä.
16 §
Asiantuntijajäsenten kielitaitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset
Hallinto-oikeuden asiantuntijajäseneksi voidaan määrätä se, jolla on hallinto-oikeuden tuomiopiirin väestön
enemmistön kielen hyvä suullinen ja kirjallinen taito sekä:
1) yksikielisessä hallinto-oikeudessa toisen kansalliskielen tyydyttävä ymmärtämisen taito ja tyydyttävä
suullinen taito; taikka
2) kaksikielisessä hallinto-oikeudessa toisen kansalliskielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito.
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimen asiantuntijajäsenten ja varajäsenten kielitaitoa koskevista
kelpoisuusvaatimuksista säädetään Ahvenanmaan itsehallintolain nojalla valtioneuvoston asetuksella.
Korkeimman hallinto-oikeuden ja markkinaoikeuden asiantuntijajäseneksi, työtuomioistuimen
asiantuntijajäseneksi, joka ei edusta työnantaja- tai työntekijäetuja, sekä vakuutusoikeuden lääkärijäseneksi
voidaan määrätä se, jolla on suomen kielen hyvä suullinen ja kirjallinen taito sekä ruotsin kielen tyydyttävä
suullinen ja kirjallinen taito.
Työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneet asiantuntijajäsenet sekä vakuutusoikeuden
työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat ja sotilasvamma-asioita tuntevat asiantuntijajäsenet on
määrättävä siten, että heidän keskuudessaan on riittävästi sekä suomen kielen että ruotsin kielen taitoisia
henkilöitä.
17 §
Sidonnaisuuksien ilmoittaminen
Asiantuntijajäsenen tehtävään esitettävän on ennen tehtävään määräämistä sekä tehtävän kestäessä annettava
tuomioistuimelle 1 1 luvun 12 §:ssä tarkoitettu sidonnaisuusilmoitus.
18 §
Asiantuntijajäsenen asema tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä
Jos tuomioistuimen uudelleenjärjestelyssä asiantuntijajäsenen tehtävät siirtyvät toiseen tuomioistuimeen,
asiantuntijajäsenellä on oikeus jatkaa tehtävässään tässä toisessa tuomioistuimessa.
19 §
Kirjallinen varoitus ja asiantuntijajäsenen tehtävästä pidättäminen
Asiantuntijajäsenelle voidaan antaa kirjallinen varoitus ja hänet voidaan pidättää asiantuntijajäsenen
tehtävästä noudattaen soveltuvin osin, mitä 15 luvussa säädetään tuomarille annettavasta kirjallisesta
varoituksesta ja tuomarin virantoimituksesta pidättämisestä.
20 §
Asiantuntijajäsenen terveydentilan selvittäminen ja työkyvyttömyyden perusteella annettava ero
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 22/37Asiantuntijajäsenen terveydentila voidaan tarvittaessa selvittää noudattaen, mitä valtion virkamieslain 19
§:ssä säädetään.
Mitä tämän lain 16 luvun 2 §:ssä säädetään tuomarille työkyvyttömyyden perusteella annettavasta erosta,
sovelletaan myös asiantuntijajäseneen.
21 §
Asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttaminen
Jos asiantuntijajäsenen kelpoisuusvaatimuksena on se, että hän on laillistettu lääkäri tai erikoislääkäri, eikä
hänellä enää ole terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain (559/1994)  nojalla oikeutta toimia
tällaisena laillistettuna lääkärinä tai sitä oikeutta on rajoitettu, asianomaisen tuomioistuimen on vapautettava
hänet tehtävästään tai määrättävä, ettei asiantuntija määräaikana saa hoitaa tehtäväänsä. Ennen tehtävästä
vapauttamista asiantuntijajäsenelle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
22 § (22.2.2019/209)
Asiantuntijajäsenten palkkio
Asiantuntijajäsenelle maksetaan valtion varoista kohtuullinen palkkio ja korvaus. Niiden perusteet ja määrät
vahvistaa T uomioistuinvirasto.
18 luku
Asessorit
1 § (22.2.2019/209)
Asessorin virat
Hovioikeudessa, hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa, työtuomioistuimessa ja vakuutusoikeudessa voi
olla koulutustarkoituksessa määräajaksi täytettäviä asessorin virkoja, joihin nimitetään kolmeksi vuodeksi.
Nimitystä voidaan erityisestä syystä jatkaa enintään kahdella vuodella.
Kaksi vuotta asessorin tehtävässä toiminut henkilö voi toimia toimikaudestaan jäljellä olevan ajan myös
muussa tuomarin tehtävässä kuin asessorin tehtävässä tai esittelijänä korkeimmassa oikeudessa tai
korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Asessorin nimittämisessä noudatetaan, mitä 12 luvussa säädetään tuomarin nimittämisestä määräaikaiseen
virkasuhteeseen. Asessorin viran haettavaksi julistamisesta, viran uudelleen haettavaksi julistamisesta,
hakuajan jatkamisesta ja viranhaun peruuttamisesta päättää tuomarinkoulutuslautakunta. T uomioistuinvirasto
huolehtii 1 1 luvun 5 ja 6 §:ssä tarkoitetuista viran haettavaksi julistamiseen liittyvistä käytännön
toimenpiteistä sekä hakijoiden ansioita koskevan yhteenvedon laatimisesta ja toimittamisesta
tuomarinkoulutuslautakunnalle.
2 §
Asessorin kelpoisuusvaatimukset ja nimitysperusteet
Asessoriksi voidaan nimittää 10 luvun 1 §:ssä säädetyt edellytykset täyttävä henkilö, jolla on vähintään
kolmen vuoden kokemus tuomarin, tuomioistuimen esittelijän tai valmistelijan, syyttäjän, asianajajan tai
oikeusavustajan tehtävästä taikka muusta sellaisesta lakimiestehtävästä, jonka voidaan katsoa antavan
valmiuksia tuomarin tehtävään. Edellytyksenä on lisäksi, että hän on suorittanut hyväksytysti kokeen, jossa
on osoitettava tuomarin tehtävässä toimimista koskevien keskeisten säännösten ja yleisten periaatteiden
tuntemus. Asessorin suomen ja ruotsin kielen taitoa koskeviin vaatimuksiin sovelletaan 10 luvun 9 §:ää.
3 §
Asessorin toimivalta
Tuomioistuimen monijäsenisessä ratkaisukokoonpanossa voi olla jäsenenä vain yksi asessori.
Asessori ei voi toimia ratkaisukokoonpanon jäsenenä asiassa, joka koskee tuomarin virkarikosta.
Asessori voi toimia tuomioistuimen puheenjohtajana.
4 §
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 23/37Asessorin koulutusohjelma
Asessorin koulutuksen tavoitteena on syventää asessorin laintuntemusta ja oikeudellista osaamista sekä antaa
hänelle hyvät valmiudet itsenäiseen oikeudelliseen ratkaisutoimintaan myös laajoissa ja vaikeissa asioissa.
