7/19/22, 10:27 AM Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228 1/8Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1929 › 13.6.1929/228
Seurattu SDK 608/2022 saakka.
13.6.1929/228
Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään täten varallisuusoikeudellisten sopimusten tekemisestä,
valtuutuksesta varallisuusoikeudellisiin oikeustoimiin ja sellaisten oikeustointen pätemättömyydestä
seuraavaa:
1 luku
Sopimuksen tekeminen
1 §
Tarjous sopimuksen tekemisestä ja sellaiseen tarjoukseen annettu vastaus sitovat tarjouksen tekijää ja
vastauksen antajaa sen mukaan, kuin jäljempänä tässä luvussa säädetään.
Tämän luvun säännökset eivät koske määrämuotoisia sopimuksia eivätkä myöskään sopimuksia, joiden
päättämiseen vaaditaan suorituksen toimittamista toiselle sopimuspuolelle, ja ovat muuten voimassa vain,
mikäli tarjouksesta tai vastauksesta tahi kauppa- tai muusta tavasta ei muuta johdu.
2 §
Jos tarjouksen tekijä on pannut vastauksen antamista varten määräajan, on hänen katsottava määränneen, että
vastauksen tulee siinä ajassa saapua hänelle.
Jos kirjeessä tai sähkösanomassa, jossa tarjous on tehty , on pantu vastauksen antamista varten määräaika,
luettakoon se siitä päivästä, jona kirje on päivätty , sitä päivää lukuunottamatta, taikka siitä päivän ajasta,
jolloin sähkösanoma on annettu lähettämispaikkakunnan lennätintoimistoon tarjouksen saajalle
toimitettavaksi. Milloin kirjeestä puuttuu päiväys, on se katsottava päivätyksi postileiman osoittamana
päivänä.
3 §
Suullisesti tehtyyn tarjoukseen on, jos se hyväksytään, heti annettava vastaus, ellei ole varattu aikaa sen
antamiseen; jos vastausta ei heti anneta, katsotaan tarjous hylätyksi.
Jos tarjous on tehty kirjeessä, sähkösanomassa tai muuten siten, ettei vastausta ole voitu heti saada, eikä
määräaikaa ole pantu vastauksen antamista varten, tulee hyväksyvän vastauksen saapua tarjouksen tekijälle
siinä ajassa, jonka hän tarjouksen tehdessään kohtuudella on voinut laskea vastauksen antamiseen menevän.
Tätä aikaa laskiessaan olkoon tarjouksen tekijä, ellei asianhaaroista muuta johdu, oikeutettu edellyttämään,
että tarjous tulee perille oikeassa ajassa sekä että vastaus lähetetään viipymättä sen jälkeen, kun tarjouksen
saajalla on ollut kohtuullinen miettimisaika, ja ettei vastaus matkalla viivästy; jos tarjous on tehty sähköteitse
tai muulla tavalla, josta on käynyt ilmi, että tarjouksen tekijä on tahtonut saada pikaisen vastauksen, olkoon
tarjouksen tekijä myös oikeutettu edellyttämään, että vastaus lähetetään samalla tavalla tai muuten saapuu
hänelle yhtä aikaisin.
4 §
Hyväksyvä vastaus, joka on liian myöhään saapunut tarjouksen tekijälle, katsottakoon uudeksi, vastauksen
antajan tekemäksi tarjoukseksi.
7/19/22, 10:27 AM Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228 2/8Mitä 1 momentissa on sanottu, ei kuitenkaan ole sovellettava, jos vastauksen lähettäjä on olettanut
vastauksen tulleen oikeassa ajassa perille, ja vastauksen saajan on täytynyt tämä käsittää. Sellaisessa
tapauksessa on vastauksen saajan, ellei hän tahdo hyväksyä vastausta, ilman aiheetonta viivytystä siitä
ilmoitettava vastauksen lähettäjälle; jos hän ei sitä tee, katsotaan sopimus syntyneeksi vastauksen antamisen
kautta.
