7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 1/30Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1999 › 1.4.1999/442
Seurattu SDK 692/2022 saakka.
1.4.1999/442
Laki holhoustoimesta
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Holhoustoimen tarkoituksena on valvoa niiden henkilöiden etua ja oikeutta, jotka eivät vajaavaltaisuuden,
sairauden, poissaolon tai muun syyn vuoksi voi itse pitää huolta taloudellisista asioistaan.
Jos jonkun etua on valvottava muussa kuin taloudellisessa asiassa, holhoustoimi huolehtii siitä siltä osin kuin
jäljempänä säädetään.
2 §
Vajaavaltaisella  tarkoitetaan alle 18-vuotiasta henkilöä (alaikäinen)  ja sellaista 18 vuotta täyttänyttä henkilöä
(täysi-ikäinen ), joka on julistettu vajaavaltaiseksi.
3 §
Vajaavaltaisen taloudellisia ja muita tässä laissa tarkoitettuja asioita hoitaa edunvalvoja.
Sille, joka ei ole vajaavaltainen, voidaan tämän lain säännöksiä noudattaen määrätä edunvalvoja, jos hän
tarvitsee tukea asioittensa hoitamisessa. Jos edunvalvojan määrääminen ei riitä turvaamaan hänen etuaan,
hänen toimintakelpoisuuttaan voidaan rajoittaa siten kuin jäljempänä säädetään.
2 luku
Edunvalvojat
Edunvalvojan henkilö
4 §
Alaikäisen edunvalvojina ovat hänen huoltajansa, jollei jäljempänä toisin säädetä. T uomioistuin voi tämän
luvun mukaisesti kuitenkin vapauttaa huoltajan edunvalvojan tehtävästä ja tarvittaessa määrätä muun
henkilön alaikäisen edunvalvojaksi.
Täysi-ikäisen edunvalvojana on henkilö, jonka tuomioistuin tai holhousviranomainen on tehtävään
määrännyt.
Tuomioistuin tai holhousviranomainen voi määrätä useampia edunvalvojia ja tarvittaessa päättää tehtävien
jaosta edunvalvojien kesken.
5 §
Edunvalvojaksi voidaan määrätä tehtävään sopiva henkilö, joka antaa tähän suostumuksensa. Sopivuutta
arvioitaessa on muun ohella otettava huomioon edunvalvojaksi esitetyn taito ja kokemus sekä tehtävän laatu
ja laajuus.
6 §
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 2/30Vajaavaltainen ei voi olla edunvalvojana.
Jos lapsen huoltaja on alaikäinen lapsen syntyessä, huoltajasta tulee lapsen edunvalvoja, kun hän täyttää 18
vuotta.
Edunvalvojan määräämisen edellytykset
7 §
Jos alaikäinen tai henkilö, jonka toimintakelpoisuutta on rajoitettu, on edunvalvojan kuoleman tai muun syyn
johdosta ilman edunvalvojaa, tuomioistuimen on määrättävä hänelle edunvalvoja.
Holhousviranomaisen tulee tarvittaessa tehdä käräjäoikeudelle hakemus edunvalvojan määräämiseksi.
8 §
Tuomioistuin voi määrätä edunvalvojan täysi-ikäiselle, joka sairauden, henkisen toiminnan häiriintymisen,
heikentyneen terveydentilan tai muun vastaavan syyn vuoksi on kykenemätön valvomaan etuaan taikka
huolehtimaan itseään tai varallisuuttaan koskevista asioista, jotka vaativat hoitoa eivätkä tule asianmukaisesti
hoidetuiksi muulla tavoin. Holhousviranomaisen tulee tarvittaessa tehdä käräjäoikeudelle hakemus
edunvalvojan määräämiseksi. (29.8.2008/576)
Edunvalvoja voidaan määrätä, jos se, jonka etua olisi valvottava, ei tätä vastusta. Jos hän vastustaa
edunvalvojan määräämistä, edunvalvoja voidaan kuitenkin määrätä, jos vastustamiselle ei hänen tilansa ja
edunvalvonnan tarve huomioon ottaen ole riittävää aihetta.
Edunvalvojan tehtävä voidaan rajoittaa koskemaan määrättyä oikeustointa, asiaa tai omaisuutta.
9 §
Alaikäiselle voidaan määrätä edunvalvoja siten kuin 8 §:ssä säädetään, sen jälkeen kun hän on täyttänyt 17
vuotta. Tällöin edunvalvojan tehtävä alkaa, kun alaikäinen täyttää 18 vuotta.
10 §
Tuomioistuimen on määrättävä edunvalvoja, jos:
1) kuolleelta on jäänyt perintö eikä perillistä tai testamentinsaajaa taikka hänen olinpaikkaansa tiedetä taikka
perillinen tai testamentinsaaja ei muuten voi valvoa oikeuttaan;
2) muutoin on tarpeen, että poissa olevan oikeutta valvotaan tai hänen omaisuuttaan hoidetaan;
3) tulevasta tapahtumasta riippuu, kenelle omaisuus menee, tai joku saa omaisuuden omistusoikeuksin
haltuunsa vasta myöhemmin ja edustaja on tarpeen valvomaan tulevan omistajan oikeutta tai hoitamaan
omaisuutta hänen lukuunsa; tai
4) lahjakirjassa tai testamentissa on määrätty , että saajalle tuleva omaisuus on uskottava muun henkilön kuin
saajan edunvalvojan hoidettavaksi, ja edunvalvojan määrääminen hoitamaan saatua omaisuutta on saajan
edun mukaista.
11 § (8.2.2019/198)
Jos edunvalvoja on sairauden vuoksi tai 32 §:n 2–5 momentissa tarkoitetusta taikka muusta syystä tilapäisesti
estynyt hoitamasta tehtäväänsä, tuomioistuin voi määrätä hänelle sijaisen.
Sijaiseen sovelletaan, mitä edunvalvojasta tässä laissa säädetään.
12 §
Tuomioistuimen ohella myös holhousviranomainen voi määrätä edunvalvojan:
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 3/301) henkilölle, jonka toimintakelpoisuutta on rajoitettu, jos hän on edunvalvojan kuoleman tai muun syyn
vuoksi ilman edunvalvojaa; sekä
2) henkilölle, joka 8 tai 9 §:n mukaan on edunvalvonnan tarpeessa.
Edellä 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa edellytyksenä edunvalvojan määräämiselle on, että se, jonka
etua olisi valvottava, kykenee ymmärtämään asian merkityksen ja että hän pyytää tiettyä henkilöä
määrättäväksi edunvalvojakseen.
Holhousviranomainen voi lisäksi määrätä edunvalvojalle tämän pyynnöstä sijaisen 1 1 §:ssä tarkoitetuissa
tapauksissa.
13 § (29.11.2019/1135)
13 § on kumottu L:lla 29.11.2019/1 135.
Päämiehen asema
14 §
Edunvalvojan määrääminen ei estä päämiestä itse vallitsemasta omaisuuttaan tai tekemästä oikeustoimia,
jollei laissa toisin säädetä.
Edunvalvojan tehtävän lakkaaminen
15 §
Edunvalvojalle annettu määräys on voimassa toistaiseksi tai määräystä annettaessa asetetun määräajan. Jos
edunvalvoja on määrätty tiettyä tehtävää varten, määräys on voimassa, kunnes tehtävä on suoritettu.
Tuomioistuin voi tarvittaessa muuttaa edunvalvojan tehtävää tai määräyksen voimassaoloaikaa.
(25.5.2007/649)
Tuomioistuimen ohella myös holhousviranomainen voi tarvittaessa muuttaa edunvalvojan tehtävää tai
määräyksen voimassaoloaikaa, jos edunvalvoja on määrätty 8 tai 9 §:n nojalla. Edellytyksenä on lisäksi, että
päämies kykenee ymmärtämään asian merkityksen ja että hän yhdessä edunvalvojan kanssa pyytää
edunvalvojan tehtävän tai määräyksen voimassaoloajan muuttamista. (25.5.2007/649)
16 §
Tuomioistuimen on vapautettava edunvalvoja tehtävästään, jos hän osoittautuu siihen kykenemättömäksi tai
sopimattomaksi tai jos vapauttamiseen on muu erityinen syy .
Tuomioistuimen on vapautettava edunvalvoja tehtävästään myös, jos hän sitä pyytää. Alaikäisen lapsensa
huoltajana oleva vanhempi voidaan omasta pyynnöstään vapauttaa lapsensa edunvalvojan tehtävästä
ainoastaan, jos siihen on erityinen syy . (25.5.2007/649)
Tuomioistuimen ohella myös holhousviranomainen voi vapauttaa tehtävästään muun edunvalvojan kuin
alaikäisen lapsensa huoltajana olevan vanhemman, jos hän sitä pyytää. Samalla holhousviranomainen voi
omasta aloitteestaan tarvittaessa määrätä edunvalvojan jatkamaan tehtävässään, kunnes uusi edunvalvoja on
määrätty . (25.5.2007/649)
17 §
Edunvalvojan tehtävä lakkaa, kun:
1) edunvalvojalle annettu määräys lakkaa 15 §:n mukaan olemasta voimassa;
2) päämies kuolee;
3) edunvalvoja vapautetaan tehtävästään tai julistetaan vajaavaltaiseksi;
4) päämies täyttää 18 vuotta, jos edunvalvojan tehtävä perustuu päämiehen alaikäisyyteen; tai
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 4/305) edunvalvonnasta on vieraassa valtiossa tehty päätös, joka tunnustetaan Suomessa, jos edunvalvojan
tehtävän jatkuminen olisi ristiriidassa kyseisen päätöksen kanssa.
(3.9.2010/780)
Edunvalvojalle määrätyn sijaisen tehtävä lakkaa, kun edunvalvoja ja hänen sijaisensa esteen lakattua yhdessä
tekevät siitä ilmoituksen holhousviranomaiselle. Jos edunvalvoja ja hänen sijaisensa ovat eri mieltä siitä,
onko sijaisen tehtävä lakannut, käräjäoikeus ratkaisee asian jommankumman hakemuksesta.
(29.1 1.2019/1 135)
Tuomioistuimen on hakemuksesta määrättävä edunvalvojan tehtävä lakkaamaan, kun päämies ei enää ole
edunvalvonnan tarpeessa. T uomioistuin voi määrätä edunvalvojan tehtävän lakkaamaan myös, jos päämiehen
asuinpaikka on siirtynyt vieraaseen valtioon eikä edunvalvonnalla voida enää toteuttaa sitä tarkoitusta, jonka
vuoksi se on asetettu. (3.9.2010/780)
Tuomioistuimen ohella myös holhousviranomainen voi 3 momentissa mainituilla perusteilla määrätä
edunvalvojan tehtävän lakkaamaan, jos edunvalvoja on määrätty 8 tai 9 §:n nojalla. Edellytyksenä on lisäksi,
että päämies kykenee ymmärtämään asian merkityksen ja että hän yhdessä edunvalvojan kanssa pyytää
edunvalvojan tehtävän määräämistä lakkaamaan. (3.9.2010/780)
5 momentti on kumottu L:lla 11.2.201 1/122 .
17 a § (29.11.2019/1135)
17 a § on kumottu L:lla 29.11.2019/1 135.
17 b § (11.2.2011/122)
Jos edunvalvoja on määrätty 8 tai 9 §:n nojalla, holhousviranomaisen on edunvalvojan määräämistä
seuraavan neljännen kalenterivuoden aikana omasta aloitteestaan selvitettävä edunvalvonnan jatkumisen
aiheellisuus ja tarvittaessa tehtävä käräjäoikeudelle hakemus edunvalvojan tehtävän määräämisestä
lakkaamaan. Selvitys on tehtävä uudelleen joka neljäntenä kalenterivuotena. Selvitys voidaan jättää
tekemättä, jos edunvalvojan määräämisen perusteen tai muun syyn vuoksi on ilmeistä, että edunvalvojan
tarve on pysyvä.
Selvitys tehdään niiden tietojen perusteella, jotka holhousviranomainen on tilintarkastuksen yhteydessä tai
muutoin saanut päämiehen tilanteesta. Selvityksen yhteydessä on kuultava edunvalvojaa. Päämiestä on
kuultava, jos päämiehen voidaan olettaa ymmärtävän asian merkityksen ja selvityksessä on tullut esiin
seikkoja, jotka viittaavat siihen, että edunvalvojalle annettua määräystä voi olla tarpeen muuttaa.
3 luku
Toimintakelpoisuuden rajoittaminen
18 §
Jos täysi-ikäinen on kykenemätön huolehtimaan taloudellisista asioistaan ja hänen varallisuusasemansa,
toimeentulonsa tai muut tärkeät etunsa ovat tämän vuoksi vaarassa eikä edunvalvojan määrääminen yksin
riitä turvaamaan hänen etujaan, tuomioistuin voi rajoittaa hänen toimintakelpoisuuttaan päättämällä, että:
1) hän voi tehdä tiettyjä oikeustoimia tai vallita tiettyä omaisuuttaan ainoastaan yhdessä edunvalvojan
kanssa;
2) hänellä ei ole kelpoisuutta tehdä tiettyjä oikeustoimia tai oikeutta vallita tiettyä omaisuuttaan; taikka
3) hänet julistetaan vajaavaltaiseksi.
Ketään ei saa julistaa vajaavaltaiseksi, jos muut 1 momentissa mainitut toimenpiteet ovat riittäviä
turvaamaan hänen etunsa.
Toimintakelpoisuutta ei saa muutoinkaan rajoittaa enempää kuin asianomaisen edun suojaamiseksi on
tarpeen. Rajoitusta ei saa ulottaa koskemaan sellaista oikeustointa, jonka tekemiseen vajaavaltaisella on lain
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 5/30mukaan kelpoisuus. T uomioistuin voi kuitenkin painavista syistä rajoittaa asianomaisen oikeutta määrätä
siitä, minkä hän päätöksen antamisen jälkeen omalla työllään ansaitsee.