Asessorin on toimikautensa aikana osallistuttava tuomarikoulutuslautakunnan suunnittelemaan
koulutusohjelmaan hänelle koulutuspaikassa laaditun henkilökohtaisen opintosuunnitelman mukaisesti.
5 §
Keskeyttäminen
Päällikkötuomari voi perustellusta syystä myöntää asessorille luvan koulutusohjelman keskeyttämiseen.
Keskeytynyt ohjelma voidaan suorittaa loppuun keskeytyksen päätyttyä.
Asessorin nimityksestä säädetyn estämättä se tuomioistuin, jossa asessorin virka on, voi virkasuhdetta
haettavaksi julistamatta nimittää asessorin tämän hakemuksesta asessorin virkaan 1 momentin perusteella
suorittamatta jäänyttä toimikautta vastaavaksi määräajaksi. (22.2.2019/209)
6 §
Koulutusohjelman päättyminen
Asessorin on tehtävässä 1 §:n 1 momentissa tarkoitetun kolmen vuoden vähimmäisajan toimittuaan
suoritettava lopputyö tai loppukoe, jossa arvioidaan tuomarin tehtävässä vaadittavaa taitoa ja osaamista.
Kokeen järjestää tuomarinkoulutuslautakunta.
Asessorin koulutusohjelman ja lopputyön tai loppukokeen hyväksytysti suorittaneelle voidaan myöntää
oikeus käyttää tuomarikoulutetun nimikettä. Oikeuden myöntää tuomarinkoulutuslautakunta hakemuksesta.
Tuomarinkoulutuslautakunnasta säädetään 21 luvussa.
19 luku
Muu henkilöstö
1 §
Esittelijät ja valmistelijat
Tuomioistuimissa on esittelijöitä ja valmistelijoita seuraavasti:
1) hovioikeudessa hovioikeuden esittelijöitä;
2) hallinto-oikeudessa hallinto-oikeuden esittelijöitä;
3) markkinaoikeudessa markkinaoikeuden valmistelijoita;
4) työtuomioistuimessa työtuomioistuimen esittelijöitä;
5) vakuutusoikeudessa vakuutusoikeuden esittelijöitä.
Hallinto-oikeudessa voi lisäksi olla esittelijöinä notaareita.
Työjärjestyksessä myös muu kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitettu kelpoisuusvaatimukset täyttävä virkamies
voidaan määrätä toimimaan esittelijänä.
Esittelijä voi toimia asian valmistelijana, kun tuomari 9 luvun 3 §:n mukaisesti esittelee asian.
2 §
Esittelijöiden ja valmistelijoiden nimittäminen
Esittelijät ja valmistelijat nimittää asianomainen tuomioistuin.
3 §
Esittelijöiden ja valmistelijoiden kelpoisuusvaatimukset
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 24/37Kelpoisuusvaatimuksena 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuun virkaan on oikeustieteen muu ylempi
korkeakoulututkinto kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto. Hovioikeuden
esittelijällä tulee lisäksi olla kokemusta tuomarin tehtävistä. T yötuomioistuimen esittelijän tulee lisäksi olla
työsuhdeasioihin perehtynyt.
Kelpoisuusvaatimuksena 1 §:n 2 momentissa tarkoitettuun notaarin virkaan on soveltuva
korkeakoulututkinto.
Mitä 10 luvun 9 §:ssä säädetään tuomarin kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista, sovelletaan myös
esittelijöiden ja valmistelijoiden kielitaitoa koskeviin kelpoisuusvaatimuksiin.
4 §
Käräjänotaarit
Käräjäoikeudessa, hovioikeudessa ja hallinto-oikeudessa on tuomioistuinharjoittelua suorittavia
käräjänotaareita, jotka osallistuvat lainkäyttöasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen
tuomioistuinharjoittelusta annettua lakia (674/2016) .
Käräjänotaarin kelpoisuusvaatimuksista ja nimittämisestä säädetään tuomioistuinharjoittelusta annetun lain 3
§:ssä.
5 § (22.2.2019/209)
Kansliapäällikkö ja muu henkilöstö
Tuomioistuimessa voi olla kansliapäällikön, hallintojohtajan tai hallintopäällikön virka tai muu vastaava
virka, jonka tehtäviin kuuluu tuomioistuimen hallinnosta huolehtiminen. T uomioistuimessa voi olla myös
muuta virka- ja työsopimussuhteista henkilöstöä.
Kansliapäällikön kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto. Muun henkilöstön
kelpoisuusvaatimuksista voidaan määrätä tuomioistuimen työjärjestyksessä, jos se on asianomaiseen virkaan
kuuluvien tehtävien hoitamiseksi perusteltua.
Asianomainen tuomioistuin nimittää tässä pykälässä tarkoitetut virkamiehet sekä ottaa palvelukseensa
työsopimussuhteisen henkilökunnan.
6 § (14.12.2017/860)
Kansliahenkilöstön toimivalta
Käräjäoikeuden laamanni voi kirjallisesti määrätä käräjäoikeuden kansliahenkilökuntaan kuuluvan, joka on
antanut 4 momentissa tarkoitetun vakuutuksen, saanut tehtävään tarvittavan koulutuksen ja jolla on tehtävän
hoitamiseen riittävä taito:
1) oikeudenkäymiskaaren 5 luvun 3 §:ssä  tarkoitetuissa asioissa:
a) antamaan yksipuolisia tuomioita;
b) antamaan oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 8 c §:n  nojalla ratkaisuja oikeudenkäyntikulujen osalta sekä
tuomioita, jos vastaaja on myöntänyt kanteen;
c) tekemään päätöksiä asian jättämisestä sillensä, jos kantaja on peruuttanut kanteensa eikä vastaaja vaadi
asian ratkaisemista;
2) ratkaisemaan avioliittolain (234/1929) 25 §:n  1 momentin nojalla avioerohakemuksen, jos kummallakin
puolisolla on kotipaikka Suomessa.
Jos 1 momentissa tarkoitettu kansliahenkilökunnan ratkaistavana oleva asia osoittautuu laajaksi,
tulkinnanvaraiseksi tai muutoin vaikeaksi ratkaista, asia on siirrettävä käräjänotaarin tai käräjäoikeuden
lainoppineen jäsenen ratkaistavaksi.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 25/37Päällikkötuomari voi kirjallisesti määrätä kansliahenkilökuntaan kuuluvan, jolla on riittävä taito, antamaan
haasteita ja todistuksia, suorittamaan tiedoksiantoja sekä muita lainkäyttöasioiden valmisteluun, käsittelyyn
tai täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä.