5 §
Jos tarjous hylätään, olkoon se rauennut vaikka aika, jonka se muuten olisi ollut voimassa, ei ole mennyt
umpeen.
6 §
Vastaus, jossa tarjous sanotaan hyväksytyksi, mutta joka siihen tehdyn lisäyksen, rajoituksen tai ehdon
johdosta ei vastaa tarjousta, katsottakoon kieltäväksi vastaukseksi, johon liittyy uusi tarjous.
Mitä 1 momentissa on sanottu, ei kuitenkaan ole sovellettava, jos vastauksen antaja on pitänyt vastausta
tarjousta vastaavana, ja tarjouksen tekijän on täytynyt tämä käsittää. Sellaisessa tapauksessa on tarjouksen
tekijän, ellei hän tahdo hyväksyä vastausta, ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava siitä; jos hän ei sitä tee,
katsottakoon vastauksen sisällyksen mukainen sopimus syntyneeksi.
7 §
Tarjous tai vastaus, joka peruutetaan, ei ole sitova, jos peruutus saapuu sille, jolle tarjous on tehty tai vastaus
annettu, ennenkuin hän on ottanut selon tarjouksesta tai vastauksesta tahi samaan aikaan, kuin tämä tapahtuu.
8 §
Jos se, joka on tehnyt tarjouksen, on ilmoittanut, ettei hän vaadi siihen nimenomaista vastausta, tai jos
asianhaarat osoittavat, ettei hän sitä odota, olkoon tarjouksen saaja kuitenkin velvollinen kysyttäessä
ilmoittamaan, hyväksyykö hän tarjouksen; jos hän ei sitä ilmoita, katsotaan tarjous rauenneeksi.
9 §
Huutokaupassa tehty tarjous sitoo tarjouksen tekijää siihen saakka, kun huutokauppa on päättynyt sen
esineen kohdalta, jota huuto koskee, tai on tehty korkeampi tarjous, jota ei heti ole hylätty . Korkeimman
tarjouksen tekijällä on, ellei myyjä ole pidättänyt itselleen miettimisaikaa vastauksen antamista varten,
oikeus heti saada tietää, hyväksytäänkö hänen tarjouksensa vai ei. Jos on ilmoitettu, että esine joka
tapauksessa myydään, ja joku muu kuin myyjä itse on tehnyt korkeimman tarjouksen, on kauppa tehtävä
hänen kanssaan; jos kaksi tai useammat ovat tehneet saman korkeimman tarjouksen, on myyjällä oikeus
valita, minkä näistä tarjouksista hän hyväksy .
Jos huutokauppa tapahtuu laskuhuudoin, sovellettakoon alempaan tai alimpaan tarjoukseen vastaavasti, mitä
1 momentissa on korkeammasta tai korkeimmasta tarjouksesta säädetty .
2 luku
Valtuutus
10 §
Joka on valtuuttanut toisen tekemään sopimuksia tai muita oikeustoimia, tulee suhteessaan kolmanteen
henkilöön välittömästi oikeutetuksi ja velvoitetuksi oikeustoimen perusteella, jonka valtuutettu valtuutuksen
rajoissa tekee valtuuttajan nimessä.
Milloin jollakin toisen toimessa ollen tai muuten toisen kanssa tekemänsä sopimuksen johdosta on sellainen
asema, että siihen lain tai yleisen tavan mukaan liittyy määrätynlainen kelpoisuus toimia tämän puolesta,
katsotaan hänet valtuutetuksi tämän kelpoisuuden rajoissa tekemään oikeustoimia.
11 §
7/19/22, 10:27 AM Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228 3/8Jos valtuutettu tehdessään oikeustoimen on toiminut vastoin valtuuttajan hänelle antamia ohjeita, ei
oikeustoimi sido valtuuttajaa, jos kolmas henkilö tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että valtuutettu ylitti
toimivaltansa.
Milloin valtuutus perustuu vain valtuuttajan valtuutetulle tekemään tiedonantoon, ei oikeustoimi, jonka
valtuutettu on tehnyt toimivaltansa ylittäen, sido valtuuttajaa, vaikkakin kolmas henkilö oli vilpittömässä
mielessä.