19 §
Alaikäisen toimintakelpoisuutta voidaan rajoittaa siten kuin 18 §:ssä säädetään, sen jälkeen kun hän on
täyttänyt 17 vuotta. Tällöin rajoitus alkaa, kun alaikäinen täyttää 18 vuotta.
20 §
Kun tuomioistuin tekee päätöksen toimintakelpoisuuden rajoittamisesta, sen on samalla tarvittaessa
määrättävä asianomaiselle edunvalvoja.
21 §
Jos joku on tehnyt oikeustoimen, johon hänellä ei toimintakelpoisuuden rajoituksen vuoksi ollut
kelpoisuutta, oikeustoimen sitovuudesta, suoritusten palauttamisesta ja suorituksen arvon tai vahingon
korvaamisesta on voimassa, mitä 26–28 §:ssä säädetään.
22 §
Päätös, jolla jonkun toimintakelpoisuutta on rajoitettu, on voimassa toistaiseksi tai päätöksessä asetetun
määräajan.
Rajoitusta tai sen voimassaoloaikaa voidaan muuttaa, jos muuttuneet olosuhteet tai muut syyt antavat siihen
aihetta. Rajoitus on poistettava, jos se ei enää ole tarpeellinen.
Mitä 17 b §:ssä säädetään, noudatetaan myös, jos jonkun toimintakelpoisuutta on rajoitettu. (11.2.201 1/122)
4 luku
Vajaavaltaisen asema
23 §
Vajaavaltaisella ei ole oikeutta itse vallita omaisuuttaan eikä tehdä sopimuksia tai muita oikeustoimia, jollei
laissa toisin säädetä.
Jollei laissa toisin säädetä, vajaavaltaiseksi julistettu voi itse päättää henkilöään koskevasta asiasta, jos hän
kykenee ymmärtämään asian merkityksen.
24 §
Vajaavaltainen voi tehdä oikeustoimia, jotka ovat olosuhteisiin nähden tavanomaisia ja merkitykseltään
vähäisiä.
Lahja tai irtainta omaisuutta koskeva lahjanlupaus, joka on annettu vajaavaltaiselle ilman edunvalvojan
myötävaikutusta, sitoo antajaa, jos vajaavaltainen on ymmärtänyt asian merkityksen.
25 §
Vajaavaltaisella on oikeus määrätä siitä, minkä hän on vajaavaltaisuuden aikana omalla työllään ansainnut, ja
siitä, minkä edunvalvoja on tämän lain 38 §:n mukaisesti antanut hänen vallittavakseen. V ajaavaltaisella on
oikeus määrätä myös edellä mainitun omaisuuden tuotosta sekä siitä, mikä on tullut tällaisen omaisuuden
sijaan.
Jos vajaavaltainen käyttää oikeuttaan tavalla, joka on selvästi vastoin hänen etuaan tai jos siihen on ilmeinen
vaara, edunvalvoja voi ottaa hoitoonsa 1 momentissa tarkoitettua omaisuutta siltä osin kuin se on tarpeen
vajaavaltaisen edun suojaamiseksi. Jos toimenpide koskee vajaavaltaisen työansiota, siihen on hankittava
holhousviranomaisen suostumus.
26 §
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 6/30Oikeustoimi, jonka tekemiseen vajaavaltaisella ei ollut oikeutta, ei sido häntä, jollei hänen edunvalvojansa
ole antanut siihen suostumustaan.
Vajaavaltaisen tekemä oikeustoimi tulee häntä sitovaksi, jos hänen edunvalvojansa tai hän itse
täysivaltaiseksi tultuaan sen hyväksyy .
Vajaavaltaisen oikeudesta tehdä testamentti säädetään perintökaaressa.
27 §
Jos vajaavaltainen on tehnyt oikeustoimen ilman tarvittavaa edunvalvojan suostumusta, on sillä, jonka
kanssa sopimus tehtiin, oikeus vetäytyä sopimuksesta niin kauan kuin sopimusta ei ole hyväksytty tai
asianmukaisesti täytetty .
Jos se, jonka kanssa oikeustoimi tehtiin, tiesi toisen osapuolen olevan vajaavaltainen, hänellä ei kuitenkaan
ole oikeutta vetäytyä sopimuksesta aikana, joka suostumuksen hankkimiselle on sovittu tai jonka sen
saaminen kohtuudella kestää. Hän voi kuitenkin vetäytyä oikeustoimesta, kuten 1 momentissa säädetään, jos
hänellä oli aihetta olettaa, että vajaavaltaisella oli vajaavaltaisuudesta huolimatta oikeus sen tekemiseen.
Vetäytymisestä on ilmoitettava vajaavaltaiselle tai hänen edunvalvojalleen.
28 §
Jos oikeustoimi, jonka vajaavaltainen on tehnyt ilman tarvittavaa suostumusta, ei tule sitovaksi, on
kummankin osapuolen palautettava, mitä hän oikeustoimen perusteella on vastaanottanut tai, jollei tämä ole
mahdollista, korvattava sen arvo. V ajaavaltainen ei kuitenkaan ole velvollinen suorittamaan korvausta yli
sen, mitä on käytetty hänen kohtuulliseen elatukseensa tai mikä muutoin on tullut hänen hyödykseen.
Jos oikeustoimen kumpikin osapuoli on vajaavaltainen eikä sopijapuoli voi palauttaa sitä, minkä hän on
oikeustoimen perusteella vastaanottanut, sopijapuolen on suoritettava korvauksena määrä, jota voidaan pitää
kummankin osapuolen kannalta kohtuullisena. Korvauksen määrää arvioitaessa on otettava huomioon
osapuolten asema oikeustointa tehtäessä ja sen jälkeen vallinneet olosuhteet sekä muut seikat.
Jos vajaavaltainen on saanut oikeustoimen aikaan tahallisella rangaistavaksi säädetyllä teolla, siitä
aiheutuneen vahingon korvaamiseen sovelletaan tekijän syyntakeisuudesta riippumatta sekä 1 ja 2 momentin
säännösten estämättä, mitä vahingonkorvauslaissa (412/1974)  säädetään.
5 luku
Edunvalvojan asema ja tehtävät
Edustaminen
29 §
Edunvalvojalla on kelpoisuus edustaa päämiestään tämän omaisuutta ja taloudellisia asioita koskevissa
oikeustoimissa, jollei tuomioistuin ole tehtävää antaessaan toisin määrännyt tai jollei toisin ole säädetty .
Jos tuomioistuin on niin määrännyt, edunvalvojalla on oikeus edustaa päämiestään myös sellaisessa tämän
henkilöä koskevassa asiassa, jonka merkitystä päämies ei kykene ymmärtämään. Edunvalvojalla ei tämän
määräyksen nojalla ole kuitenkaan edustusvaltaa asiassa, josta on toisin säädetty .
Edunvalvojalla ei ole kelpoisuutta päämiehensä puolesta antaa suostumusta avioliittoon tai
lapseksiottamiseen, tunnustaa isyyttä, hyväksyä isyyden tunnustamista, tehdä tai peruuttaa testamenttia eikä
edustaa päämiestään muussa sellaisessa asiassa, joka on näihin rinnastuvin tavoin henkilökohtainen.
Edunvalvojan oikeudesta käyttää päämiehensä puhevaltaa tuomioistuimessa ja muun viranomaisen luona
säädetään erikseen.
30 §
Jos päämiehellä on useampia edunvalvojia, heidän tulee yhdessä huolehtia edunvalvojalle kuuluvista
tehtävistä, jollei tuomioistuin ole päättänyt tehtävien jaosta edunvalvojien kesken.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 7/30Jos joku edunvalvojista ei matkan, sairauden tai muun syyn vuoksi voi osallistua päätöksen tekemiseen ja
ratkaisun viivästymisestä aiheutuisi haittaa, hänen suostumuksensa asiassa ei ole tarpeen. Asiasta, jolla on
huomattava merkitys päämiehelle, voivat edunvalvojat kuitenkin päättää vain yhdessä, jollei päämiehen etu
ilmeisesti muuta vaadi.
Jos edunvalvojat eivät ole yksimielisiä asiassa, josta heidän tulee yhdessä päättää, ja ratkaisun
viivästymisestä aiheutuisi haittaa, edunvalvoja voi pyytää holhousviranomaisen päätöstä siitä, kenen
mielipidettä on noudatettava. (29.1 1.2019/1 135)
31 §
Saatava, joka kuuluu edunvalvojan hoidettavana olevaan omaisuuteen, voidaan suorittaa vain edunvalvojalle
tai hänen osoittamalleen päämiehen tilille. Suoritus on kuitenkin pätevä, vaikka se olisi tehty päämiehelle,
jos velallinen ei tiennyt eikä hänen olosuhteet huomioon ottaen pitänyt tietää, että suorituksen
vastaanottaminen kuului edunvalvojalle.
Jos päämiehellä on tili luottolaitoksessa, edunvalvojan tulee ilmoittaa laitokselle, kuka tai ketkä voivat nostaa
tilillä olevia varoja.
32 § (25.5.2007/649)
Edunvalvoja ei saa lahjoittaa päämiehensä omaisuutta.
Edunvalvoja ei saa edustaa päämiestään, jos vastapuolena on edunvalvoja itse, edunvalvojan puoliso tai lapsi
taikka joku, jota edunvalvoja edustaa. Jos sisaruksilla on yhteinen edunvalvoja, hänellä on kuitenkin valta
edustaa sisaruksia perinnönjaossa, jos näiden edut eivät ole perinnönjaossa esitettyjen vaatimusten tai
muiden jakoon liittyvien seikkojen johdosta ristiriidassa keskenään.
Muu edunvalvoja kuin alaikäisen lapsensa huoltajana oleva vanhempi ei saa edustaa päämiestään myöskään,
jos vastapuolena on:
1) edunvalvojan lapsen puoliso taikka edunvalvojan puolison lapsi tai tämän puoliso;
2) edunvalvojan tai hänen puolisonsa lapsenlapsi, sisarus, vanhempi tai isovanhempi taikka tällaisen
henkilön puoliso; tai
3) edunvalvojan sisaruksen lapsi tai vanhemman sisarus.
Puolisoilla tarkoitetaan 2 ja 3 momentissa aviopuolisoita ja yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa
olosuhteissa tai muussa parisuhteessa eläviä. Sukulaisiin rinnastetaan vastaavat puolisukulaiset.
Edunvalvoja ei saa edustaa päämiestään myöskään silloin, kun edunvalvojan ja hänen päämiehensä edut
saattavat muusta kuin 2 tai 3 momentissa mainitusta syystä joutua asiassa ristiriitaan keskenään.
33 §
Poissa olevalle 10 §:n mukaisesti määrätty edunvalvoja ei saa ennen kuin kolme vuotta on kulunut siitä, kun
viimeksi oli tietoa poissa olevasta, myydä hänen omaisuuttaan, ellei myyminen ole tarpeen velan
maksamiseksi, pesän selvittämiseksi, omaisuuden turmeltumisen estämiseksi tai muusta vastaavasta syystä.
Tulevan omistajan oikeutta valvomaan 10 §:n nojalla määrätty edunvalvoja ei saa myydä valvontaansa
uskottua omaisuutta, ellei siihen ole edellä mainittua syytä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu edunvalvoja saa edustaa perillistä tai testamentinsaajaa asiassa, joka koskee
testamentin tiedoksiantamista tai moittimista, mutta hänellä ei ole kelpoisuutta tämän puolesta estää
perillisen tai testamentinsaajan oikeuden vanhentumista.
Oikeustoimet, jotka poissa olevan tai tulevan omistajan oikeutta valvomaan määrätty edunvalvoja tekee
määräyksensä nojalla, ovat päteviä, vaikka omaisuus menee muulle kuin sille, jota edustamaan hänet oli
määrätty .