Edellä 1 momentin nojalla lainkäyttötehtäviä suorittavan henkilön on ennen tehtävään ryhtymistä annettava
seuraava tuomarin vakuutusta vastaava vakuutus: ”Minä N.N. lupaan ja vakuutan kunniani ja omantuntoni
kautta, että minä parhaan ymmärrykseni ja omantuntoni mukaan kaikissa lainkäyttötehtävissä toimin
oikeudenmukaisesti lakia noudattaen.” V akuutus annetaan siinä käräjäoikeudessa, jossa lainkäyttötehtäviä
ryhdytään hoitamaan.
7 §
Virkavapaus ja viranhoito
Tässä luvussa tarkoitetun virkasuhteisen henkilöstön virkavapaudesta päättää asianomainen tuomioistuin.
8 §
Esittelijöiden ja valmistelijoiden sivutoimet
Mitä 9 luvun 5–7 §:ssä säädetään tuomarin sivutoimista, sovelletaan myös tuomioistuimen esittelijän ja
valmistelijan sivutoimiin.
9 §
Esittelijöiden ja valmistelijoiden koulutus
Mitä 9 luvun 4 §:ssä säädetään tuomarin koulutuksesta, sovelletaan myös tuomioistuimen esittelijöihin ja
valmistelijoihin.
IV A OSA
TUOMIOISTUINVIRAST O JA LAUT AKUNNA T (22.2.2019/209)
19 a luku (22.2.2019/209)
Tuomioistuinvirasto
1 § (22.2.2019/209)
Tuomioistuinvirasto
Tuomioistuinten toimintaedellytyksistä huolehtimista sekä toiminnan kehittämistä, suunnittelua ja tukemista
varten on oikeusministeriön hallinnonalalla T uomioistuinvirasto. T uomioistuinvirasto on itsenäinen virasto.
2 § (22.2.2019/209)
Tuomioistuinviraston tehtävät
Tuomioistuinviraston tehtävänä on huolehtia siitä, että tuomioistuimet kykenevät käyttämään tuomiovaltaa
laadukkaasti ja että tuomioistuinten hallinto on tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti järjestetty .
Tuomioistuinviraston tulee erityisesti:
1) tehdä oikeusministeriölle ehdotus tuomioistuinten toimintamenomäärärahoista sekä päättää hyväksytyn
talousarvion mukaisesti määrärahojen jakamisesta tuomioistuimille siltä osin kuin määrärahaa ei ole
myönnetty suoraan tuomioistuimelle;
2) huolehtia tuomioistuinten toimitilahallinnosta siltä osin kuin sitä koskeva päätösvalta ei kuulu
oikeusministeriölle;
3) huolehtia tuomioistuinten tietojärjestelmien ylläpidosta ja kehittämisestä;
4) huolehtia koulutuksen järjestämisestä tuomareille ja tuomioistuinten muulle henkilöstölle, yhteistyössä 21
luvussa tarkoitetun tuomarinkoulutuslautakunnan kanssa;
5) päättää tuomioistuinten virkojen perustamiseen, lakkauttamiseen, siirtämiseen ja virkajärjestelyihin
liittyvistä asioista sekä hoitaa tuomioistuinten palveluksessa olevia koskevia palvelussuhdeasioita siltä osin
kuin ne eivät kuulu tuomioistuimelle tai muulle viranomaiselle;
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 26/376) tukea tuomioistuimia niiden viestinnässä;
7) seurata tuomioistuinten toiminnan tuloksellisuutta sekä tehdä sitä koskevia selvityksiä ja arvioita;
8) toimia valtakunnallisissa kehittämis- ja muissa hankkeissa tuomioistuinlaitosta edustavana virastona, jollei
asia kuulu tuomioistuimelle, valtioneuvostolle tai muulle viranomaiselle;
9) osallistua tuomioistuinlaitoksen toiminnan yleiseen kehittämiseen;
10) edistää, tukea ja sovittaa yhteen tuomioistuimia ja niiden toimintaa koskevia kehittämishankkeita;
11) tehdä valtioneuvostolle lainsäädäntö-, toimenpide- tai kehittämisaloitteita omalla toimialallaan;
12) osallistua toimialallaan kansainväliseen yhteistyöhön;
13) huolehtia tuomioistuinlaitoksen teknisistä ja rutiiniluonteisista keskushallintotehtävistä;
14) tehdä oikeusministeriölle ehdotus tuomarinvalintalautakunnan ja tuomarinkoulutuslautakunnan
toimintamenomäärärahoista ja päättää määrärahojen jakamisesta lautakunnille sekä huolehtia muista
lautakuntia koskevista keskushallintotehtävistä.
3 § (22.2.2019/209)
Tuomioistuinten asema
Tuomioistuinviraston on otettava toiminnassaan huomioon tuomioistuinten riippumattomuus sekä ylimmille
tuomioistuimille perustuslaissa säädetyt tehtävät ja asema.
Mitä 2 §:ssä säädetään, ei rajoita tuomioistuimille säädettyä toimivaltaa.
4 § (22.2.2019/209)
Ylimpien tuomioistuinten kuuleminen
Tuomioistuinviraston on varattava korkeimmalle oikeudelle ja korkeimmalle hallinto-oikeudelle tilaisuus
lausua muita tuomioistuimia koskevasta talousarvioehdotuksesta sekä viraston talousarvioehdotuksesta.
Ylimpien tuomioistuinten kannanotot on saatettava oikeusministeriön tietoon.
Korkeimmalle oikeudelle ja korkeimmalle hallinto-oikeudelle on varattava tilaisuus lausua muustakin
sellaisesta T uomioistuinviraston käsiteltävänä olevasta asiasta, jolla voi olla tuomioistuinlaitokselle suuri
periaatteellinen merkitys.
5 § (22.2.2019/209)
Johtaminen
Tuomioistuinvirastossa on johtokunta ja ylijohtaja.
6 § (22.2.2019/209)
Johtokunta
Tuomioistuinviraston ylin päättävä toimielin on johtokunta.
Johtokunta:
1) päättää T uomioistuinviraston toiminnan ja talouden keskeisistä tavoitteista, strategiasta ja ohjauksen
periaatteista;
2) päättää oikeusministeriölle annettavista tuomioistuinten ja T uomioistuinviraston talousarvioehdotuksista; 
3) päättää määrärahojen jakamisesta tuomioistuimille hyväksytyn valtion talousarvion mukaisesti siltä osin
kuin määrärahaa ei ole myönnetty suoraan tuomioistuimelle;
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 27/374) vahvistaa tuomioistuinten ja T uomioistuinviraston kirjanpidon ja varainhoidon valvonnan järjestämisen
yleiset periaatteet;
5) hyväksyy T uomioistuinviraston kannalta merkittävät tai periaatteellisesti tärkeät sopimukset ja antaa
lausunnon viraston toimialaa koskevassa periaatteellisesti tärkeässä asiassa;
6) päättää valtion virkamieslain mukaisesti muiden kuin ylimpien tuomioistuinten tuomarin virkojen
perustamisesta, lakkauttamisesta ja siirtämisestä;
7) päättää 14 luvun 4 §:n 4 momentissa tarkoitetun tuomarin erottamista koskevan hakemuksen tekemisestä;
8) nimittää ylijohtajan, irtisanoo tai päättää ylijohtajan virkasuhteen sekä tekee muut ylijohtajan
virkasuhdetta koskevat merkittävät päätökset;
9) vahvistaa T uomioistuinviraston työjärjestyksen;
10) tekee muut päätökset, jotka ovat T uomioistuinviraston toiminnan ja tehtävien kannalta merkittäviä.