12 §
Valtuuttajan erityisellä tiedonannolla kolmannelle henkilölle ilmoittama valtuutus on peruutettu, kun
valtuuttajan erityinen tiedonanto, ettei valtuutus enää ole voimassa, on saapunut hänelle.
13 §
Valtuuttajan sanomalehdessä julkaisema valtuutus peruutetaan ilmoittamalla siitä samassa lehdessä. Muuten
julkisesti tiedotettu valtuutus peruutetaan saattamalla peruutus julkisuuteen samalla tavoin kuin
valtuutuksesta on ilmoitettu.
Jos valtuutusta ei voida peruuttaa sillä tavoin, kuin 1 momentissa on sanottu, on peruutus annettava tiedoksi
muulla yhtä tehokkaalla tavalla. V altuuttaja on oikeutettu pyynnöstään 17 §:ssä mainitulta viranomaiselta
saamaan osoituksen, miten hänen on sellaisessa tapauksessa meneteltävä.
14 §
Valtuutus, josta puhutaan 10 §:n 2 momentissa, peruutetaan poistamalla valtuutettu siitä toimesta tai muusta
asemasta, johon hänen valtuutuksensa on perustunut.
15 §
Valtuutus, joka perustuu asiakirjaan, joka on annettu valtuutetulle hänen hallussaan pidettäväksi ja
kolmannelle henkilölle esitettäväksi, peruutetaan siten, että valtuuttaja ottaa takaisin tai hävityttää
valtuuttamisasiakirjan.
Valtuutettu on velvollinen valtuuttajan pyynnöstä palauttamaan valtuuttamisasiakirjan.
16 §
Jos useammat 12–15 §:ssä olevista säännöksistä, kukin erikseen, soveltuvat samaan valtuutukseen, on niitä
kaikkia noudatettava. Kolmas henkilö, jolle valtuutuksen peruutus on ilmoitettu 12 §:ssä mainitulla tavalla,
ei kuitenkaan ole oikeutettu vetoamaan siihen, ettei valtuutusta ole muulla tavalla peruutettu.
17 §
Jos valtuuttaja saattaa todennäköiseksi, että valtuuttamisasiakirja on kadonnut tai ettei hän muusta syystä
viipymättä voi saada sitä takaisin, voidaan asiakirja julistaa tehottomaksi.
Hakemus valtuuttamisasiakirjan tehottomaksi julistamisesta tehdään hakijan asuinpaikan käräjäoikeudelle.
Jos hakijalla ei ole asuinpaikkaa Suomessa, hakemus voidaan tehdä hakijan oleskelupaikan tai Helsingin
käräjäoikeudelle. Jos hakemukseen suostutaan, käräjäoikeuden on julkaistava virallisessa lehdessä kuulutus,
jonka mukaan asiakirja tulee tehottomaksi määräajan kuluttua. Määräaika voidaan panna enintään 14
päiväksi siitä, kun kuulutus on julkaistu virallisessa lehdessä. Heti määräajan päätyttyä käräjäoikeuden on
julistettava valtakirja tehottomaksi, jollei estettä ole. Käräjäoikeus voi myös tarvittaessa hakijan
kustannuksella julkaista kuulutuksen kerran tai useammin jossain sanomalehdessä ennen kuin se julkaistaan
virallisessa lehdessä. (1.11.1996/810)
18 §
Valtuutus, joka perustuu vain valtuuttajan valtuutetulle tekemään tiedonantoon, on peruutettu, kun
valtuuttajan tiedonanto, ettei valtuutus enää ole voimassa, on saapunut valtuutetulle.