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 8/3034 §
Jollei laissa toisin säädetä, edunvalvojalla ei ole oikeutta ilman holhousviranomaisen lupaa päämiehensä
puolesta:
1) luovuttaa tai vastiketta antamalla hankkia kiinteää omaisuutta tai sellaista maanvuokra- tai muuta
käyttöoikeutta rakennuksineen, joka voidaan maanomistajaa kuulematta siirtää kolmannelle;
2) luovuttaa pantiksi omaisuutta tai muulla tavoin perustaa siihen panttioikeutta;
3) luovuttaa kiinteää tai muuta 1 kohdassa tarkoitettua omaisuutta toisen käytettäväksi pitemmäksi ajaksi
kuin viideksi vuodeksi tai pitemmäksi ajaksi kuin vuodeksi täysi-ikäisyyden alkamisesta;
4) ottaa muuta lainaa kuin valtion takaamaa opintolainaa taikka sitoutua vekselivastuuseen tai vastuuseen
toisen velasta;
5) ryhtyä harjoittamaan elinkeinoa päämiehensä lukuun;
6) tehdä sopimusta avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön perustamisesta taikka tällaiseen yhtiöön
liittymisestä;
7) luopua perinnöstä tai luovuttaa päämiehensä perintöosuutta;
8) tehdä sopimusta kuolinpesän yhteishallinnosta;
9) tehdä sopimusta omaisuuden osituksesta tai erottelusta taikka perinnönjaosta, joka toimitetaan ilman
perintökaaren (40/1965) 23 luvussa  tarkoitettua pesänjakajaa; (14.1.201 1/32)
10) luovuttaa tai vastiketta antamalla hankkia asumisoikeusasunnoista annetussa laissa (650/1990)
tarkoitettua asumisoikeutta taikka osakkeita tai osuuksia, jotka oikeuttavat hallitsemaan huoneistoa tai muuta
osaa rakennuksesta tai kiinteistöstä, lukuun ottamatta 13 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja osakkeita tai
osuuksia; (25.5.2007/649)
11) luovuttaa 10 kohdassa tarkoitetun asumisoikeuden, osakkeiden tai osuuksien nojalla hallittua huoneistoa
tai muuta osaa rakennuksesta tai kiinteistöstä määräaikaisella sopimuksella toisen käytettäväksi pitemmäksi
ajaksi kuin viideksi vuodeksi tai pitemmäksi ajaksi kuin vuodeksi täysi-ikäisyyden alkamisesta;
(25.5.2007/649)
12) myydä tai myytäväksi hakkauttaa metsää, ottaa myytäväksi kiveä, soraa, hiekkaa, savea, turvetta tai
multaa päämiehen maalta tai luovuttaa oikeutta sen ottamiseen, jollei se tapahdu holhousviranomaisen
hyväksymän omaisuuden hoitosuunnitelman mukaisesti; eikä
13) antaa rahalainaa tai vastiketta antamalla hankkia sijoituspalvelulain (747/2012) 1 luvun 14 §:ssä
tarkoitettuja rahoitusvälineitä taikka osuuksia yhteisöissä lukuun ottamatta:
a) varojen tallettamista Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa toimiluvan saaneeseen
luottolaitokseen;
b) valtion, Ahvenanmaan maakunnan, kunnan tai kuntayhtymän liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen
hankkimista;
c) sellaisten arvopapereiden hankkimista, joilla käydään kauppaa kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun
lain (1070/2017) 1 luvun 2 §:ssä  tarkoitetussa pörssissä, säännellyllä markkinalla tai monenkeskisessä
kaupankäyntijärjestelmässä;
d) osuuksien hankkimista Suomessa rekisteröidyssä sijoitusrahastolain (213/2019) 1 luvun 2 §:n  1 momentin
16 kohdassa mainitun sijoitusrahastodirektiivin mukaisessa sijoitusrahastossa tai sellaisessa mainitun lain 23
luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitetussa ulkomaisessa yhteissijoitusyrityksessä, joka mainitun pykälän 2
momentin mukaan saa markkinoida osuuksiaan Suomessa; (22.2.2019/230)
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 9/30e) osuuksien hankkimista sellaisessa vaihtoehtorahastojen hoitajista annetussa laissa (162/2014)  tarkoitetussa
vaihtoehtorahastossa, jonka pääomasta on sen sääntöjen mukaan aina vähintään kolme neljäsosaa sijoitettuna
a, b ja c alakohdassa tarkoitettuihin talletuksiin, joukkovelkakirjoihin ja arvopapereihin ja jonka osuuksia
voidaan mainitun lain 13 luvun mukaisesti tarjota ei-ammattimaisille asiakkaille;
f) a–e alakohdassa tarkoitettuihin rahoitusvälineisiin rinnastettavien oikeusministeriön asetuksella
säädettävien rahoitusvälineiden hankkimista;
g) sellaisten osakkeiden tai osuuksien hankkimista, joiden tuottaman oikeuden pääasiallisena sisältönä on
oikeus kotitaloudessa tavallisesti käytettävän hyödykkeen tai palvelun saamiseen, jos osuuteen ei liity
henkilökohtaista vastuuta yhteisön veloista.
(28.12.2017/1094)
Lupaa on haettava holhousviranomaiselta. Jos oikeustoimeen tai toimenpiteeseen ryhdytään useiden
edunvalvonnassa olevien puolesta, joista osalla on kotikunta Ahvenanmaan maakunnassa, voidaan lupa
kaikkien osalta hakea kummalta tahansa 84 §:n 1 ja 2 momentin mukaan toimivaltaiselta viranomaiselta.
Asian käsitelleen holhousviranomaisen on tällöin ilmoitettava päätöksestään muiden edunvalvonnassa
olevien osalta toimivaltaiselle viranomaiselle. Holhousviranomaisen on varattava päämiehelle tilaisuus tulla
kuulluksi lupaa koskevaa asiaa ratkaistaessa, jos päämiehen mielipide ei luotettavasti ilmene
hakemusasiakirjoista tai jos se muutoin on tarpeen päämiehen edun vuoksi tai asian selvittämiseksi.
Tilaisuutta tulla kuulluksi ei kuitenkaan tarvitse varata, jos päämiehenä on alaikäinen, joka ei ole täyttänyt 15
vuotta. Asianosaisen kuulemisesta säädetään muutoin hallintolaissa (434/2003) . (29.1 1.2019/1 135)
Jos edunvalvojalle on annettu lupa 1 momentin 5 tai 6 kohdassa tarkoitettuun toimintaan tai toimeen, hän voi
sen perusteella 1 momentin säännösten estämättä ryhtyä niihin oikeustoimiin, joita liikkeen tai elinkeinon
harjoittaminen luonteensa mukaisesti vaatii.
Ks. Maakaari 540/1995 2 luku 3 § , 15 luku 2 § ja 17 luku 2 §, L elinkeinon harjoittamisen oikeudesta
122/1919 6 § , Perintökaari 40/1965 23 luku 3 §  ja 24 luku 4 §. L asumisoikeusasunnoista 650/1990  on
kumottu L:lla 393/2021 , ks. L asumisoikeusasunnoista 393/2021 1 § . Ks. myös 48 § ja L eräistä
yhteisomistussuhteista 180/1958 10 § .
35 §
Holhousviranomainen voi myöntää 34 §:ssä tarkoitetun luvan, jos oikeustoimi tai toimenpide, johon lupaa
haetaan, on päämiehen edun mukainen. Tällöin on otettava huomioon, mitä 37–41 §:ssä säädetään
omaisuuden hoitamisesta.
36 §
Oikeustoimi, jonka tekemiseen edunvalvojalla ei ollut kelpoisuutta, ei sido päämiestä.
Oikeustoimi, jonka edunvalvoja on tehnyt ilman tarvittavaa lupaa, ei sido päämiestä, ellei
holhousviranomainen, jolta lupaa olisi pitänyt hakea, sitä jälkeenpäin edunvalvojan hakemuksesta hyväksy .
Sopijapuolen oikeudesta vetäytyä sopimuksesta on tällöin soveltuvin osin voimassa, mitä 27 §:n 2
momentissa säädetään.
Jos oikeustoimi, jonka edunvalvoja on tehnyt, ei 1 momentin mukaan ole sitova, edunvalvojan
velvollisuudesta korvata sopijapuolelle aiheutunut vahinko on soveltuvin osin voimassa, mitä
varallisuusoikeudellisista oikeustoimista annetun lain (228/1929) 25 §:ssä  säädetään.
Omaisuuden hoitaminen
37 §
Edunvalvojan on hoidettava päämiehensä omaisuutta sillä tavoin, että omaisuus ja sen tuotto voidaan käyttää
päämiehen hyödyksi ja tyydyttämään hänen henkilökohtaisia tarpeitaan. Tässä tehtävässään edunvalvojan
tulee tunnollisesti pitää huolta päämiehen oikeuksista ja edistää hänen parastaan.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 10/30Edunvalvojan tulee ottaa hoidettavakseen kuuluva päämiehen omaisuus hallintaansa siltä osin kuin se on
tarpeen tämän etujen suojaamiseksi. Edunvalvojalla on tarvittaessa oikeus saada tässä virka-apua siten kuin
poliisilain (872/201 1) 9 luvun 1 §:ssä  säädetään. Jos kysymyksessä on omaisuus, josta päämies voi vapaasti
määrätä, omaisuutta ei kuitenkaan saa ottaa hallintaan vastoin päämiehen tahtoa. (22.7.201 1/891)
Edunvalvoja voi hakea julkista haastetta päämiehensä velkojen selvittämiseksi niin kuin julkisesta haasteesta
annetussa laissa (729/2003)  säädetään. (15.8.2003/730)
38 §
Päämiehelle on jätettävä se omaisuus, jota hän tarvitsee henkilökohtaista käyttöään varten. Päämiehen
vallintaan on jätettävä hänen tarpeisiinsa ja muihin olosuhteisiin nähden kohtuullisena pidettävä määrä
käyttövaroja. Edunvalvoja voi jättää päämiehensä vallittavaksi muutakin tämän omaisuutta, jos se on
päämiehen edun mukaista.
Jos päämies tahtoo antaa lahjan, joka on olosuhteisiin nähden tavanomainen ja taloudelliselta
merkitykseltään vähäinen, edunvalvojan tulee huolehtia siitä, että antajan tarkoitus voi toteutua.
39 §
Edunvalvojan on säilytettävä omaisuus, jota päämies edunvalvonnan kestäessä tai myöhemmin tarvitsee
asumista tai elinkeinon harjoittamista varten tai jolla muutoin on päämiehelle erityistä arvoa.
Muu omaisuus, jota ei ole käytettävä elatukseen tai muihin päämiehen tarpeisiin, on sijoitettava siten, että
sen säilymisestä on riittävä varmuus ja että sille saadaan kohtuullinen tuotto.
Edunvalvojan on pyynnöstä selvitettävä päämiehelle tämän taloudellista asemaa ja toimenpiteitä, joihin
edunvalvoja on ryhtynyt omaisuutta hoitaessaan.
40 §
Holhousviranomainen voi määrätä, että edunvalvojan on laadittava omaisuuden hoidon ja käytön ohjeeksi
hoitosuunnitelma ja esitettävä se holhousviranomaisen hyväksyttäväksi, jos tätä on omaisuuden laatu ja
määrä sekä muut seikat huomioon ottaen pidettävä tarpeellisena. Hoitosuunnitelma on laadittava ottaen
huomioon, mitä 37–39 §:ssä omaisuuden hoitamisesta säädetään.
Omaisuuden hoitosuunnitelmaa voidaan tarvittaessa muuttaa tai täydentää.
41 §
Jos joku antaessaan toiselle omaisuutta lahjana tai testamentilla on samalla määrännyt omaisuuden
hoitamisesta, näitä määräyksiä tulee noudattaa tämän luvun säännösten estämättä.
Tuomioistuin voi kuitenkin edunvalvojan hakemuksesta päättää, että omaisuutta on hoidettava tämän lain
säännösten mukaisesti, jos on ilmeistä, että omaisuuden hoidosta annettujen määräysten avulla ei
muuttuneiden olosuhteiden tai muun syyn vuoksi voida toteuttaa antajan tarkoitusta.
Huolenpito päämiehestä
42 §
Täysi-ikäiselle määrätyn edunvalvojan tulee huolehtia siitä, että päämiehelle järjestetään sellainen hoito,
huolenpito ja kuntoutus, jota on päämiehen huollon tarpeen ja olojen kannalta sekä päämiehen toivomukset
huomioon ottaen pidettävä asianmukaisena.
Päämiehen kuuleminen
43 §
Ennen kuin edunvalvoja tekee päätöksen tehtäviinsä kuuluvassa asiassa, hänen on tiedusteltava päämiehensä
mielipidettä, jos asiaa on tämän kannalta pidettävä tärkeänä ja kuuleminen voi tapahtua ilman huomattavaa
hankaluutta.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 11/30Kuuleminen ei kuitenkaan ole tarpeen, jos päämies ei kykene ymmärtämään asian merkitystä.
Jos päämies on alaikäinen, on myös hänen huoltajansa mielipidettä tiedusteltava 1 momentissa säädetyin
tavoin.
Edunvalvojan palkkio ja kulujen korvaaminen
44 §
Alaikäisen vanhemmalla ja alaikäisen huoltajalla, joka toimii hänen edunvalvojanaan, on oikeus saada
alaikäisen varoista korvaus tarpeellisista kuluistaan.
Täysi-ikäisen edunvalvojalla ja alaikäiselle määrätyllä muulla kuin 1 momentissa tarkoitetulla edunvalvojalla
on oikeus saada päämiehensä varoista korvaus tarpeellisista kuluistaan sekä tehtävänsä laatuun ja laajuuteen
ja päämiehen varoihin nähden kohtuullinen palkkio. Edunvalvoja on palkkion lisäksi oikeutettu saamaan
erityiskorvausta päämiehen hyväksi tehdystä tarpeellisesta, erityistä ammattitaitoa tai huomattavaa
työmäärää vaativasta tehtävästä, jos tehtävän hoitaminen edunvalvojan toimesta on ollut päämiehen edun
mukaista. (11.2.201 1/122)
Edunvalvoja ei ole oikeutettu 2 momentissa tarkoitettuun palkkioon, jos päämiehen tulot sinä aikana, jolta
palkkio peritään, ovat ennakonpidätyksen tai ennakonkannon mukaisten verojen ja työntekijän lakisääteisten
maksujen jälkeen yhtä suuret tai pienemmät kuin toimeentulotuesta annetun lain (1412/1997) 9 §:n  1
momentin 1 kohdassa tarkoitetun toimeentulotuen perusosaa vastaava vuotuinen taso kansaneläkeindeksistä
annetussa laissa (456/2001)  tarkoitetulla kansaneläkeindeksillä tarkistettuna. Päämiehen tuloiksi katsotaan
kaikki rahana saatavat tulot, kuten palkka-, eläke- ja muut ansiotulot, korko-, vuokra-, osinko- ja muut
pääomatulot sekä sosiaaliset etuudet. (11.2.201 1/122)
Edunvalvojalla on 3 momentin estämättä oikeus 2 momentissa tarkoitettuun palkkioon, jos päämiehen
varallisuuden käypä arvo vähennettynä päämiehen veloilla ylittää enemmän kuin kolminkertaisesti 3
momentissa tarkoitetun toimeentulon perusosaa vastaavan vuotuisen tason. V arallisuutta määriteltäessä ei
oteta huomioon päämiehen henkilökohtaisessa käytössä olevaa asuntoa ja siihen kohdistuvaa velkaa.