7 § (22.2.2019/209)
Johtokunnan asettaminen ja kokoonpano
Valtioneuvosto asettaa T uomioistuinviraston johtokunnan viideksi vuodeksi kerrallaan sille 8 §:ssä säädetyn
mukaisesti esitettyjen ehdokkaiden joukosta.
Johtokunnassa on yksi korkeimman oikeuden tuomari, yksi korkeimman hallinto-oikeuden tuomari sekä yksi
tuomari hovioikeuksista, yksi käräjäoikeuksista, yksi hallinto-oikeuksista ja yksi erityistuomioistuimista.
Johtokunnassa on lisäksi yksi tuomioistuinten muuhun henkilöstöön kuuluva jäsen sekä yksi jäsen, jolla on
erityisesti julkishallinnon johtamisen asiantuntemusta. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.
Tuomarijäsenistä yhden on oltava hovioikeuden tai käräjäoikeuden päällikkötuomari ja yhden hallinto-
oikeuden tai erityistuomioistuimen päällikkötuomari.
Kansanedustaja tai Ahvenanmaan maakuntapäivien, valtioneuvoston, Ahvenanmaan maakunnan hallituksen,
kunnanvaltuuston tai kunnanhallituksen jäsen ei voi toimia T uomioistuinviraston johtokunnassa.
8 § (22.2.2019/209)
Johtokunnan jäsenehdokkaiden nimeäminen
Tuomioistuinviraston johtokunta asetetaan sen jälkeen, kun:
1) korkein oikeus on nimennyt keskuudestaan ehdokkaan jäseneksi ja varajäseneksi;
2) korkein hallinto-oikeus on nimennyt keskuudestaan ehdokkaan jäseneksi ja varajäseneksi;
3) hovioikeuksien ja käräjäoikeuksien päällikkötuomarit ovat ilmoittautumisten perusteella nimenneet
käräjäoikeuksien ja hovioikeuksien ehdokkaat jäseniksi ja varajäseniksi ja hallinto-oikeuksien ja
erityistuomioistuinten päällikkötuomarit ovat ilmoittautumisten perusteella nimenneet hallinto-oikeuksien ja
erityistuomioistuinten ehdokkaat jäseniksi ja varajäseniksi; ennen nimeämisiä edellä tässä kohdassa
tarkoitettujen tuomioistuinten päällikkötuomareiden on keskusteltava nimeämisistä keskenään ja kuultava
tuomareita edustavia työntekijäjärjestöjä; ja
4) päällikkötuomarit ovat nimenneet 3 kohdassa säädetyssä menettelyssä tuomioistuinten muun henkilöstön
ehdokkaan jäseneksi ja varajäseneksi kyseistä henkilöstöä edustavia työntekijäjärjestöjä kuultuaan.
Oikeusministeriö ilmoittaa johtokunnan tehtävien avoinna olemisesta ja pyytää 1 momentissa tarkoitetut
nimeämiset. Edellä 1 momentin 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja ehdokkaita jäseniksi ja varajäseniksi nimetään
kaksi kertaa niin monta kuin on asetettavia jäseniä ja varajäseniä.
Jos johtokunnan jäsen tai varajäsen ei ole enää nimeämisensä perusteena olleessa virassa tai tehtävässä tai jos
hänet on valittu 7 §:n 4 momentissa tarkoitettuun tehtävään, on hänen tilalleen nimettävä uusi jäsen tai
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 28/37varajäsen johtokunnan jäljellä olevaksi toimikaudeksi. Uutta jäsentä ei kuitenkaan ole nimettävä sillä
perusteella, että 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettu päällikkötuomari kesken toimikauden siirtyy muuhun
tuomarin virkaan tai mainitussa kohdassa tarkoitettu muu tuomari kuin päällikkötuomari nimitetään
päällikkötuomarin virkaan.
9 § (22.2.2019/209)
Johtokunnan puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja
Johtokunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan sekä sen mukaan kuin työjärjestyksessä määrätään yhden
tai useamman varapuheenjohtajan.
10 § (22.2.2019/209)
Johtokunnan päätöksenteko
Johtokunta on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään neljä jäsentä tai varajäsentä.
Johtokunnan päätökseksi tulee se mielipide, jota enemmistö on kannattanut. Jos äänet menevät tasan,
ratkaisee puheenjohtajan ääni.
Johtokunnan päätösmenettelystä ja esittelystä sen yhteydessä voidaan antaa tarkempia
määräyksiä Tuomioistuinviraston työjärjestyksessä.
11 § (22.2.2019/209)
Ylijohtaja
Tuomioistuinvirastoa johtaa ylijohtaja.
Ylijohtaja ratkaisee asiat, joita ei säädetä tai työjärjestyksessä määrätä johtokunnan tai muun virkamiehen
ratkaistaviksi.
Ylijohtajan oikeudesta siirtää asia muun virkamiehen ratkaistavaksi määrätään työjärjestyksessä. Ylijohtaja
voi ottaa siirtämänsä tai muutoin muun virkamiehen ratkaistavaksi kuuluvan asian itse ratkaistavakseen.
12 § (22.2.2019/209)
Muu henkilöstö
Ylijohtajan lisäksi T uomioistuinvirastossa on muuta henkilöstöä sen mukaan kuin työjärjestyksessä
määrätään. Muuhun henkilöstöön kuuluvien virkamiesten kelpoisuusvaatimuksista voidaan määrätä viraston
työjärjestyksessä, jos se on asianomaiseen virkaan kuuluvien tehtävien hoitamiseksi perusteltua.
13 § (22.2.2019/209)
Työjärjestys
Tarkemmat määräykset T uomioistuinviraston toiminnasta, or ganisaatiosta ja henkilöstöstä sekä työskentelyn
järjestämisestä ja asioiden käsittelystä virastossa annetaan työjärjestyksessä.
20 luku
Tuomarinvalintalautakunta
1 §
Tuomarinvalintalautakunnan tehtävä, asettaminen ja kokoonpano
Tuomarinvalintalautakunnan tehtävänä on valmistella tuomarin viran täyttämistä.