7/19/22, 10:27 AM Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228 4/819 §
Jos valtuuttajalla on erityinen aihe epäillä, että valtuutettu, valtuutuksen peruutuksesta tai
valtuuttamisasiakirjan tehottomaksi julistamisesta huolimatta, tulee valtuutuksen perusteella tekemään
oikeustoimen henkilön kanssa, jonka ei voida olettaa tietäneen valtuutuksen lakkaamisesta, on valtuuttaja
velvollinen, mikäli on mahdollista, ilmoittamaan tälle, ettei valtuutus enää ole voimassa. Jos valtuuttaja ei
sitä tee ja jos se, jonka kanssa oikeustoimi tehtiin, on vilpittömässä mielessä, älköön valtuuttaja suhteessaan
tähän vedotko valtuutuksen lakkaamiseen.
20 §
Milloin valtuuttaja, saattamatta 12–18 §:ssä säädetyllä tavalla valtuutusta päättymään, on kieltänyt
valtuutettua käyttämästä valtuutusta tai muuten ilmaissut tahtovansa, ettei valtuutus enää ole voimassa, ei
valtuutetun tekemä oikeustoimi sido valtuuttajaa, jos kolmas henkilö tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää
mainitusta seikasta.
21 §
Jos valtuuttaja kuolee, olkoon valtuutus kuitenkin voimassa, ellei erityisistä asianhaaroista johdu, että sen
tulee olla rauennut. V aikkakin sellaisia asianhaaroja on olemassa, sitoo oikeustoimi, jonka valtuutettu tekee,
kuitenkin kuolinpesää, jos kolmas henkilö ei tietänyt eikä voida katsoa hänen pitäneen tietää
kuolintapauksesta ja sen merkityksestä valtuutetun kelpoisuuteen nähden tehdä oikeustoimi; jos valtuutus on
sellainen, josta 18 §:ssä puhutaan, on oikeustoimen pätevyyden edellytyksenä, ettei valtuutettukaan
oikeustointa tehdessään kuolintapauksesta ja sen edellämainitusta merkityksestä tietänyt, eikä voida katsoa
hänen pitäneen sitä tietää.
Milloin kuolleen omaisuus luovutetaan konkurssiin, älköön oikeustoimella, joka sen mukaan, kuin 1
momentissa on sanottu, sitoo kuolinpesää, olko velkojia vastaan muuta vaikutusta, kuin sillä olisi ollut, jos
kuolinpesän osakkaat olivat sen tehneet.
22 § (1.4.1999/449)
Jos valtuuttajan toimintakelpoisuutta rajoitetaan, valtuutetun tekemällä oikeustoimella ei ole muuta
vaikutusta kuin sillä olisi ollut, jos valtuuttaja olisi tehnyt sen itse.
23 § (20.2.2004/128)
Jos valtuuttajan omaisuus luovutetaan konkurssiin, valtuutetun sen jälkeen tekemällä oikeustoimella on sama
vaikutus kuin jos oikeustoimen olisi tehnyt valtuuttaja.
24 § (1.4.1999/449)
Jos valtuuttajan toimintakelpoisuutta rajoitetaan tai jos hänen omaisuutensa luovutetaan konkurssiin,
valtuutetulla on oikeus, ennen kuin edunvalvoja tai konkurssipesän hoitaja voi ryhtyä tarpeellisiin toimiin,
valtuutuksensa perusteella tehdä sellaisia oikeustoimia, jotka ovat tarpeen valtuuttajan tai konkurssipesän
turvaamiseksi vahingolta.
25 §
Joka esiintyy toisen valtuutettuna voimatta näyttää, että hän on toiminut valtuutuksen mukaan tai että
valtuuttajaksi ilmoitettu henkilö on oikeustoimen hyväksynyt tahi että se muuten sitoo tätä, on velvollinen
korvaamaan kolmannelle henkilölle vahingon, jonka tämä kärsii sen johdosta, ettei oikeustoimi sido
valtuuttajaksi ilmoitettua henkilöä.
Mitä 1 momentissa on säädetty , ei kuitenkaan ole sovellettava, jos kolmas henkilö tiesi tai hänen olisi pitänyt
tietää, ettei valtuutusta ollut tahi että se ylitettiin, eikä myöskään, jos valtuutettuna esiintynyt toimi
valtuutuksen perusteella, joka oli pätemätön jostakin erityisestä, hänelle tuntemattomasta syystä, mistä
kolmas henkilö ei myöskään voinut kohtuudella olettaa hänen tietäneen.