(11.2.201 1/122)
Palkkion suuruudesta säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella. (11.2.201 1/122)
Vahingonkorvausvelvollisuus
45 §
Edunvalvoja on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän on tehtäväänsä hoitaessaan tahallisesti tai
huolimattomuudesta aiheuttanut päämiehelleen.
Vahingonkorvauksen sovittelusta ja korvausvastuun jakautumisesta kahden tai useamman korvausvelvollisen
kesken on voimassa, mitä vahingonkorvauslain 2 ja 6 luvussa säädetään. Jos holhoustoimen
edunvalvontapalveluiden järjestämisestä annetussa laissa (443/1999)  tarkoitettu yleinen edunvalvoja on
aiheuttanut vahingon, korvausvastuuseen sovelletaan lisäksi vahingonkorvauslain 3 ja 4 luvun säännöksiä.
Päämies ei ole vahingonkorvauslain 3 luvun 1 §:n  3 momentin nojalla velvollinen korvaamaan vahinkoa,
jonka edunvalvoja on aiheuttanut toimiessaan hänen lukuunsa. (25.5.2007/649)
L holhoustoimen edunvalvontapalveluiden järjestämisestä 443/1999  on kumottu L:lla 575/2008 , ks. L valtion
oikeusapu- ja edunvalvontapiireistä 477/2016 .
6 luku
Edunvalvojan toiminnan valvonta
Valvova viranomainen
46 § (29.11.2019/1135)
Edunvalvojan toimintaa valvoo holhousviranomainen.
Holhousviranomaisen velvollisuutta valvoa edunvalvojan toimintaa sovelletaan myös, jos se, jolle on
vieraassa valtiossa määrätty edunvalvoja, saa asuinpaikan Suomessa. Holhousviranomainen voi kuitenkin
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 12/30omasta aloitteestaan tai edunvalvojan hakemuksesta päättää, ettei valvontaa järjestetä Suomessa tai että
valvonta järjestetään vain tiettyjen edunvalvojan tehtävien osalta, jos edunvalvojan toimintaa valvotaan
vieraassa valtiossa eikä päämiehen etu edellytä valvonnan järjestämistä Suomessa.
Ks. KotikuntaL 201/1994 2 luku , Perintökaari 40/1965 18 luku 3 §  ja VMa toimivaltaisista viranomaisista
eräissä maistraatin ja aluehallintoviraston tehtävissä 1430/2015 10 § . VMa 1430/2015  on kumottu L:lla Digi-
ja väestötietovirastosta 304/2019 , joka on voimassa 1.1.2020 alkaen.
46 a § (29.11.2019/1135)
46 a § on kumottu L:lla 29.11.2019/1 135.
47 § (29.11.2019/1135)
Edunvalvojan valvonta voidaan siirtää toiselle 84 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetulle holhousviranomaiselle,
jos edunvalvonta on merkitty holhousasioiden rekisteriin ja sillä, jonka etua on valvottava, on kotikunta
viimeksi mainitun holhousviranomaisen toimialueella tai jos siirto on muutoin tarpeen valvonnan kannalta.
Ennen valvonnan siirtämistä on kuultava edunvalvojaa ja holhousviranomaista, jolle valvonta aiotaan siirtää.
Päätökseen, jolla valvonta on siirretty , ei saa hakea muutosta valittamalla.
47 a § (29.11.2019/1135)
47 a § on kumottu L:lla 29.11.2019/1 135.
47 b § (3.9.2010/780)
Holhousviranomainen voi hakemuksesta tai omasta aloitteestaan päättää, että edunvalvojan valvonta
lopetetaan, jos päämiehen asuinpaikka on siirtynyt vieraaseen valtioon ja:
1) edunvalvojan toiminnalle on siellä järjestetty valvonta; tai
2) Suomessa tapahtuvalla valvonnalla ei enää voida toteuttaa valvonnan tarkoitusta.
(29.1 1.2019/1 135)
Päätöksestä, jolla valvonta lopetetaan, on tehtävä merkintä holhousasioiden rekisteriin.
Omaisuusluettelo
48 §
Edunvalvojan on kolmen kuukauden kuluessa tehtävänsä alkamisesta annettava holhousviranomaiselle
luettelo niistä päämiehen varoista ja veloista, joiden tulee olla edunvalvojan hoidettavana. Luettelossa on
ilmoitettava myös se omaisuus, joka on 38 §:n 1 momentin nojalla jätetty päämiehen vallittavaksi. Jos
päämies myöhemmin saa omaisuutta, jonka tulee olla edunvalvojan hoidettavana, luettelo saadusta
omaisuudesta on annettava kuukauden kuluessa saannosta. V elvollisuus antaa luettelo ei kuitenkaan koske
sellaista toistuvaa suoritusta, jonka päämies saa luetteloon merkityn oikeuden nojalla.
Kun päämies tulee kuolinpesän osakkaaksi, edunvalvojan on toimitettava holhousviranomaiselle jäljennös
perukirjasta kuukauden kuluessa siitä, kun perunkirjoitus on toimitettu.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske edunvalvojana olevaa alaikäisen vanhempaa, jos alaikäisen
omaisuuden määrä on vähäinen. Holhousviranomainen voi edunvalvojan hakemuksesta tai omasta
aloitteestaan edunvalvojaa kuultuaan pidentää 1 momentissa mainittua määräaikaa, jos se on tarpeen
omaisuuden määrän tai muun syyn johdosta. (11.2.201 1/122)
49 §
Edellä 48 §:ssä tarkoitetussa luettelossa edunvalvojan on ilmoitettava, että hänen antamansa tiedot ovat
oikeat ja ettei hän tahallisesti ole jättänyt mitään mainitsematta. T uomioistuin voi velvoittaa edunvalvojan
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 13/30vahvistamaan ilmoituksensa tuomioistuimessa valan tai vakuutuksen nojalla, jos holhousviranomainen sitä
vaatii.
Tilivelvollisuus
50 §
Edunvalvoja, jonka tehtäviin kuuluu omaisuuden hoitamista, on velvollinen pitämään kirjaa päämiehen
varoista ja veloista sekä tilikauden tapahtumista.
Edunvalvoja, joka on määrätty muuhun kuin omaisuuden hoitamista käsittävään tehtävään, on velvollinen
pitämään sellaista kirjaa, että hän voi tehdä selon niistä toimenpiteistä, joihin hän on tehtävässään ryhtynyt.
51 §
Edellä 50 §:n 1 momentissa tarkoitetun edunvalvojan tulee vuosittain antaa holhousviranomaiselle tili
(vuositili) . Holhousviranomainen voi päättää, että tilikausi on muu vuoden pituinen ajanjakso kuin
kalenterivuosi, jos se on omaisuuden hoidon ja tilinpidon tai tilin tarkastuksen kannalta
tarkoituksenmukaista.
Vuositili on annettava kolmen kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä. Jos edunvalvontatehtävä on
alkanut tilikauden jälkimmäisellä puoliskolla, holhousviranomainen voi edunvalvojan hakemuksesta tai
omasta aloitteestaan edunvalvojaa kuultuaan päättää, että tili annetaan seuraavan vuositilin yhteydessä.
(11.2.201 1/122)
Jos edunvalvoja ei sairauden, tehtävänsä laajuuden tai muun sellaisen syyn johdosta kykene tai ole kyennyt
antamaan vuositiliä säädetyssä ajassa, holhousviranomainen voi hakemuksesta pidentää määräaikaa.
Edunvalvoja ei ole velvollinen antamaan vuositiliä sellaisesta alaikäisen edunvalvonnasta, jota ei ole ollut
merkittävä holhousasioiden rekisteriin.
52 §
Edunvalvoja, jonka tehtävä lakkaa tai jonka tehtäviä rajoitetaan, on velvollinen viipymättä antamaan
holhousviranomaiselle tilin vallinnastaan siirtyvän omaisuuden hoidosta siltä ajalta, jolta ei ole aikaisemmin
annettu tiliä ( päätöstili ). Edunvalvoja ei kuitenkaan ole velvollinen antamaan päätöstiliä sellaisesta
alaikäisen edunvalvonnasta, jota ei ole ollut merkittävä holhousasioiden rekisteriin.
53 § (11.2.2011/122)
Jos omaisuudesta annetusta luettelosta tai vuositilistä käy ilmi, että päämiehellä ei ole omaisuutta tai että
edunvalvojan hoidettavana olevan omaisuuden määrä on vähäinen, holhousviranomainen voi edunvalvojan
hakemuksesta tai omasta aloitteestaan edunvalvojaa kuultuaan määräajaksi tai toistaiseksi vapauttaa
edunvalvojan velvollisuudesta antaa vuositili tai määrätä tilikauden vuotta pitemmäksi.
Vapautus vuositilin antamisesta tai tilikauden pidennys voidaan myöntää myös, jos omaisuus on laadultaan
sellaista, ettei päämiehen etu vaadi tilin tekemistä vuosittain tai jos omaisuuden säilyminen on turvattu
sijoittamalla omaisuutta kohteeseen, josta sitä ei sijoitusta koskevaan sopimukseen otetun ehdon mukaan
voida nostaa tai siirtää muualle eikä sijoituksen ehtoja voida muuttaa ilman holhousviranomaisen
suostumusta. Holhousviranomaisen suostumukseen sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään
holhousviranomaisen luvasta.
Holhousviranomainen voi muuttaa edellä tarkoitettua päätöstään, jos se on perusteltua valvonnan
tarpeellisuuden kannalta.
54 §
Vuositilin ja päätöstilin yhteydessä on tarkastettaviksi luovutettava myös niihin liittyvät tarpeelliset tositteet.
Tarkastuksen päätyttyä tositteet on palautettava edunvalvojalle.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 14/30Edunvalvoja on velvollinen säilyttämään tiliin liittyvät tositteet, kunnes määräaika 61 §:n 1 momentissa
säädetyn kanteen nostamiselle on kulunut umpeen tai, jos kanne on nostettu, kunnes asia on lainvoimaisesti
ratkaistu. Päämiehellä, hänen oikeudenomistajillaan tai uudella edunvalvojalla on tämän jälkeen oikeus saada
tositteet haltuunsa.
55 §
Vuositilistä ja päätöstilistä tulee käydä selville päämiehen varat ja velat tilikauden alkaessa ja päättyessä,
tilikauden aikana niissä tapahtuneet muutokset, päämiehen puolesta tehdyt merkittävät oikeustoimet sekä
muut vastaavat toimenpiteet, joihin edunvalvoja on ryhtynyt omaisuutta hoitaessaan. Nämä tiedot on
esitettävä sillä tavoin, että holhousviranomainen voi tilin perusteella valvoa omaisuuden hoitamista ja
omaisuuden hoitosuunnitelman noudattamista.
Tilissä on ilmoitettava myös se omaisuus, jonka edunvalvoja on tilikauden aikana antanut päämiehensä
vallittavaksi.
Jos edunvalvojana on päämiehen vanhempi, aviopuoliso, lapsi tai muu hänen läheisensä,
holhousviranomainen voi edunvalvojan hakemuksesta tai omasta aloitteestaan edunvalvojaa kuultuaan
päättää, että hoidettavaa omaisuutta tai sen määrättyä osaa koskeva tili saa olla yleispiirteinen, jos sitä
voidaan hoidettavana olevan omaisuuden laatuun katsoen pitää riittävänä. T ilistä on kuitenkin käytävä ilmi,
miten omaisuus on tilikauden aikana muuttunut. (11.2.201 1/122)
56 §
Saatuaan vuositilin tai päätöstilin holhousviranomaisen on viipymättä hyvän tarkastustavan edellyttämässä
laajuudessa tarkastettava, miten omaisuutta on hoidettu, onko päämiehelle annettu kohtuullisena pidettävät
käyttövarat, onko edunvalvojan palkkio suuruusluokaltaan perusteltu ja onko tili oikein laadittu.
(11.2.201 1/122)
Holhousviranomainen voi tarkastaa tilin yleispiirteisemmin kuin 1 momentissa säädetään, jos omaisuuden
määrän tai laadun taikka muiden seikkojen perusteella on aihetta otaksua, ettei päämiehen etu tästä vaarannu.
Edunvalvojan jättämä ensimmäinen tili on kuitenkin tarkastettava, kuten 1 momentissa säädetään.
(11.2.201 1/122)
Edunvalvoja on velvollinen pyydettäessä antamaan holhousviranomaiselle kaikki tehtäväänsä koskevat
tarpeelliset tiedot, tositteet ja asiakirjat sekä esittämään hoidettavanaan olevat arvopaperit.
56 a § (11.2.2011/122)
Valtion varoista korvataan vahinko, joka päämiehelle on aiheutunut siitä, että 56 §:n 2 momentissa
tarkoitetussa tilintarkastuksessa ei ole havaittu jotakin seikkaa, joka olisi pitänyt havaita, jos tili olisi
tarkastettu 56 §:n 1 momentin mukaisesti.
Holhousviranomaisen pakkokeinot
57 §
Jos edunvalvoja laiminlyö asianmukaisen tilin, luettelon, tositteen tai pyydetyn selvityksen antamisen tai
jättää tekemättä hoitosuunnitelman, jonka holhousviranomainen on määrännyt laadittavaksi,
holhousviranomainen voi määrätä edunvalvojan suorittamaan laiminlyödyn toimenpiteen ja tehostaa
päätöstään sakon uhalla tai uhalla, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään laiminlyöjän kustannuksella.
Määrätessään teettämisuhan täytäntöön pantavaksi holhousviranomainen voi sakon uhalla velvoittaa
edunvalvojan luovuttamaan tekijälle ne tositteet ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen tehtävän suorittamiseksi.
Uhkasakosta ja teettämisuhasta on muutoin voimassa, mitä uhkasakkolaissa (1113/1990)  säädetään.