Valtioneuvosto asettaa tuomarinvalintalautakunnan viideksi vuodeksi kerrallaan.
Tuomarinvalintalautakunnassa on puheenjohtajana korkeimman oikeuden valitsema jäsen ja
varapuheenjohtajana korkeimman hallinto-oikeuden valitsema jäsen. Muina jäseninä on yksi hovioikeuden
presidentti, yksi hallinto-oikeuden ylituomari, yksi käräjäoikeuden laamanni, yksi hovioikeuden muu
vakinainen tuomari, yksi käräjätuomari, kaksi hallinto-oikeustuomaria tai yksi hallinto-oikeustuomari ja yksi
erityistuomioistuimen tuomari, yksi asianajaja, yksi syyttäjä ja yksi oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta
edustava jäsen. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 29/372 §
Tuomarinvalintalautakunnan jäsenten nimeäminen
Tuomarinvalintalautakunta asetetaan sen jälkeen, kun:
1) korkein oikeus on nimennyt keskuudestaan tulevan jäsenen ja varajäsenen;
2) korkein hallinto-oikeus on nimennyt keskuudestaan tulevan jäsenen ja varajäsenen;
3) hovioikeuksien presidentit ovat nimenneet keskuudestaan tulevan jäsenen ja varajäsenen;
4) hallinto-oikeuksien ylituomarit ovat nimenneet keskuudestaan tulevan jäsenen ja varajäsenen;
5) korkein oikeus on nimennyt käräjäoikeuden laamannien, hovioikeuden muiden vakinaisten tuomareiden ja
käräjätuomareiden keskuudesta tulevat jäsenet ja varajäsenet ilmoittautumisten perusteella;
6) korkein hallinto-oikeus on nimennyt hallinto-oikeustuomareiden tai erityistuomioistuinten tuomareiden
keskuudesta tulevat jäsenet ja varajäsenet ilmoittautumisten perusteella;
7) Suomen asianajajaliitto on nimennyt jäsentensä keskuudesta asianajajakuntaa edustavan jäsenen ja
varajäsenen;
8) valtakunnansyyttäjä on nimennyt syyttäjiä edustavan jäsenen ja varajäsenen;
9) oikeusministeriö on nimennyt oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustavan jäsenen ja varajäsenen.
3 §
Nimeämismenettely
Nimettäessä 2 §:n 5–9 kohdassa tarkoitettuja jäseniä ja varajäseniä nimetään ehdokkaita kaksi kertaa niin
monta kuin on asetettavia jäseniä ja varajäseniä. Ennen 2 §:n 9 kohdassa tarkoitettua nimeämistä
oikeusministeriön on kuultava oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustavia yksikköjä.
Korkein oikeus ja korkein hallinto-oikeus ilmoittavat 2 §:n 5 ja 6 kohdassa tarkoitettujen tehtävien avoinna
olemisesta ja ilmoittavat nimeämänsä jäsenet ja varajäsenet oikeusministeriölle.
Oikeusministeriö pyytää 2 §:n 7 ja 8 kohdassa tarkoitetut nimeämiset Suomen Asianajajaliitolta sekä
valtakunnansyyttäjältä.
4 §
Lautakunnan jäsenen eroaminen
Eron lautakunnan jäsenelle ja varajäsenelle myöntää valtioneuvosto.
Eroavan jäsenen tilalle nimitetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi seuraaja edellä säädettyä menettelyä
noudattaen.
5 §
Päätösvaltaisuus
Tuomarinvalintalautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja
vähintään kahdeksan muuta jäsentä tai varajäsentä.
6 § (22.2.2019/209)
Tuomarinvalintalautakunnan henkilöstö
Tuomarinvalintalautakunnalla on sihteeri. Lautakunnalla voi lisäksi olla sivutoimisia esittelijöitä. Sihteerin ja
sivutoimisen esittelijän tehtävänä on valmistella ja esitellä lautakunnassa tehtävät nimitysesitykset ja
lausunnot. Lisäksi sihteeri huolehtii lautakunnan muun toiminnan järjestämisestä.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 30/37Sihteerillä ja sivutoimisella esittelijällä tulee olla oikeustieteen muu ylempi korkeakoulututkinto kuin
kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto ja hyvä tuomioistuimien toiminnan tuntemus.
Tuomarinvalintalautakunta nimittää sihteerin ja sivutoimiset esittelijät määräajaksi. T uomioistuinvirasto
huolehtii lautakunnan muiden sihteeripalveluiden järjestämisestä ja voi osoittaa henkilöstöään lautakunnan
tehtävien hoitamista varten. T ehtävien kelpoisuusvaatimuksista voidaan määrätä lautakunnan
työjärjestyksessä.
7 §
Tarkemmat määräykset
Tuomarinvalintalautakunnan toimistosta ja henkilöstöstä sekä työskentelyn järjestämisestä ja asioiden
käsittelystä tuomarinvalintalautakunnassa voidaan antaa tarkempia määräyksiä lautakunnan vahvistamassa
työjärjestyksessä.
21 luku
Tuomarinkoulutuslautakunta
1 § (22.2.2019/209)
Tuomarinkoulutuslautakunnan tehtävät
Tuomarinkoulutuslautakunnan tehtävänä on:
1) huolehtia tuomioistuinten jäsenille, esittelijöille, valmistelijoille, käräjänotaareille ja muulle henkilöstölle
järjestettävän koulutuksen suunnittelusta yhteistyössä T uomioistuinviraston ja tuomioistuinten kanssa;
2) huolehtia 18 luvun 2 §:ssä ja 6 §:n 1 momentissa tarkoitettujen kokeiden ja suoritusten suunnittelusta ja
järjestämisestä;
3) huolehtia asessorin virkoja koskevan hakumenettelyn järjestämisestä sekä asessoreiden esivalinnasta;
4) huolehtia tuomioistuinharjoittelusta annetun lain mukaisten harjoittelupaikkojen keskitetyn
hakumenettelyn järjestämisestä sekä käräjänotaarien valinnasta ja nimittämisestä;
5) antaa hovioikeuksille, hallinto-oikeuksille, markkinaoikeudelle, työtuomioistuimelle ja
vakuutusoikeudelle ohjeita 18 luvun 4 §:n 2 momentissa tarkoitetun asessorin henkilökohtaisen
opintosuunnitelman sisällöstä;
6) antaa käräjäoikeuksille, hovioikeuksille ja hallinto-oikeuksille ohjeita tuomioistuinharjoittelusta annetun
lain 12 §:ssä tarkoitetun harjoittelusuunnitelman sisällöstä;
7) antaa pyynnöstä T uomioistuinvirastolle lausunto tuomioistuinlaitoksen johtamiskoulutukseen tai muuhun
koulutukseen valittavista henkilöistä;
8) myöntää 18 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitettu oikeus käyttää tuomarikoulutetun nimikettä;
9) myöntää tuomioistuinharjoittelusta annetun lain 18 §:ssä tarkoitettu varatuomarin arvonimi.