26 §
7/19/22, 10:27 AM Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228 5/8Mitä edellä tässä luvussa on säädetty valtuutuksesta oikeustoimien tekemiseen, on vastaavasti sovellettava
valtuutukseen edustaa valtuuttajaa hänen kohdistuvissa oikeustoimissa.
27 §
Sellaisen prokuran peruuttamisesta, joka on ilmoitettu kaupparekisteriin, on noudatettava kaupparekisteristä
sekä toiminimestä ja prokurasta 2 päivänä toukokuuta 1895 annetun asetuksen 8 ja 31 §:n säännöksiä. Jos
peruuttaminen on merkitty kaupparekisteriin ja asianmukaisesti kuulutettu, ei toiminimen haltijan tarvitse
muulla tavalla peruuttaa valtuutusta.
Kiinteän omaisuuden myymistä, vaihtamista tai panttaamista varten annetun valtuutuksen muodosta olkoon
voimassa, mitä maakaaren 10 luvun 1 §:ssä säädetään. Jos sellainen valtuutus on peruutettu tai julistettu
tehottomaksi sillä tavalla, kuin 15 ja 17 §:ssä sanotaan, olkoon se ilman vaikutusta.
Tämän luvun säännöksillä, ettei valtuutetun tekemä oikeustoimi eräissä tapauksissa sido valtuuttajaa, ei
muuteta kauppakaaren 18 luvun 3 §:n säännöstä sen seikan vaikutuksesta, että valtuuttajan hyödyksi on
tullut, mitä sellaisen oikeustoimen perusteella on saatu.
3 luku
Oikeustointen pätemättömyys ja sovittelu (17.12.1982/956)
28 §
Oikeustoimi, jonka tekemiseen joku on oikeudenvastaisesti pakotettu, ei sido pakotettua, jos pakottamiseen
on käytetty väkivaltaista pitelemistä taikka pakottavaa hengen tai terveyden vaaraa käsittävää uhkausta.
Jos pakkoa on käyttänyt toinen kuin se, johon oikeustoimi on kohdistettu, ja jos tämä oli vilpittömässä
mielessä, tulee pakon alaiseksi joutuneen kuitenkin, jos hän tahtoo suhteessaan tähän vedota pakkoon, sitten
kuin pakko on lakannut, ilman aiheetonta viivytystä tästä ilmoittaa hänelle, uhalla että oikeustoimi muuten
tulee päteväksi.
29 §
Oikeustoimi, jonka tekemiseen joku on toisen oikeudenvastaisesti pakottanut käyttämättä sellaista pakkoa,
josta 28 §:ssä puhutaan, ei sido pakotettua, jos se, johon oikeustoimi on kohdistettu, on itse tätä pakkoa
käyttänyt, taikka jos hän on tietänyt tai hänen olisi pitänyt tietää, että toinen on oikeustoimen tekijän sen
tekemiseen pakottanut.
30 §
Jos se, johon oikeustoimi on kohdistettu, on saanut sen aikaan petollisella viettelyllä taikka jos hän on
tietänyt tai hänen olisi pitänyt tietää, että toinen on oikeustoimen tekijän sen tekemiseen petollisesti vietellyt,
ei oikeustoimi sido vieteltyä.
31 §
Jos joku, käyttäen hyväkseen toisen pulaa, ymmärtämättömyyttä, kevytmielisyyttä tai hänestä riippuvaista
asemaa, on ottanut tai edustanut itselleen aineellista etua, joka on ilmeisessä epäsuhteessa siihen, mitä hän on
antanut tai myöntänyt, tahi josta mitään vastiketta ei ole suoritettava, ei täten syntynyt oikeustoimi sido sitä,
jonka etua on loukattu.
Sama olkoon laki, jos 1 momentissa mainittuun menettelyyn on syypää toinen kuin se, johon oikeustoimi on
kohdistettu, ja tämä siitä tiesi tai hänen olisi pitänyt siitä tietää.