Päämiehen edun turvaaminen
58 §
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 15/30Jos päämiehen edun turvaaminen vaatii toimenpidettä, josta edunvalvoja ei ole huolehtinut, tuomioistuin voi
holhousviranomaisen, päämiehen itsensä taikka muun 72 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetun hakemuksesta
määrätä toisen edunvalvojan huolehtimaan siitä. T uomioistuin voi vastaavasti määrätä toisen edunvalvojan,
jos edunvalvojaa vastaan on syytä ajaa kannetta ennen kuin hänen tehtävänsä edunvalvojana on päättynyt.
Toimenpiteet edunvalvojan tehtävän lakatessa
59 §
Edunvalvoja on tehtävänsä lakattua velvollinen viipymättä luovuttamaan hoidossaan olevan omaisuuden
päämiehelleen, uudelle edunvalvojalle tai muulle siihen oikeutetulle.
Kun edunvalvojan tehtävä lakkaa päämiehen kuoleman johdosta eikä omaisuutta voida viivytyksettä
luovuttaa pesän osakkaiden yhteishallintoon, edunvalvoja voi luovuttaa omaisuuden sellaisen pesän
osakkaan hoidettavaksi, joka perintökaaren 18 luvun 3 §:ssä  säädetyin tavoin voi pitää huolta pesän
omaisuudesta. Edunvalvojan on viimeistään seitsemän päivää ennen luovutuksen tapahtumista ilmoitettava
omaisuuden luovuttamisesta kaikille niille pesän osakkaille, joiden olinpaikka ja henkilöllisyys on selvillä.
(11.2.201 1/122)
60 §
Kun edunvalvojan tehtävä on lakannut ja holhousviranomainen on tarkastanut päätöstilin, sen tulee ilmoittaa
tiliä koskevat huomautuksensa sekä luovuttaa jäljennös päätöstilistä sille, jolla on oikeus omaisuuden
vastaanottamiseen. V iimeksi mainitulla on oikeus pyynnöstä saada edunvalvojalta nähtäväkseen vuositileihin
ja päätöstiliin liittyvät tositteet.
Edunvalvoja voidaan sakon uhalla velvoittaa näyttämään tositteet siten kuin 57 §:ssä säädetään.
61 § (15.8.2003/730)
Vahingonkorvausvaatimus, joka perustuu edunvalvojan toimintaan, vanhentuu kolmen vuoden kuluttua siitä,
kun holhousviranomainen on 60 §:n mukaisesti luovuttanut edunvalvontaa koskevat asiakirjat niihin
oikeutetulle. Jos kysymyksessä on 50 §:n 2 momentissa tarkoitettu edunvalvoja, vanhentumisaika lasketaan
kuitenkin siitä, kun edunvalvoja on antanut mainitussa momentissa tarkoitetun selonteon sille, jolla on ollut
oikeus sen vastaanottamiseen.
Jollei vahingonkorvauksen peruste käy ilmi tilityksen tiedoista tai jos edunvalvoja on muutoin kuin
edunvalvontatehtävässään aiheuttanut vahinkoa päämiehelle, vahingonkorvauksen vanhentumisesta on
voimassa, mitä velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003) 7 §:ssä  säädetään. V ahingonkorvaus
vanhentuu kuitenkin aikaisintaan kolmen vuoden kuluessa siitä, kun päämies on täyttänyt 18 vuotta tai kun
hänelle ei enää ole määrätty edunvalvojaa.
62 §
Vahingonkorvauskannetta, joka perustuu tilistä ilmenevään seikkaan, ei voida nostaa, jos se, joka on ollut
oikeutettu vastaanottamaan tilityksen, on 60 §:ssä tarkoitetut asiakirjat saatuaan kirjallisesti ilmoittanut
hyväksyvänsä edunvalvojan toiminnan tai muutoin kirjallisesti ilmoittanut, ettei tule vaatimaan korvausta.
63 §
Jos edunvalvoja on kuollut, hänen kuolinpesänsä osakkaiden, pesänselvittäjän ja konkurssipesän
velvollisuuksista on soveltuvin osin voimassa, mitä tässä luvussa edunvalvojasta säädetään.
Sen, jolle kuolinpesän hallinto kuuluu, tulee viipymättä ilmoittaa edunvalvojan kuolemasta
holhousviranomaiselle ja huolehtia päämiehen omaisuudesta niin kauan kuin se on pesän hallussa.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, ei kuitenkaan sovelleta, jos edunvalvojana on toiminut yleinen
edunvalvoja.
7 luku
Edunvalvonnan r ekisteröinti
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 16/3064 § (29.11.2019/1135)
Digi- ja väestötietoviraston ja Ahvenanmaan valtionviraston pitämästä holhousasioiden rekisteristä säädetään
Digi- ja väestötietoviraston eräistä henkilörekistereistä annetussa laissa (1156/2019) . Rekisteriin tallennetaan
tiedot tässä laissa tarkoitetun edunvalvojan ja edunvalvontavaltuutuksesta annetussa laissa (648/2007)
tarkoitetun valtuutetun toiminnan valvomiseksi ja kolmansien oikeuden turvaamiseksi.
65 §
Edunvalvonta tai toimintakelpoisuuden rajoitus on merkittävä holhousasioiden rekisteriin, kun:
1) täysi-ikäiselle määrätään edunvalvoja;
2) täysi-ikäisen toimintakelpoisuutta rajoitetaan;
3) alaikäisen edunvalvojaksi määrätään muu henkilö kuin hänen vanhempansa;
4) alaikäiselle määrätään 9 §:n nojalla edunvalvoja tai alaikäisen toimintakelpoisuutta rajoitetaan 19 §:n
nojalla;
5) poissa olevalle tai tulevalle omistajalle määrätään edunvalvoja;
6) henkilö, jolle on vieraassa valtiossa määrätty edunvalvoja, saa asuinpaikan Suomessa, paitsi jos on
päätetty , ettei edunvalvojan toiminnan valvontaa järjestetä Suomessa.
(3.9.2010/780)
Edunvalvontaa ei kuitenkaan merkitä holhousasioiden rekisteriin, jos edunvalvojan tehtävä ei käsitä
omaisuuden hoitamista eikä oikeuden valvomista jakamattomassa pesässä.
Kun tuomioistuin tekee päätöksen, jonka vuoksi edunvalvonta on merkittävä holhousasioiden rekisteriin, tai
kun sen päätöksellä muutetaan asiantilaa, josta on tehty merkintä holhousasioiden rekisteriin, sen on
ilmoitettava asiasta holhousviranomaiselle. Jos päätöstä on noudatettava vasta lainvoimaisena, ilmoitus
tehdään kuitenkin vasta päätöksen saatua lainvoiman. Ilmoituksen tekee viimeksi mainitussa tapauksessa se
tuomioistuin, jossa asia on viimeksi ollut vireillä. (29.1 1.2019/1 135)
4 momentti on kumottu L:lla 29.11.2019/1 135.
66 § (11.2.2011/122)
Edunvalvonta on merkittävä holhousasioiden rekisteriin myös, kun holhousviranomainen saa tiedon siitä,
että:
1) alaikäinen on osakkaana kuolinpesässä ja hänen osuutensa pesän varoista vainajan tai pesän velkoja niistä
vähentämättä ylittää 20 000 euroa; tai että
2) alaikäisellä on edunvalvojan hoidettavana olevaa omaisuutta, jonka määrä alaikäisen velkoja siitä
vähentämättä ylittää 20 000 euroa.
Alaikäisen edunvalvonta on merkittävä holhousasioiden rekisteriin, vaikka omaisuuden tai pesäosuuteen
kuuluvien varojen määrä on 1 momentissa tarkoitettua määrää vähäisempi, jos siihen on erityistä syytä.
66 a § (11.2.2011/122)
Alaikäisen edunvalvonta, joka on merkitty holhousasioiden rekisteriin 66 §:n nojalla, voidaan poistaa
rekisteristä, jos alaikäisen 66 §:n 1 momentissa tarkoitettu pesäosuuden tai omaisuuden arvo on
pysyväisluonteisesti vähentynyt 15 000 euroon tai sitä pienemmäksi. Edunvalvontaa ei kuitenkaan voida
poistaa rekisteristä, jos omaisuuden vähentyminen on aiheutunut edunvalvojan toimenpiteistä, jotka eivät ole
alaikäisen edun mukaisia, tai jos edunvalvonnan säilyttämiseen rekisterissä on muutoin erityistä syytä.
67 § (29.11.2019/1135)
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 17/3067 § on kumottu L:lla 29.11.2019/1 135.
68 § (29.11.2019/1135)
68 § on kumottu L:lla 29.11.2019/1 135.
8 luku
Oikeudenkäyntiä koskevia säännöksiä
69 §
Asia, joka koskee edunvalvojan määräämistä tai toimintakelpoisuuden rajoittamista, pannaan
käräjäoikeudessa vireille hakemuksella.
70 §
Jollei jäljempänä toisin säädetä, toimivaltaisesta tuomioistuimesta edunvalvojan määräämistä tai
toimintakelpoisuuden rajoittamista koskevassa asiassa säädetään oikeudenkäymiskaaren 10 luvussa .
(13.3.2009/158)
Asia, joka koskee edunvalvojan määräämistä valvomaan poissa olevan oikeutta kuolinpesässä, on pantava
vireille sen paikkakunnan käräjäoikeudessa, joka on laillinen tuomioistuin jäämistöä koskevissa asioissa. Jos
edunvalvojan määräämistä muutoin haetaan tämän lain 10 §:n nojalla, asia on pantava vireille siinä
käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä poissa olevalla on omaisuutta tai jonka tuomiopiirissä edunvalvonnan
tarve on muutoin ilmennyt.
Jos Suomessa ei muutoin ole tuomioistuinta, jossa asia voitaisiin panna vireille, asia voidaan panna vireille
Helsingin käräjäoikeudessa.
71 §
Jos haetaan edunvalvojan määräämistä oikeudenkäyntiä varten, asia voidaan panna vireille myös siinä
käräjäoikeudessa, jossa oikeudenkäynti on vireillä tai tulee vireille.
72 §
Hakemuksen, joka koskee edunvalvojan määräämistä tai toimintakelpoisuuden rajoittamista, voi tehdä
holhousviranomainen tai se, jonka edun valvomisesta on kysymys, taikka tämän edunvalvoja, vanhempi,
aviopuoliso, lapsi tai muu läheinen.
Asian, joka koskee edunvalvojan määräämistä alaikäiselle, voi panna vireille myös alaikäisen huoltaja ja
hyvinvointialue. (8.7.2022/637)
L:lla 637/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.1.2023. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Asian, joka koskee edunvalvojan määräämistä alaikäiselle, voi panna vireille myös alaikäisen huoltaja ja
sosiaalihuoltolain (710/1982) 6 §:ssä  tarkoitettu toimielin.
Jos edunvalvoja on tarpeen valvomaan poissa olevan tai tulevan omistajan oikeutta kuolinpesässä, tulee
pesänselvittäjän, muun pesän hoitajan, pesänjakajan tai pesänosakkaan tehdä käräjäoikeudelle hakemus
edunvalvojan määräämiseksi. Pesänselvittäjä tai pesänjakaja voi muutoinkin tehdä hakemuksen, jos
edunvalvojan määrääminen on tarpeen osituksen tai perinnönjaon toimittamiseksi. Jos poissaolevan asiat
muutoin vaativat hoitamista, hakemuksen voi tehdä 1 momentissa tarkoitettujen henkilöiden lisäksi myös se,
jonka etua tai oikeutta asia koskee.
73 §
Asiassa, joka koskee edunvalvojan määräämistä alaikäiselle, on alaikäisen huoltajalle ja 15 vuotta
täyttäneelle alaikäiselle varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 18/30Asiassa, joka koskee edunvalvojan määräämistä täysi-ikäiselle, on sille, jonka etua on valvottava, sekä, jollei
se olosuhteet huomioon ottaen ole ilmeisen tarpeetonta, hänen aviopuolisolleen varattava tilaisuus tulla
kuulluksi.
Jos se, jonka etua on valvottava, on antanut edunvalvontavaltuutuksen ja edunvalvojan määrääminen saattaa
aiheuttaa, että edunvalvontavaltuutus lakkaa kokonaan tai osaksi olemasta voimassa, valtuutetulle on
varattava tilaisuus tulla asiassa kuulluksi. (25.5.2007/649)
Tilaisuutta tulla kuulluksi ei kuitenkaan tarvitse varata, jos kuulemistilaisuuden varaamista koskeva
tiedoksianto olisi toimitettava oikeudenkäymiskaaren 1 1 luvun 9 §:ssä  tarkoitetulla tuomioistuimen
kuulutuksella. (25.5.2007/649)
Jos kuulemistilaisuuden varaamista koskevaa tiedoksiantoa ei ole kuultavan tilan vuoksi saatu toimitetuksi
sille, jonka etua on valvottava, tiedoksianto toimitetaan 82 §:n nojalla määrätylle edunvalvojalle. Jos
edunvalvojan määrääminen oikeudenkäyntiä varten ei ole kuultavan oikeusturvan kannalta tarpeellista,
kuulemisesta voidaan kuitenkin luopua. (25.5.2007/649)
74 §
Toimintakelpoisuuden rajoittamista koskevassa asiassa tuomioistuimen on kuultava henkilökohtaisesti sitä,
jonka edun valvomisesta on kysymys. Asia voidaan kuitenkin ratkaista kuulematta häntä henkilökohtaisesti,
jos hakemus heti hylätään perusteettomana tai jos kuuleminen on kuultavan tilan vuoksi mahdotonta tai
aiheuttaa hänelle kohtuutonta haittaa.
2 momentti on kumottu L:lla 25.5.2007/649 .