2 § (22.2.2019/209)
Tuomarinkoulutuslautakunnan asettaminen ja kokoonpano
Tuomarinkoulutuslautakunnan asettaa valtioneuvosto viideksi vuodeksi kerrallaan.
Tuomarinkoulutuslautakunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kahdeksan muuta jäsentä.
Puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä jäsentä ovat vakinaisessa virassa olevia tuomareita. Muina jäseninä
on yksi syyttäjä, yksi asianajaja, yksi oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustava jäsen sekä yksi
Tuomioistuinvirastoa edustava jäsen. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.
Lautakunnan tuomarijäsenten tulee edustaa tasapuolisesti eri tuomioistuimia, ja tuomarijäsenistä vähintään
yhden on oltava päällikkötuomari.
3 § (22.2.2019/209)
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 31/37Tuomarinkoulutuslautakunnan jäsenten nimeäminen
Tuomarinkoulutuslautakunta asetetaan sen jälkeen, kun:
1) tuomarinvalintalautakunta on nimennyt puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut tuomarijäsenet sekä
heidän varajäsenensä ilmoittautumisten perusteella;
2) valtakunnansyyttäjä on nimennyt syyttäjiä edustavan jäsenen ja varajäsenen;
3) Suomen Asianajajaliitto on nimennyt jäsentensä keskuudesta asianajajakuntaa edustavan jäsenen ja
varajäsenen;
4) oikeusministeriö on nimennyt oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustavan jäsenen ja varajäsenen;
5) Tuomioistuinvirasto on nimennyt oman jäsenensä ja varajäsenensä.
Mitä 20 luvun 3 §:n 1 ja 3 momentissa säädetään tuomarinvalintalautakunnan jäsenten ja varajäsenten
nimeämisestä, sovelletaan myös tuomarinkoulutuslautakunnan nimeämiseen.
4 §
Lautakunnan jäsenen eroaminen
Eron lautakunnan jäsenelle ja varajäsenelle myöntää valtioneuvosto.
Eroavan jäsenen tilalle nimitetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi seuraaja edellä säädettyä menettelyä
noudattaen.
5 §
Päätösvaltaisuus
Tuomarinkoulutuslautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja
vähintään viisi muuta jäsentä tai varajäsentä. Puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan lisäksi läsnä tulee olla
vähintään kolme muuta tuomaria.
6 § (22.2.2019/209)
Tuomarinkoulutuslautakunnan henkilöstö
Tuomarinkoulutuslautakunnalla on sihteeri. Lautakunnalla voi lisäksi olla sivutoimisia esittelijöitä. Sihteerin
ja sivutoimisen esittelijän tehtävänä on valmistella ja esitellä lautakunnassa esillä olevat asiat. Lisäksi
sihteeri huolehtii lautakunnan muun toiminnan järjestämisestä.
Sihteerillä ja sivutoimisella esittelijällä tulee olla soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja hyvä
tuomioistuinten toiminnan tai aikuiskoulutuksen tuntemus.
Tuomarinkoulutuslautakunta nimittää sihteerin ja sivutoimiset esittelijät. T uomioistuinvirasto huolehtii
lautakunnan muiden sihteeripalveluiden järjestämisestä ja voi osoittaa henkilöstöään lautakunnan tehtävien
hoitamista varten. T ehtävien kelpoisuusvaatimuksista voidaan määrätä lautakunnan työjärjestyksessä.
7 §
Tarkemmat määräykset
Tuomarinkoulutuslautakunnan toimistosta ja henkilöstöstä sekä työskentelyn järjestämisestä ja asioiden
käsittelystä lautakunnassa voidaan antaa tarkempia määräyksiä lautakunnan vahvistamassa työjärjestyksessä.
V OSA
ERINÄISET SÄÄNNÖKSET
22 luku
Virkarikosasiat
1 §
Virkarikokset
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 32/37Tuomioistuimet käsittelevät tuomioistuimen jäseniä ja tuomioistuimen virkamiehiä koskevat
virkarikossyyteasiat seuraavasti:
1) korkein oikeus, jos asia koskee hovioikeuden jäsentä;
2) hovioikeus, jos asia koskee:
a) sen tuomiopiiriin kuuluvan käräjäoikeuden jäsentä, käräjänotaaria tai kansliapäällikköä taikka
kansliahenkilökuntaan kuuluvaa, jos asia koskee 19 luvun 6 §:n 1 momentissa tarkoitetussa tehtävässä tehtyä
virkarikosta;
b) sen tuomiopiirin alueella sijaitsevan hallinto-oikeuden jäsentä, kansliapäällikköä, esittelijää, notaaria tai
käräjänotaaria;
3) Helsingin hovioikeus, jos asia koskee:
a) markkinaoikeuden jäsentä, kansliapäällikköä tai valmistelijaa;
b) vakuutusoikeuden jäsentä, kansliapäällikköä tai esittelijää;
c) työtuomioistuimen jäsentä, kansliapäällikköä tai esittelijää;
d) muun hovioikeuden kuin Helsingin hovioikeuden kansliapäällikköä, esittelijää tai käräjänotaaria;
4) Turun hovioikeus, jos asia koskee 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja Helsingin hovioikeuden
virkamiehiä.
Mitä tässä pykälässä säädetään kansliapäälliköstä, sovelletaan myös 19 luvun 5 §:n 1 momentissa
tarkoitettuun hallintopäällikön tai muuhun vastaavaan virkaan nimitettyyn.
Mitä tässä pykälässä säädetään saman tuomioistuimen esittelijän virassa toimivasta, sovelletaan myös
esittelijän tehtävään 19 luvun 1 §:n 3 momentin perusteella määrättyyn.
23 luku
Muutoksenhaku
1 §
Muutoksenhaku sivutoimilupaa koskevaan päätökseen
Edellä 9 luvun 5 §:ssä tarkoitettuun sivutoimilupaa koskevaan tuomioistuimen päätökseen saa hakea
muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-
oikeuden päätökseen haetaan kuitenkin muutosta asianomaiselta tuomioistuimelta, jossa asian käsittelee
täysistunto.
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin toisin päätä.
2 §
Muutoksenhaku kirjallista varoitusta koskevaan päätökseen
Edellä 15 luvun 1 §:ssä tarkoitettuun päätökseen antaa kirjallinen varoitus saa hakea muutosta valittamalla.
Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä lainkäyttöasiana kiireellisesti.