Pelastuspalkkiota koskevista sopimuksista on voimassa, mitä 17 päivänä helmikuuta 1923 alusten
yhteentörmäyksestä johtuvasta vahingosta sekä pelastuspalkkiosta annetussa laissa on säädetty .
L alusten yhteentörmäyksestä johtuvasta vahingosta sekä pelastuspalkkiosta 64/1923  on kumottu L:lla
167/1939 , ks. pelastuspalkkiosta MeriL 674/1994 16 luku . Ks. myös V elkakirjaL 622/1947 15 § . Vrt. RikosL
39/1889 36 luku  6 ja 7 §.
7/19/22, 10:27 AM Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228 6/832 §
Jos jonkun tahdonilmaisu on erhekirjoituksen tai muun hänen erehdyksensä johdosta saanut toisen
sisällyksen, kuin on tarkoitettu, ei tahdonilmaisu sellaisena sido sen antajaa, jos se, johon tahdonilmaisu on
kohdistettu, tiesi tai hänen oli pitänyt tietää erehdyksestä.
Jos tahdonilmaisu, joka toimitetaan perille sähköteitse tai suullisesti lähettiä käyttäen, on sähköttämisessä
tapahtuneen virheen tai lähetin virheellisesti toimittaman esittämisen johdosta sisällykseltään muuttunut, ei
tahdonilmaisu sellaisena, kuin se on tullut perille, sido lähettäjää, vaikkakin vastaanottaja on vilpittömässä
mielessä. Lähettäjä olkoon kuitenkin, jos hän, saatuaan tiedon sisällyksen muuttumisesta, haluaa, että
tahdonilmaisu ei enää olisi voimassa, velvollinen ilman aiheetonta viivytystä ilmoittamaan siitä
vastaanottajalle; jos hän ei sitä tee, ja vastaanottaja oli vilpittömässä mielessä, on tahdonilmaisu sitova
sellaisena, kuin se on tullut perille.
33 §
Oikeustointa, jota muuten olisi pidettävä pätevänä, älköön saatettako voimaan, jos se on tehty sellaisissa
olosuhteissa, että niistä tietoisen olisi kunnian vastaista ja arvotonta vedota oikeustoimeen, ja sen, johon
oikeustoimi on kohdistettu, täytyy olettaa niistä tietäneen.
34 §
Jos on tehty valeasiakirja, ja se, jolla asiakirjan sisällyksen mukaan on saamis- tai muu oikeus, on tämän
oikeuden siirtänyt toiselle, olkoon se, jolle oikeus on siirretty , oikeutettu saattamaan oikeuden voimaan, jos
hän sen saadessaan oli vilpittömässä mielessä.
35 §
Sitä, joka on allekirjoittanut haltijalle asetetun tai muunlaisen juoksevan velkakirjan tahi muun sellaisen
asiakirjan, sitoo asiakirja, vaikkakin se on hänen tahtomattaan joutunut pois hänen hallustaan, milloin
asiakirjan on siirron perusteella saanut joku, joka sen saadessaan oli vilpittömässä mielessä.
Jos rahan vastaanottamisesta kirjoitettu kuitti on ilman velkojan tahtoa joutunut pois hänen hallustaan, on
siitä huolimatta maksu, jonka velallinen velan eräännyttyä vilpittömässä mielessä kuitin saadessaan suorittaa,
pätevä velkojaa kohtaan.
36 § (17.12.1982/956)
Jos oikeustoimen ehto on kohtuuton tai sen soveltaminen johtaisi kohtuuttomuuteen, ehtoa voidaan joko
sovitella tai jättää se huomioon ottamatta. Kohtuuttomuutta arvosteltaessa on otettava huomioon
oikeustoimen koko sisältö, osapuolten asema, oikeustointa tehtäessä ja sen jälkeen vallinneet olosuhteet sekä
muut seikat.