75 §
Holhousviranomaiselle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi edunvalvojan määräämistä tai
toimintakelpoisuuden rajoittamista koskevassa asiassa, jos holhousviranomaisen mielipide ei käy ilmi
hakemuksen asiakirjoista.
Holhousviranomaisen kuuleminen voidaan kuitenkin jättää toimittamatta edunvalvojan määräämistä
koskevassa asiassa, jos kuuleminen ei ole tarpeen asian selvittämiseksi.
76 §
Jos edunvalvojan määräämistä tai toimintakelpoisuuden rajoittamista koskevassa asiassa on tarpeen kuulla
henkilökohtaisesti sitä, jolla 72 §:n mukaan on puhevalta, häneen sovelletaan, mitä oikeudenkäymiskaaren
12 luvussa  säädetään riita-asian asianosaisen velvoittamisesta saapumaan tuomioistuimeen
henkilökohtaisesti.
Jos 1 momentissa tarkoitettu kuultava ei ilman huomattavaa vaikeutta voi saapua istuntoon tai jos siihen on
muu erityinen syy , kuuleminen voidaan toimittaa pääkäsittelyn ulkopuolella. (25.5.2007/649)
77 §
Edunvalvojan määräämistä koskevassa asiassa tuomioistuin voi uskoa edunvalvojalle tehtävän, jota
hakemuksessa ei ole vaadittu, ja toimintakelpoisuuden rajoittamista koskevassa asiassa rajoittaa
toimintakelpoisuutta haettua enemmän tai muutoin hakemuksesta poikkeavasti, jos tätä on 8 tai 18 §:n
nojalla pidettävä tarpeellisena päämiehen edun suojaamiseksi.
78 §
Asiassa, joka koskee edunvalvojan määräämistä tai toimintakelpoisuuden rajoittamista, tuomioistuimen on
omasta aloitteestaan määrättävä hankittavaksi kaikki se selvitys, joka on tarpeen asian ratkaisemiseksi.
79 § (25.5.2007/649)
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 19/30Asiassa, joka koskee edunvalvojan määräämistä tai toimintakelpoisuuden rajoittamista, tuomioistuin voi
antaa väliaikaisen määräyksen. Jos asiaa ei voida viivyttää, määräys voidaan antaa kuulematta sitä, jonka
edun valvomisesta on kysymys, sekä muita 73 §:ssä mainittuja henkilöitä. Väliaikainen määräys on
voimassa, kunnes tuomioistuin antaa asiassa päätöksen, jollei määräystä sitä ennen peruuteta tai muuteta.
Väliaikaiseen määräykseen ei saa hakea muutosta.
80 §
Tuomioistuimen päätökseen asiassa, joka koskee edunvalvojan määräämistä tai toimintakelpoisuuden
rajoittamista, saa hakea muutosta jokainen, jolla 72 §:n mukaan on oikeus panna asia vireille.
81 § (25.5.2007/649)
Mitä 69–80 §:ssä säädetään, on soveltuvin osin voimassa myös asiassa, joka koskee edunvalvojan
vapauttamista tehtävästään tai hänen tehtävänsä muuttamista tai määräämistä lakkaamaan, sekä asiassa, joka
koskee toimintakelpoisuuden rajoituksen poistamista tai muuttamista.
Käsiteltäessä 1 momentissa tarkoitettua asiaa on edunvalvojalle varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
Väliaikainen määräys voidaan kuitenkin antaa varaamatta edunvalvojalle tilaisuutta tulla kuulluksi, jos asiaa
ei voida viivyttää. T ilaisuutta tulla kuulluksi ei tarvitse varata myöskään, jos kuulemistilaisuuden varaamista
koskeva tiedoksianto olisi toimitettava oikeudenkäymiskaaren 1 1 luvun 9 §:ssä  tarkoitetulla tuomioistuimen
kuulutuksella.
82 §
Tuomioistuin voi tässä luvussa tarkoitetuissa asioissa omasta aloitteestaan määrätä oikeudenkäyntiä varten
oikeudenkäyntiavustajan tai edunvalvojan sille, jonka edunvalvontaa hakemus koskee, jos se on tämän
oikeusturvan kannalta tarpeellista.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun oikeudenkäyntiavustajan palkkiosta ja kulujen korvaamisesta on soveltuvin
osin voimassa, mitä 44 §:ssä säädetään edunvalvojan osalta. (25.5.2007/649)
83 §
Käräjäoikeuden päätöstä, joka koskee edunvalvojan määräämistä tai vapauttamista tehtävästään taikka jolla
jonkun toimintakelpoisuutta on rajoitettu, on noudatettava, vaikka päätös ei ole saanut lainvoimaa. Sama
koskee käräjäoikeuden päätöstä, jolla edunvalvojan tehtävää on muutettu, jollei päätöksessä ole toisin
määrätty . (25.5.2007/649)
Päätöstä, jonka hovioikeus tekee tässä luvussa tarkoitetussa asiassa, on noudatettava, vaikka se ei ole saanut
lainvoimaa, jollei hovioikeus ole päätöksessään toisin määrännyt.
Jos hovioikeus tai korkein oikeus palauttaa asian uutta käsittelyä varten, se voi määrätä, että edunvalvojan
määräys tai toimintakelpoisuuden rajoitus pysyy voimassa, kunnes tuomioistuin, jonne asia on palautettu, on
sen ratkaissut tai antanut siinä väliaikaisen määräyksen.
9 luku
Holhoustoimen hallinto ja muutoksenhaku holhousviranomaisen päätökseen
Hallintoa koskevat säännökset
84 § (29.11.2019/1135)
Holhousviranomaisena toimii Digi- ja väestötietovirasto.
Ahvenanmaan maakunnassa holhousviranomaisena toimii kuitenkin Ahvenanmaan valtionvirasto silloin, kun
sillä, jonka etua on valvottava, on kotikuntalaissa (201/1994)  tarkoitettu kotikunta Ahvenanmaan
maakunnassa tai kun sillä, jonka etua on valvottava, ei ole kotikuntaa Suomessa, mutta hän oleskelee
pääasiallisesti Ahvenanmaan maakunnassa.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 20/30Ahvenanmaan valtionvirasto toimii holhousviranomaisena myös silloin, jos edunvalvonta koskee poissa
olevan tai tulevan omistajan oikeutta, ja Ahvenanmaan valtionvirasto olisi 2 momentin mukaan ollut
toimivaltainen valvomaan perittävälle määrätyn edunvalvojan toimintaa. Ahvenanmaan valtionvirasto on
myös toimivaltainen toimimaan holhousviranomaisena, jos jonkun muun etua on muutoin valvottava 10 §:n
nojalla ja edunvalvonnan tarve ilmenee Ahvenanmaan maakunnassa.
Mitä tässä laissa säädetään hyvinvointialueista, sovelletaan Ahvenanmaan maakunnassa Ahvenanmaan
maakunnan kuntiin. (8.7.2022/637)
L:lla 637/2022  lisätty 4 momentti tulee voimaan 1.1.2023.
85 § (25.5.2007/649)
Edunvalvojan määräämistä tai vapauttamista tehtävästään tai hänen tehtävänsä muuttamista tai määräämistä
lakkaamaan ja tässä laissa tarkoitettua lupaa tai velvoittamista koskevan asian ratkaisee
holhousviranomaisessa esittelystä oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja
vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut virkamies, jonka tehtäviin se työjärjestyksen
mukaan kuuluu. Muutoin asia ratkaistaan holhousviranomaisessa siten kuin asian ratkaisemisesta Digi- ja
väestötietoviraston tai Ahvenanmaan valtionviraston toimivaltaan kuuluvassa asiassa erikseen säädetään.
(29.1 1.2019/1 135)
Jollei tämän lain säännöksistä muuta johdu, asian käsittelyyn ja virkamiehen esteellisyyteen sovelletaan
hallintolakia.
Holhousviranomaisen suoritteista peritään maksuja siten kuin valtion maksuperustelaissa (150/1992)
säädetään. Holhousviranomainen voi kuitenkin yksittäistapauksessa määrätä, ettei sen suoritteesta peritä
maksua, jos maksuvelvollisen maksukyky on olennaisesti alentunut käytettävissä olevat tulot ja varallisuus
huomioon ottaen elatusvelvollisuuden, työttömyyden, sairauden tai muun erityisen syyn johdosta tai jos
maksun periminen olisi muusta syystä kohtuutonta.
86 § (25.5.2007/649)
Kun holhousviranomaista on pyydetty määräämään edunvalvoja tämän lain 12 §:n 1 momentin nojalla,
muuttamaan edunvalvojan tehtävää 15 §:n 3 momentin nojalla tai määräämään edunvalvojan tehtävä
lakkaamaan 17 §:n 4 momentin nojalla, holhousviranomaisen tulee kuulla henkilökohtaisesti sitä, jonka edun
valvomisesta on kysymys. Holhousviranomainen voi vaatia, että hakija esittää holhousviranomaiselle
lääkärin lausunnon niistä seikoista, joilla on merkitystä asian ratkaisemisen kannalta.
Kuuleminen voidaan toteuttaa myös niin, että kuulemiseen käytetään teknistä laitetta, jonka avulla
holhousviranomaisen virkamies ja kuultava ovat näkö- ja puheyhteydessä toisiinsa kuulemisen aikana, jos se
on pitkien etäisyyksien tai muun syyn vuoksi tarpeen. (29.1 1.2019/1 135)
86 a § (25.5.2007/649)
Holhousviranomaisen päätöstä, joka koskee edunvalvojan määräämistä tai tehtävästään vapauttamista, on
noudatettava, vaikka päätös ei ole saanut lainvoimaa. Sama koskee holhousviranomaisen päätöstä, jolla
edunvalvojan tehtävää on muutettu, jollei päätöksessä ole toisin määrätty .
Muutoksenhaku holhousviranomaisen päätökseen
87 § (7.8.2015/910)
Holhousviranomaisen 34 ja 57 §:n nojalla tekemään päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-
oikeuteen siten kuin oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa (808/2019)  säädetään.
(29.1 1.2019/1 135)
Holhousviranomaisen muuhun päätökseen saa vaatia oikaisua siten kuin hallintolaissa säädetään.
Oikaisuvaatimukseen annettuun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen siten kuin
oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa säädetään. (29.1 1.2019/1 135)
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 21/30Hallinto-oikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla siten kuin oikeudenkäynnistä hallintoasioissa
annetussa laissa säädetään. (29.1 1.2019/1 135)
Holhousviranomaisen päätökseen, joka koskee edunvalvojan määräämistä 12 §:n nojalla, edunvalvojan
tehtävän muuttamista 15 §:n 3 momentin nojalla, edunvalvojan vapauttamista tehtävästään 16 §:n 3
momentin nojalla, edunvalvojan tehtävän määräämistä lakkaamaan 17 §:n 4 momentin nojalla,
edunvalvojien keskinäisen erimielisyyden ratkaisemista 30 §:n 3 momentin nojalla, 48 §:n 3 momentissa
tarkoitetun määräajan pidentämistä tai 51 §:n 1–3 momentissa tarkoitettua tilivelvollisuuden
täyttämisajankohtaa, ei kuitenkaan saa vaatia oikaisua eikä hakea muutosta valittamalla.
87 a § (25.5.2007/649)
Jos holhousviranomainen on määrännyt edunvalvojan 12 §:n nojalla, muuttanut edunvalvojan tehtävää 15
§:n 3 momentin nojalla, vapauttanut edunvalvojan tehtävästään 16 §:n 3 momentin nojalla tai määrännyt
edunvalvojan tehtävän lakkaamaan 17 §:n 4 momentin nojalla, hakija voi saattaa asian käräjäoikeuden
tutkittavaksi ( ratkaisupyyntö ). Jos on kysymys sijaisen määräämisestä 12 §:n 3 momentin nojalla,
ratkaisupyynnön voi tehdä myös päämies.
Ratkaisupyyntö on tehtävä holhousviranomaiselle 30 päivän kuluessa holhousviranomaisen päätöksen
tiedoksi saamisesta. Ratkaisupyyntö on tehtävä kirjallisesti, ja siinä on ilmoitettava se holhousviranomaisen
päätös, jota ratkaisupyyntö koskee, sekä miltä osin ja millä perusteella ratkaisupyynnön tekijä on päätökseen
tyytymätön. (29.1 1.2019/1 135)
Holhousviranomaisen on viipymättä toimitettava ratkaisupyyntö 70 tai 71 §:ssä tarkoitetun käräjäoikeuden
tutkittavaksi. Holhousviranomaisen on samalla lähetettävä käräjäoikeudelle jäljennös päätöksestään ja
asiassa kertyneet asiakirjat.
Ratkaisupyynnön käsittelyyn tuomioistuimessa sovelletaan soveltuvin osin, mitä 73 ja 75–83 §:ssä
säädetään.
10 luku
Erinäiset säännökset
88 § (25.5.2007/649)
Edunvalvonnassa olevalla on oikeus saada tieto holhousviranomaisen asiakirjoissa olevista häntä itseään
koskevista tiedoista siten kuin viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999)  säädetään.
Edunvalvonnassa olleen kuoltua hänen oikeudenomistajallaan on oikeus saada ne tiedot, jotka olisi tullut
antaa edunvalvonnassa olevalle itselleen.
89 §
Edunvalvojalla on tehtäviinsä kuuluvissa asioissa oikeus saada ne tiedot, joihin päämiehellä olisi itsellään
oikeus, jollei erikseen toisin säädetä.
Edunvalvojalla on ilman päämiehensä suostumusta oikeus avata vain sellaisia päämiehelleen saapuneita
kirjeitä tai niihin rinnastettavia suljettuja viestejä, joiden voidaan lähettäjän nimen tai muun erityisen seikan
perusteella päätellä koskevan asiaa, josta edunvalvojan tulee huolehtia.