Muutosta kirjallista varoitusta koskevaan päätökseen haetaan:
1) käräjäoikeuden laamannin päätökseen hovioikeudelta;
2) hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin päätökseen korkeimmalta oikeudelta;
3) hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin päätökseen korkeimmalta hallinto-
oikeudelta;
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 33/374) korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentin päätökseen kyseiseltä
tuomioistuimelta, jossa asia käsitellään täysistunnossa.
Valitus on 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista toimitettava sille tuomioistuimelle, jonka
palveluksessa tuomari on. T uomioistuimen on viivytyksettä toimitettava valituskirjelmä liitteineen, jäljennös
valituksenalaisesta päätöksestä sekä päällikkötuomarin lausunto valituksen johdosta
muutoksenhakutuomioistuimeen.
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin toisin päätä.
3 §
Muutoksenhaku virantoimituksesta pidättämistä koskevaan päätökseen
Edellä 15 luvun 2 §:ssä tarkoitettuun päätökseen pidättää virantoimituksesta saa hakea muutosta valittamalla.
Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä lainkäyttöasiana kiireellisesti.
Muutosta haetaan:
1) käräjäoikeuden päätökseen hovioikeudelta;
2) hovioikeuden ja työtuomioistuimen päätökseen korkeimmalta oikeudelta;
3) hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden päätökseen korkeimmalta hallinto-oikeudelta;
4) korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden päätökseen kyseiseltä tuomioistuimelta, jossa
asia käsitellään täysistunnossa.
Valitus on 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista toimitettava sille tuomioistuimelle, jonka
palveluksessa tuomari on. T uomioistuimen on viivytyksettä toimitettava valituskirjelmä liitteineen, jäljennös
valituksenalaisesta päätöksestä sekä lausuntonsa valituksen johdosta muutoksenhakutuomioistuimeen.
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin toisin päätä.
4 §
Muutoksenhaku työkyvyttömyyden perusteella annettavaa eroa koskevaan päätökseen
Edellä 16 luvun 2 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuun työkyvyttömyyden perusteella annettavaa eroa
koskevaan hovioikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan oikeuteen. Asia on
muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä.
Hovioikeuden päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin
toisin päätä.
5 §
Muutoksenhaku asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttamista koskevaan päätökseen
Edellä 17 luvun 21 §:ssä tarkoitettuun asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttamista koskevaan hallinto-
oikeuden tai vakuutusoikeuden päätökseen saa hakea muutosta korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Asia on
muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä.
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin toisin päätä.
6 §
Muutoksenhaku tuomarinkoulutuslautakunnan päätökseen
Tämän lain 18 luvun 2 §:ssä ja 6 §:n 1 momentissa tarkoitettujen kokeiden arvosteluun saa vaatia oikaisua 14
päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Oikaisuvaatimuksesta säädetään hallintolaissa (434/2003) .
Oikaisuvaatimukseen annettuun päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. (27.1 1.2020/842)
Käräjänotaarin nimittämistä koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. (9.11.2018/885)
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 34/37Muuhun tuomarinkoulutuslautakunnan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen.
Hallinto-oikeuden päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. Muutoin muutoksenhaussa
hallintotuomioistuimeen sovelletaan, mitä oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa säädetään.
(27.1 1.2020/842)
7 § (9.11.2018/885)
Muutoksenhaku virkaan tai virkasuhteeseen nimittämistä tai tehtävään määräämistä koskevaan päätökseen
Virkaan tai virkasuhteeseen nimittämistä koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla, jos:
1) päätös koskee nimittämistä 1 1, 12 ja 18 luvussa sekä 19 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuun virkaan
tai virkasuhteeseen;
2) päätös koskee nimittämistä tuomioistuimen kansliapäällikön tai hallintopäällikön virkaan tai
virkasuhteeseen taikka 19 luvun 5 §:n 1 momentissa tarkoitettuun muuhun vastaavaan virkaan tai
virkasuhteeseen, jonka tehtäviin kuuluu tuomioistuimen hallinnosta huolehtiminen.
Muutoksenhaussa päätökseen, joka koskee 19 luvun 5 §:ssä tarkoitetun muun henkilöstön virkaan tai
virkasuhteeseen nimittämistä, sovelletaan, mitä valtion virkamieslaissa säädetään muutoksenhausta.
Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden hallintopäätökseen haetaan kuitenkin muutosta 30
päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista asianomaiselta tuomioistuimelta, jossa asian käsittelee
täysistunto.
Päätökseen, joka koskee määräämistä tässä laissa tarkoitettuun tuomioistuimen asiantuntijajäsenen tehtävään,
ei saa hakea muutosta valittamalla.
8 § (27.11.2020/842)
Muutoksenhaku Tuomioistuinviraston päätökseen
Tuomioistuinviraston 19 a luvun nojalla tekemään päätökseen saa vaatia oikaisua. Oikaisuvaatimuksesta
säädetään hallintolaissa.
Tuomioistuinviraston oikaisuvaatimuksen johdosta antamaan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla
viraston sijaintipaikan mukaan määräytyvään hallinto-oikeuteen. Muutoin muutoksenhaussa
hallintotuomioistuimeen sovelletaan, mitä oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa säädetään.
24 luku
Voimaantulo ja siirtymäsäännökset
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
2 §
Kumottavat lait
Tällä lailla kumotaan seuraavat lait:
1) käräjäoikeuslaki (581/1993) ;
2) hovioikeuslaki (56/1994) ;
3) korkeimman hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenistä annettu laki (1266/2006) ;
4) markkinaoikeudesta annettu laki (99/2013) ;
5) vakuutusoikeuslaki (132/2003) ;
6) tuomareiden nimittämisestä annettu laki (205/2000) ;
7) alioikeuden istuntojen pitämisestä muualla kuin varsinaisessa istuntopaikassa annettu laki (141/1932) .
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 35/373 §
Eräiden asetusten jääminen voimaan
Seuraavat asetukset jäävät voimaan:
1) käräjäoikeuksien tuomiopiireistä annettu valtioneuvoston asetus (1053/2014) ;
2) hovioikeuksien tuomiopiireistä annettu valtioneuvoston asetus (337/2013) ;
3) käräjäoikeuksien kanslioiden ja istuntopaikkojen sijainnista annettu oikeusministeriön asetus (454/2009) .
VNa käräjäoikeuksien tuomiopiireistä 1053/2014  on kumottu A:lla käräjäoikeuksien tuomiopiireistä
1021/2017 , VNa hovioikeuksien tuomiopiireistä 337/2013  on kumottu A:lla hovioikeuksien sijaintipaikoista
ja tuomiopiireistä 864/2016  ja OMa käräjäoikeuksien kanslioiden ja istuntopaikkojen sijainnista 454/2009  on
kumottu A:lla 81/2017 , ks. OMa käräjäoikeuksien kanslioiden ja istuntopaikkojen sijainnista 1115/2020 .