Jos 1 momentissa tarkoitettu ehto on sellainen, että sopimuksen jääminen voimaan muilta osin
muuttumattomana ei ole ehdon sovittelun vuoksi kohtuullista, sopimusta voidaan sovitella muiltakin osin tai
se voidaan määrätä raukeamaan.
Oikeustoimen ehtona pidetään myös vastikkeen määrää koskevaa sitoumusta.
Kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisen kulutushyödykettä koskevan sopimuksen sovitteluun sovelletaan,
mitä kuluttajansuojalaissa (38/78)  säädetään. (16.12.1994/1260)
37 § (17.12.1982/956)
Ehto, jonka mukaan sitoumuksen vakuudeksi annettu pantti tai muu vakuus on menetetty , jos sitoumusta ei
täytetä, on tehoton.
38 § (17.12.1982/956)
7/19/22, 10:27 AM Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228 7/8Sopimus, jolla joku kilpailun estämiseksi tai rajoittamiseksi on sitoutunut olemaan harjoittamatta tiettyä tai
tietynlaista toimintaa tai olemaan tekemättä työsopimusta jonkun kanssa, joka harjoittaa sellaista toimintaa,
ei sido sitoumuksen antajaa siltä osin kuin se kohtuuttomasti rajoittaa hänen toimintavapauttaan.
4 luku
Erinäisiä määräyksiä
39 §
Jos tämän lain mukaan sopimuksen tai muun oikeustoimen pätevyys riippuu siitä, ettei se, johon oikeustoimi
on kohdistettu, ole tietänyt eikä hänen voida katsoa pitäneen tietää jostakin olosuhteesta, tahi että hän muuten
on ollut vilpittömässä mielessä, on huomioon otettava se, mitä hän on tietänyt tai hänen olisi pitänyt tietää
silloin, kun hän sai tiedon oikeustoimesta. Kuitenkin voidaan, milloin erityiset asianhaarat antavat siihen
aihetta, ottaa huomioon myös mitä hän on tietänyt tai hänen olisi pitänyt tietää sanotun ajan jälkeen, mutta
ennenkuin oikeustoimi oli vaikuttanut määräävästi hänen toimintaansa.
40 §
Jos jonkun on tämän lain mukaan tehtävä toiselle ilmoitus, uhalla että muuten sopimus katsotaan tehdyksi tai
tarjous hyväksytyksi tahi oikeustoimi, jonka hän on tehnyt tai joka on tehty hänen puolestaan, tulee häntä
sitovaksi, ja jos sellainen ilmoitus on jätetty postitse tai sähköteitse toimitettavaksi perille tahi on muuten
tarkoituksenmukaisesti lähetetty , ei se seikka, että ilmoitus myöhästyy tai ei tule perille, aiheuta sitä, ettei
lähettäjän katsota täyttäneen ilmoitusvelvollisuuttaan.
Tarjouksen, vastauksen ja valtuutuksen peruuttamisesta olkoon voimassa, mitä 7, 12 ja 18 §:ssä on säädetty .
41 §
Täten kumotaan kauppakaaren 1 luvun 1 § ja muutetaan muut tämän lain vastaiset säännökset.
42 §
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1929.
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
17.12.1982/956:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1983. Sitä sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa
tehtyihin oikeustoimiin.
HE 247/81, lvk.miet. 6/82, svk.miet. 136/82
16.12.1994/1260:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.
Ennen lain voimaantuloa tehtyihin sopimuksiin sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
HE 218/94 , TaVM 31/94
1.11.1996/810:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1996. Siirtymäsäännökset annetaan erikseen lailla. (Ks. L
818/1996)
HE 92/1996 , LaVM 10/1996, EV 123/1996
1.4.1999/449:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999.
7/19/22, 10:27 AM Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228 8/8HE 146/1998 , LaVM 20/1998, EV 234/1998
20.2.2004/128:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2004.
Jos konkurssi on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa, tämän lain asemesta sovelletaan lain voimaan
tullessa voimassa ollutta säännöstä.
HE 26/2003 , LaVM 6/2003, EV 1 13/2003
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 1929  › 13.6.1929/228
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.