90 §
Valtion, hyvinvointialueen ja kunnan viranomainen sekä muu julkisoikeudellinen yhteisö, Kansaneläkelaitos,
Eläketurvakeskus, eläkesäätiö ja muu eläkelaitos, vakuutuslaitos, pankki tai muu rahalaitos, sosiaali- tai
terveydenhuollon toimintayksikkö ja terveydenhuollon ammattihenkilö sekä yksityinen sosiaalipalvelun
tuottaja ovat salassapitosäännösten estämättä velvollisia pyynnöstä antamaan holhousviranomaiselle ja
tuomioistuimelle ne tiedot ja selvitykset, jotka ovat tarpeen vireillä olevan asian ratkaisemiseksi, ja
holhousviranomaiselle lisäksi ne tiedot ja selvitykset, jotka ovat tarpeen vieraassa valtiossa vireillä olevan
aikuisen tai lapsen suojelua koskevan sellaisen asian ratkaisemiseksi, jossa vieraan valtion viranomainen on
valtiosopimuksen nojalla pyytänyt tietoja. (8.7.2022/637)
L:lla 637/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.1.2023. Aiempi sanamuoto kuuluu:
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 22/30Valtion ja kunnan viranomainen sekä muu julkisoikeudellinen yhteisö, Kansaneläkelaitos, Eläketurvakeskus,
eläkesäätiö ja muu eläkelaitos, vakuutuslaitos, pankki tai muu rahalaitos, sosiaali- tai terveydenhuollon
toimintayksikkö ja terveydenhuollon ammattihenkilö sekä yksityinen sosiaalipalvelun tuottaja ovat
salassapitosäännösten estämättä velvollisia pyynnöstä antamaan holhousviranomaiselle ja tuomioistuimelle
ne tiedot ja selvitykset, jotka ovat tarpeen vireillä olevan asian ratkaisemiseksi, ja holhousviranomaiselle
lisäksi ne tiedot ja selvitykset, jotka ovat tarpeen vieraassa valtiossa vireillä olevan aikuisen tai lapsen
suojelua koskevan sellaisen asian ratkaisemiseksi, jossa vieraan valtion viranomainen on valtiosopimuksen
nojalla pyytänyt tietoja. (3.9.2010/780)
Holhousviranomainen tai tuomioistuin voi pyytää hyvinvointialueelta lausunnon, jos selvityksen saaminen
asianomaisen olosuhteista on tarpeen tässä laissa tarkoitetussa asiassa. Pyyntö on osoitettava sille
hyvinvointialueelle, jonka alueella asianomaisella on kotikunta, tai jos hänellä ei ole kotikuntaa Suomessa,
jonka alueella hän pääasiallisesti oleskelee. (8.7.2022/637)
L:lla 637/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.1.2023. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Holhousviranomainen tai tuomioistuin voi pyytää kunnan sosiaali- tai terveydenhuollon toimielimeltä
lausunnon, jos selvityksen saaminen asianomaisen olosuhteista on tarpeen tässä laissa tarkoitetussa asiassa.
Pyyntö on osoitettava sen kunnan sosiaali- tai terveydenhuollon toimielimelle, jossa asianomaisella on
kotikunta, tai jos hänellä ei ole kotikuntaa Suomessa, jossa hän pääasiallisesti oleskelee.
Jos muun kuin 2 momentissa tarkoitetun tiedon tai selvityksen antamisesta aiheutuu sen antamiseen
velvolliselle huomattavia kustannuksia tai merkittävää lisätyötä, selvityksen antamisesta voidaan periä
kohtuullinen maksu.
91 §
Joka on saanut tiedon edunvalvonnan tarpeessa ilmeisesti olevasta henkilöstä, voi vaitiolovelvollisuuden
estämättä ilmoittaa asiasta holhousviranomaiselle. Ilmoitus on tehtävä sille holhousviranomaiselle, jonka
toimialueella henkilöllä, jota ilmoitus koskee, on kotikunta tai, jos hänellä ei ole kotikuntaa Suomessa, sille
holhousviranomaiselle, jonka toimialueella hän pääasiallisesti oleskelee. Ilmoituksen saatuaan
holhousviranomaisen tulee ryhtyä toimenpiteisiin edunvalvonnan tarpeen selvittämiseksi ja tehdä tarvittaessa
käräjäoikeudelle hakemus edunvalvojan määräämiseksi.
92 §
Viranomaisessa toimivan salassapitovelvollisuuteen sovelletaan, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta
annetussa laissa säädetään. (25.5.2007/649)
Edunvalvoja, holhoustoimen edunvalvontapalvelun tuottajan palveluksessa oleva henkilö, luottamushenkilö
ja holhoustoimen tehtävässä käytetty asiantuntija eivät ilman asianomaisen suostumusta saa ilmaista
holhoustoimeen liittyvän tehtävän perusteella tietoon saamaansa asiaa, joka yksityisen taloudellisen edun tai
yksityisyyden suojaamiseksi on pidettävä salassa. (25.5.2007/649)
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, ei estä asian ilmaisemista:
1) valtion, hyvinvointialueen tai kunnan viranomaisille taikka muulle henkilölle tämän lain mukaisten
tehtävien suorittamista varten; (8.7.2022/637)
L:lla 637/2022  muutettu 1 kohta tulee voimaan 1.1.2023. Aiempi sanamuoto kuuluu:
1) valtion tai kunnan viranomaisille taikka muulle henkilölle tämän lain mukaisten tehtävien suorittamista
varten;
2) syyttäjä- ja poliisiviranomaiselle rikoksen selvittämistä varten;
3) tuomioistuimelle, jos se on tarpeen tämän lain mukaisessa asiassa; eikä
4) sille, jolla on lain nojalla oikeus saada asiasta tieto.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 23/3093 §
Rangaistus salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain 38 luvun  1 tai 2 §:n mukaan, jollei
teko ole rangaistava rikoslain 40 luvun 5 §:n  mukaan tai siitä muualla laissa säädetä ankarampaa
rangaistusta.
94 §
Joka kieltäytyy antamasta tietoja, joiden antamiseen hän on 90 §:n mukaan velvollinen, on tuomittava
holhoustoimesta annetussa laissa säädetyn tietojenantamisvelvollisuuden rikkomisesta  sakkoon.
Syyttäjä ei saa nostaa syytettä 1 momentissa tarkoitetusta teosta, ellei holhousviranomainen ole ilmoittanut
sitä syytteeseen pantavaksi. (13.5.201 1/456)
95 § (29.11.2019/1135)
Tarkemmat säännökset 34 §:n 1 momentin 13 kohdan f alakohdassa tarkoitetuista rahoitusvälineistä voidaan
antaa oikeusministeriön asetuksella.
10 a luku (3.9.2010/780)
Kansainvälisen yksityisoikeuden alaan kuuluvat säännökset
Suomen viranomaisten kansainvälinen toimivalta
95 a § (3.9.2010/780)
Yleiset toimivaltaperusteet
Suomen viranomaiset ovat toimivaltaisia edunvalvontaa koskevassa asiassa, jos:
1) henkilöllä, jonka edunvalvonnasta on kysymys, on Suomessa asuinpaikka;
2) henkilö, jonka edunvalvonnasta on kysymys, on vailla asuinpaikkaa tai hänen asuinpaikkaansa ei voida
selvittää ja hän oleskelee Suomessa; tai
3) asia koskee Suomessa olevaa omaisuutta tai päämiehen edustamista Suomessa.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, Suomen viranomaiset ovat toimivaltaisia sellaisen Suomen
kansalaisen edunvalvontaa koskevassa asiassa, jolla on asuinpaikka vieraassa valtiossa, jos asiaa ei voida
saattaa ratkaistavaksi tuossa valtiossa tai tämä tuottaisi kohtuuttomia vaikeuksia ja asian ratkaisemista
Suomessa on pidettävä tarpeellisena.
95 b § (3.9.2010/780)
Toimivalta poissa olevan tai tuntemattoman henkilön edunvalvontaa koskevassa asiassa
Suomen viranomaiset ovat toimivaltaisia asiassa, joka koskee edunvalvontaa sellaisen puolesta, jonka
olinpaikkaa tai henkilöllisyyttä ei tiedetä, jos asialla, jota edunvalvojan tulee hoitaa, on sellainen yhteys
Suomeen, että asian ratkaisemista täällä on pidettävä tarpeellisena.
95 c § (3.9.2010/780)
Toimivalta kiireellisissä tilanteissa
Jos on tarpeen valvoa kiireellisesti sellaisen henkilön etua, joka oleskelee Suomessa tai jolla on täällä asia tai
omaisuutta hoidettavana, Suomen viranomaiset ovat toimivaltaisia järjestämään edunvalvonnan.
95 d § (3.9.2010/780)
Edunvalvojan toiminnan valvontaan liittyvät toimenpiteet
Suomen viranomainen on toimivaltainen tutkimaan omaisuuden hoitosuunnitelmaa, tilivelvollisuutta ja
edunvalvojalle myönnettävää lupaa koskevan asian sekä muun edunvalvojan toiminnan valvontaan liittyvän
asian, jos edunvalvojan toiminnan valvonta kuuluu Suomen holhousviranomaiselle tai jos asia koskee aikaa,
jolloin Suomen holhousviranomaisen tuli valvoa edunvalvojan toimintaa.
95 e § (3.9.2010/780)
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 24/30Toimivalta edunvalvojan vapauttamista koskevassa asiassa
Suomen viranomainen voi vapauttaa tehtävästään edunvalvojan, jonka Suomen viranomainen on määrännyt
edunvalvojaksi, vaikka se ei olisi toimivaltainen 95 a §:n nojalla.
Sovellettava laki
95 f § (3.9.2010/780)
Edunvalvontatoimenpiteisiin sovellettava laki
Käyttäessään toimivaltaa edunvalvontaa koskevassa asiassa Suomen viranomaiset soveltavat Suomen lakia.
Jos asialla on läheinen yhteys vieraaseen valtioon, kyseisen valtion laki voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti
ottaa huomioon, jos sen henkilön etu, jonka edunvalvonnasta on kysymys, sitä edellyttää.
95 g § (3.9.2010/780)
Alaikäisyys
Kysymyksiin, onko oikeustoimen osapuoli alaikäinen ja miten ikä vaikuttaa hänen
oikeustoimikelpoisuuteensa, sovelletaan Suomen lakia, jos hänellä on asuinpaikka Suomessa oikeustoimen
ajankohtana. Jos hänen asuinpaikkansa on tuolloin vieraassa valtiossa, sovelletaan sen valtion lakia, jota on
sovellettava kyseisessä vieraassa valtiossa.
95 h § (3.9.2010/780)
Alaikäisen edunvalvonta välittömästi lain tai tahdonilmaisun nojalla
Kysymyksiin, kuka on välittömästi lain tai tahdonilmaisun nojalla alle 18-vuotiaan edunvalvoja ja millä
edellytyksillä tällainen edunvalvonta välittömästi lain tai tahdonilmaisun nojalla päättyy , sovelletaan sen
valtion lakia, joka määrätään sovellettavaksi toimivallasta, sovellettavasta laista, tuomioiden tunnustamisesta
ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä vanhempainvastuuseen ja lasten suojeluun liittyvissä asioissa
Haagissa 19 päivänä lokakuuta 1996 tehdyn yleissopimuksen 16 ja 21 artiklassa.
Sellaisen edunvalvojan tehtävän hoitamiseen, jota 1 momentissa tarkoitetaan, sovelletaan sen valtion lakia,
jossa päämiehellä on asuinpaikka. Jos asuinpaikka siirtyy toiseen valtioon, sovelletaan sen lakia.
95 i § (3.9.2010/780)
Oikeustoimen toisen osapuolen asema
Oikeustoimi, jossa edunvalvonnassa olevan edustajana oli henkilö, jolla ei ollut edustusvaltaa siihen
sovellettavan lain mukaan, on kuitenkin pätevä, jos:
1) oikeustoimi tehtiin saman valtion alueella olevien henkilöiden välillä;
2) edustajalla oli oikeus toimia edustajana sen valtion lain mukaan, jossa oikeustoimi tehtiin; ja
3) oikeustoimen toinen osapuoli ei tiennyt eikä hänen pitänyt tietää, että edustusvaltaan sovellettiin toisen
valtion lakia.
Vieraassa valtiossa annetun päätöksen tunnustaminen ja täytäntöönpanokelpoisuus
95 j § (22.5.2015/666)
Tunnustamisen edellytykset
Vieraassa valtiossa edunvalvontaa koskevassa asiassa annettu päätös, joka on voimassa kyseisessä valtiossa,
tunnustetaan Suomessa ilman eri vahvistusta.
Päätöksen tunnustamisesta voidaan kuitenkin kieltäytyä, jos:
1) päätös on annettu sellaisissa olosuhteissa, että Suomen viranomainen ei vastaavissa olosuhteissa olisi ollut
toimivaltainen;
2) päätös on annettu pois jäänyttä henkilöä vastaan eikä haastehakemusta tai vastaavaa ole annettu tiedoksi
pois jääneelle niin hyvissä ajoin ja sillä tavoin, että hän olisi voinut valmistautua vastaamaan asiassa;
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 25/303) päätös on ristiriidassa Suomessa toteutetun toimenpiteen tai sellaisen toisessa vieraassa valtiossa
myöhemmin toteutetun toimenpiteen kanssa, joka tunnustetaan Suomessa; taikka
4) päätös on Suomen oikeusjärjestyksen perusteiden vastainen tai ristiriidassa sellaisen Suomen lain
säännöksen kanssa, jonka soveltaminen on pakollista siitä riippumatta, mitä lakia muutoin on sovellettava.