4 §
Päällikkötuomareita koskevat siirtymäsäännökset
Ennen tämän lain voimaantuloa haettavaksi julistetun päällikkötuomarin viran täyttämisessä noudatetaan
tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Ennen tämän lain voimaantuloa vakinaiseen päällikkötuomarin virkaan nimitetty katsotaan eronneeksi
virastaan siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty toisen tuomioistuimen päällikkötuomariksi 1 1 luvun 2
§:n 1 momentissa tarkoitetuksi määräajaksi. Tällaisella päällikkötuomarilla ei toimikauden päätyttyä ole
oikeutta palata vakinaiseen päällikkötuomarin virkaan. Hänen oikeuteensa tulla toimikauden päätyttyä
nimitetyksi vakinaiseen tuomarin virkaan sovelletaan 1 1 luvun 13 §:ää.
Ennen tämän lain voimaantuloa nimitetty vakinainen päällikkötuomari voidaan hakemuksestaan siirtää
asianomaisessa tuomioistuimessa avoinna olevaan muuhun tuomarin virkaan, jos hän on toiminut
päällikkötuomarin tehtävässä yhtäjaksoisesti vähintään seitsemän vuotta ja saavuttanut 63 vuoden iän.
Päällikkötuomarin on ilmoitettava aikomuksestaan siirtyä muuhun tuomarin virkaan ennen viran auki
julistamista. Siirtämisestä päättää nimittävä viranomainen. T uomarin tehtävään siirtynyt päällikkötuomari on
lainkäyttöasiaa ratkaistaessa virkaikäjärjestyksessä päällikkötuomarin jälkeen virassa vanhin.
5 §
Muita tuomareita koskevat siirtymäsäännökset
Tämän lain voimaan tullessa korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvoksen nimike muuttuu
oikeusneuvokseksi.
Hovioikeuden tuomareita ovat myös tämän lain voimaan tullessa nimitettyinä olevat hovioikeudenlaamannit,
ja vakuutusoikeuden tuomareita ovat tämän lain voimaan tullessa nimitettyinä olevat vakuutusoikeuden
laamannit. Heihin sovelletaan, mitä hovioikeudenneuvoksesta tai vakuutusoikeustuomarista säädetään.
Tämän lain voimaan tullessa hovioikeudenlaamannin tai vakuutusoikeuden laamannin virkaan nimitettynä
olevalla on lain tultua voimaan oikeus toimia sellaisessa tehtävässä, jossa vaaditaan johtamistaitoa. Tässä
tehtävässä toimiessaan he ovat tuomioistuimen johtoryhmän sekä 1 1 luvun 10 §:n 1 momentin 1 kohdassa
tarkoitetun kokoonpanon jäseniä.
6 §
Muuta henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset
Tämän lain voimaan tullessa hovioikeuden viskaalin ja asessorin nimikkeet muuttuvat hovioikeuden
esittelijäksi, hallinto-oikeussihteerin nimike hallinto-oikeuden esittelijäksi, markkinaoikeussihteerin nimike
markkinaoikeuden valmistelijaksi, työtuomioistuimen sihteerin nimike työtuomioistuimen esittelijäksi ja
vakuutusoikeuden asessorin ja vakuutusoikeussihteerin nimikkeet vakuutusoikeuden esittelijäksi.
Jos kumotun hovioikeuslain 9 §:ssä tarkoitettu esittelijä on nimetty asiassa hovioikeuden kokoonpanoon
ennen tämän lain voimaantuloa, kokoonpano on asiassa päätösvaltainen tämän lain tultua voimaan. Jos
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 36/37vakuutusoikeuden esittelijä on vakuutusoikeudessa käsiteltävässä asiassa lakimiesjäsenenä ennen tämän lain
voimaantuloa, hän voi kuulua ratkaisukokoonpanoon tämän lain tultua voimaan.
Ennen tämän lain voimaantuloa nimitettyyn käräjäviskaaliin sovelletaan kumotun käräjäoikeuslain 3 a, 3 b ja
4 a §:ää, 14 §:n 3 momenttia, 17 §:ää ja 20 §:n 2 momenttia.
7 §
Viittaukset aikaisempaan lakiin
Jos muualla lainsäädännössä viitataan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleeseen lainkohtaan, sen
asemesta sovelletaan tämän lain vastaavaa säännöstä.
HE 7/2016 , LaVM 8/2016, EV 99/2016
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
14.12.2017/860:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019. Lain 17 luvun 2, 7 ja 15 § sekä 19 luvun 6 § tulevat
kuitenkin voimaan jo 1 päivänä tammikuuta 2018.
Tämän lain voimaan tullessa vireillä oleva asia siirtyy käsiteltäväksi:
1) Espoon käräjäoikeudesta Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuteen;
2) Hyvinkään käräjäoikeudesta Itä-Uudenmaan tai Kanta-Hämeen käräjäoikeuteen;
3) Kemi-T ornion käräjäoikeudesta Lapin käräjäoikeuteen;
4) Keski-Pohjanmaan käräjäoikeudesta Pohjanmaan käräjäoikeuteen;
5) Tuusulan käräjäoikeudesta Itä-Uudenmaan käräjäoikeuteen;
6) Vantaan käräjäoikeudesta Itä-Uudenmaan käräjäoikeuteen;
7) Ylivieska-Raahen käräjäoikeudesta Oulun käräjäoikeuteen.
Mitä muualla säädetään Espoon, Hyvinkään, Kemi-T ornion, Keski-Pohjanmaan, T uusulan, V antaan tai
Ylivieska-Raahen käräjäoikeudesta, koskee tämän lain tultua voimaan Länsi-Uudenmaan, Kanta-Hämeen,
Lapin, Pohjanmaan, Itä-Uudenmaan ja Oulun käräjäoikeutta.
HE 270/2016 , LaVM 1 1/2017, EV 126/2017
9.11.2018/885:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa tehtyyn nimityspäätökseen sovelletaan tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 77/2017 , PeVL 42/2017, HaVM 8/2018, EV 81/2018
22.2.2019/209:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020. Lain 18 luvun 5 § ja 19 luvun 5 § tulevat kuitenkin
voimaan jo 1 päivänä maaliskuuta 2019. Lain 19 a luvun 2 §:n 2 momentin 5 kohta ja 6 §:n 2 momentin 6
kohta tulevat voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2021.
HE 136/2018 , LaVM 13/2018, EV 218/2018
19.6.2019/774:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2020.
11/29/22, 10:28 AM Tuomioistuinlaki 673/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2016/20160673 37/37HE 269/2018 , YmVM 22/2018, EV 278/2018
30.12.2019/1509:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 91/2019 , LiVM 9/2019, EV 75/2019
27.11.2020/842:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2020.
HE 109/2020 , LaVM 10/2020, EV 136/2020
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2016  › 25.8.2016/673
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.