Helsingin käräjäoikeus voi hakemuksesta päättää, tunnustetaanko vieraassa valtiossa edunvalvontaa
koskevassa asiassa annettu päätös Suomessa.
95 k § (22.5.2015/666)
Täytäntöönpanokelpoisuus
Vieraassa valtiossa edunvalvontaa koskevassa asiassa annettu päätös, joka on siinä valtiossa
täytäntöönpanokelpoinen, on täytäntöönpanokelpoinen Suomessa, jos Helsingin käräjäoikeus on
hakemuksesta vahvistanut sen täällä täytäntöönpanokelpoiseksi. Päätöksen vahvistamisesta
täytäntöönpanokelpoiseksi voidaan kieltäytyä 95 j §:n 2 momentissa säädetyillä perusteilla.
95 l § (3.9.2010/780)
Päätöksen soveltaminen Suomessa
Kun edunvalvontaa koskeva vieraassa valtiossa annettu päätös tulee sovellettavaksi Suomessa, päätöksen
soveltamista koskevat ehdot määräytyvät Suomen lain mukaan.
Muita säännöksiä
95 m § (3.9.2010/780)
Oikeusjärjestyksen perusteiden vastaisuus
Vieraan valtion lain säännös on jätettävä huomiotta, jos sen soveltaminen johtaisi Suomen oikeusjärjestyksen
perusteiden vastaiseen tulokseen.
95 n § (3.9.2010/780)
Viittaus vieraan valtion lakiin
Jollei erikseen toisin säädetä, viittauksella vieraan valtion lakiin ei tässä luvussa tarkoiteta asianomaisen
vieraan valtion lain kansainvälisen yksityisoikeuden alaan kuuluvia säännöksiä.
95 o § (3.9.2010/780)
Säännösten toissijaisuus
Tämän luvun säännöksiä on noudatettava ainoastaan, jollei muusta laista tai Suomea sitovasta
kansainvälisestä velvoitteesta muuta johdu.
11 luku
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
96 §
Voimaantulo ja kumottavat säännökset
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999.
Tällä lailla kumotaan 19 päivänä elokuuta 1898 annettu holhouslaki (34/1898)  siihen myöhemmin tehtyine
muutoksineen.
97 §
Vireillä olevien asioiden käsittely
Asiat, jotka ovat vireillä holhouslautakunnassa tämän lain tullessa voimaan, siirtyvät sen
holhousviranomaisen käsiteltäviksi, jonka toimialueeseen asianomainen kunta kuuluu.
Tuomioistuin käsittelee holhouslaissa tarkoitetun asian, joka on tuomioistuimessa vireillä tämän lain tullessa
voimaan, vaikka asia ei tämän lain mukaan kuuluisi tuomioistuimelle.
98 §
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 26/30Lain soveltaminen
Tätä lakia sovelletaan sen voimaantuloa edeltävältä ajalta oleviin holhoustoimen asioihin seuraavasti:
1) Vajaavaltaiset . Niihin, jotka tämän lain tullessa voimaan ovat vajaavaltaisia, sovelletaan, mitä tässä laissa
säädetään vajaavaltaisesta. Holhousviranomaisen on valvonnassaan olevien holhottavaksi julistettujen osalta
viipymättä selvitettävä, onko tarpeen, että vajaavaltaisuus yhä jatkuu, ja tarvittaessa tehtävä hakemus
edunvalvonnan järjestämiseksi siten kuin tässä laissa säädetään.
2) Holhoojat ja uskotut miehet . Holhoojaan ja holhouslain nojalla määrättyyn uskottuun mieheen sovelletaan
tämän lain tultua voimaan, mitä edunvalvojasta säädetään.
3) Eräät vir eillä olevat asiat . Jos holhottavaksi julistamista taikka holhoojan tai uskotun miehen määräämistä
tai tehtävästään vapauttamista koskeva asia on tuomioistuimessa vireillä tämän lain voimaan tullessa, asia on
käsiteltävä vastaavasti tämän lain mukaisena toimintakelpoisuuden rajoittamista taikka edunvalvojan
määräämistä tai tehtävästään vapauttamista koskevana hakemuksena. Jos holhottavaksi julistamista koskeva
asia on muutoksenhaun johdosta vireillä korkeimmassa oikeudessa tai hovioikeudessa, asia on palautettava
alioikeuden käsiteltäväksi, jollei muutoksenhakemusta jätetä heti tutkimatta. Päättäessään asian
palauttamisesta tuomioistuin voi määrätä, että päätös, jolla joku on julistettu holhottavaksi, pysyy voimassa,
kunnes alioikeus on ratkaissut asian.
99 §
Aikaisemman lain soveltaminen
Tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta lakia ( aikaisempi laki ) sovelletaan tämän lain voimaan tultua
seuraavasti:
1) Vireillä olevat lupahakemukset . Jos tämän lain tullessa voimaan on vireillä hakemus, joka koskee
holhouslautakunnan tai tuomioistuimen suostumuksen saamista tehdylle tai myöhemmin tehtävälle
oikeustoimelle, hakemukseen sovelletaan aikaisemman lain säännöksiä. Hakemus kuitenkin raukeaa, jos
edunvalvoja ei tämän lain mukaan tarvitse oikeustoimeen holhousviranomaisen lupaa.
2) Oikeustoimen pätevyys . Arvioitaessa sellaisen oikeustoimen pätevyyttä, jonka holhooja tai uskottu mies
on tehnyt ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan aikaisemman lain säännöksiä.
3) Tilin antaminen . Holhoustili, joka koskee vuotta 1999 tai sitä aikaisempia tilikausia, annetaan tämän lain
voimaan tultua holhousviranomaiselle. Holhoustiliin ja sen antamiseen sovelletaan tällöin kuitenkin muilta
osin aikaisemman lain säännöksiä. Jos tuomioistuin on holhouslain 51 §:n 2 momentin nojalla määrännyt
tilikauden vuotta pitemmäksi, määräys pysyy voimassa tämän lain voimaantulon estämättä, jollei
holhousviranomainen toisin määrää.
4) Päättyneet edunvalvontatoimet . Jos holhoojan tai uskotun miehen toimi on päättynyt ennen tämän lain
voimaantuloa, siihen sovelletaan aikaisempaa lakia.
100 §
Viittaukset aikaisempaan lakiin
Jos laissa tai asetuksessa on viitattu aikaisempaan lakiin, viittauksen sisältävää säännöstä sovelletaan tämän
lain voimaantulon jälkeen seuraavasti:
1) Holhoojaa ja uskottua miestä koskevat säännökset . Säännöstä, joka koskee holhoojaa tai holhouslain
nojalla määrättyä uskottua miestä, sovelletaan myös edunvalvojaan, jollei lapsen huollosta ja
tapaamisoikeudesta annetun lain (361/1983) 50 §:n  3 momentista muuta johdu.
2) Holhoojan ja uskotun miehen toimenpiteen oikeusvaikutukset . Laissa tai asetuksessa olevaa säännöstä,
joka koskee holhoojan tai holhouslain nojalla määrätyn uskotun miehen suorittaman toimenpiteen tai
laiminlyönnin oikeusvaikutuksia, sovelletaan myös edunvalvojaan.
3) Holhottavaksi julistettua koskevat säännökset . Säännöstä, joka koskee holhottavaksi julistettua,
sovelletaan holhottavaksi julistettujen ohella niihin, jotka on julistettu vajaavaltaisiksi.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 27/304) Vajaavaltaista ja holhouksenalaista koskevat säännökset . Laissa tai asetuksessa olevaa säännöstä, joka
koskee vajaavaltaista tai holhouksen alaista, sovelletaan myös niihin, jotka tämän lain mukaan ovat
vajaavaltaisia.
5) Täysivaltaisuutta edellyttävät säännökset.  Jos laissa tai asetuksessa on luvan saamisen, tehtävässä
toimimisen, toiminnan harjoittamisen tai toimenpiteen suorittamisen edellytykseksi asetettu, että
asianomainen on täysivaltainen tai hallitsee itseään ja omaisuuttaan, ei luvan saamisen, tehtävässä
toimimisen, toiminnan harjoittamisen tai toimenpiteen suorittamisen esteenä ole pidettävä sitä, että
asianomaisen toimintakelpoisuutta on rajoitettu 18 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdan nojalla, jollei rajoituksen
sisällöstä muuta johdu.
6) Holhouslautakuntaa koskevat säännökset . Lain tai asetuksen säännös holhouslautakunnan tehtävistä
koskee soveltuvin osin holhousviranomaista.
7) Muut viittaukset holhouslakiin . Jos laissa tai asetuksessa on muutoin viitattu lainkohtaan, jonka tilalle on
tullut tämän lain säännös, noudatetaan soveltuvin osin tämän lain vastaavaa säännöstä.
101 §
Holhouskirjassa olevien tietojen siirtäminen
Maistraatin on ennen tämän lain voimaantuloa siirrettävä holhousasioiden rekisteriin tiedot niistä
holhouskirjaan merkityistä voimassa olevista holhouksista ja uskotun miehen toimista, joiden valvonta
kuuluu maistraatille tämän lain tultua voimaan. Käräjäoikeus, jossa holhouskirjaa pidetään, huolehtii
tarvittavien tietojen luovuttamisesta maistraatille ja vastaa siitä, että luovutettavat tiedot ovat oikeat.
102 §
Holhouslautakuntien asiakirjojen siirtäminen
Holhouksia ja uskotun miehen toimia koskevat holhouslautakuntien asiakirjat, jotka ovat
holhousviranomaiselle tarpeen tämän lain 6 luvussa tarkoitettujen tehtävien suorittamiseksi, on luovutettava
sille holhousviranomaiselle, jonka toimialueeseen asianomainen kunta kuuluu. Kunta vastaa asiakirjojen
luovuttamisesta.
103 §
Valtuutus täytäntöönpanotoimiin
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 146/1998 , LaVM 20/1998, EV 234/1998
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
15.8.2003/730:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
Tätä lakia sovelletaan myös korvaukseen, jonka peruste on syntynyt ennen lain voimaantuloa.
HE 187/2002 , TaVM 28/2002, EV 278/2002
4.2.2005/61:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2005.
HE 123/2004 , HaVM 25/2004, EV 235/2004
25.5.2007/649:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2007. Lain 47 a § tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä
heinäkuuta 2007.
Arvioitaessa sellaisen oikeustoimen pätevyyttä, jonka edunvalvoja on tehnyt ennen tämän lain voimaantuloa,
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 28/30Holhousviranomaisen päätökseen, joka on annettu ennen tämän lain voimaantuloa, haetaan muutosta ja
muutoksenhakemus käsitellään noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 52/2006 , LaVM 29/2006, EV 288/2006
9.11.2007/1013:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 56/2007 , HaVM 5/2007, EV 51/2007
29.8.2008/576:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
HE 45/2008 , LaVM 8/2008, EV 78/2008
13.3.2009/158:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa vireille tulleisiin asioihin sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
HE 70/2008 , LaVM 16/2008, EV 5/2009
22.12.2009/1405:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 161/2009 , HaVM 18/2009, EV 205/2009
3.9.2010/780:
Tämän lain voimaantulosta säädetään valtioneuvoston asetuksella.
Suomen viranomaisen kansainväliseen toimivaltaan sellaisessa edunvalvontaa koskevassa asiassa, joka on
vireillä tämän lain tullessa voimaan, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Viranomainen on kuitenkin toimivaltainen käsittelemään asian, jos se on toimivaltainen tämän lain mukaan.
Tämä laki ei vaikuta sellaisen oikeustoimen pätevyyteen, joka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa.
HE 61/2010 , LaVM 13/2010, EV 108/2010
14.1.2011/32:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 201 1.
Tätä lakia ei sovelleta, jos omaisuuden erottelu liittyy avopuolisoiden yhteistalouden purkamisesta annetussa
laissa (26/201 1) tarkoitettuun avoliittoon, joka on päättynyt ennen tämän lain voimaantuloa.
HE 37/2010 , LaVM 23/2010, EV 201/2010
10.2.2011/113:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 201 1.
11.2.2011/122:
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 29/30Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 201 1. Lain 44 §:n 3 ja 4 momentti tulevat kuitenkin voimaan
1 päivänä tammikuuta 2013.
HE 203/2010 , LaVM 28/2010, EV 251/2010
13.5.2011/456:
Tämä laki tulee voimaan 17 päivänä toukokuuta 201 1.
HE 286/2010 , LaVM 34/2010, EV 31 1/2010
22.7.2011/891:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 224/2010 , HaVM 42/2010, EV 371/2010
7.3.2014/184:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä maaliskuuta 2014.
HE 94/2013 , TaVM 38/2013, PeVL 43/2013, EV 4/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2011/61/EU; (3201 1L0061); EUVL L 174, 1.7.201 1, s. 1
22.5.2015/666:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Asiaan, joka on tullut vireille ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleita säännöksiä.
HE 231/2014 , LaVM 34/2014, EV 340/2014
7.8.2015/910:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa annettuun hallintopäätökseen sovelletaan tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 230/2014 , LaVM 26/2014, EV 319/2014
4.12.2015/1398:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 6/2015 , HaVM 7/2015, EV 26/2015
28.12.2017/1094:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä tammikuuta 2018.
HE 151/2017 , TaVM 22/2017, EV 187/2017
8.2.2019/198:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2019.
HE 88/2018 , LaVM 12/2018, EV 175/2018
22.2.2019/230:
7/29/22, 1 1:32 AM Laki holhoustoimesta 442/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990442 30/30Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2019.
HE 243/2018 , TaVM 27/2018, EV 221/2018
29.11.2019/1135:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 10/2019 , HaVM 3/2019, EV 20/2019
8.7.2022/637:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2023.
HE 56/2021 , HE 18/2022 , StVM 9/2022, EV 66/2022
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 1999  › 1.4.1999/442
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.