11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 1/101Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2007 › 15.6.2007/705
Seurattu SDK 926/2022 saakka.
15.6.2007/705
Ulosottokaari
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
Soveltamisala ja määritelmiä
1 §
Soveltamisala
Tämän lain mukaisesti pannaan täytäntöön riita- tai rikosasiassa asetettu yksityisoikeudellinen, tuomioon tai
muuhun tässä laissa tarkoitettuun ulosottoperusteeseen sisältyvä:
1) velvoite raha- tai tavarasuoritukseen ( maksuvelvoite );
2) velvoite luovuttaa toiselle kiinteää omaisuutta tai määrätty irtain omaisuus;
3) velvoite luovuttaa toisen hallintaan kiinteää omaisuutta, rakennus, huoneisto, muu tila tai sen osa taikka
velvoite muuttaa sieltä pois ( häätö );
4) velvoite tehdä jotakin;
5) kielto tehdä jotakin ja velvoite sallia, että toinen tekee jotakin.
Tämän lain 8 luvun mukaisesti pannaan täytäntöön oikeudenkäymiskaaren 7 luvussa  tarkoitettu takavarikko
tai muu turvaamistoimi.
Hallintolainkäytössä ja hallintomenettelyssä asetettu 1 momentissa tarkoitettu velvoite pannaan täytäntöön
tämän lain mukaisesti, jos siitä on tässä laissa tarkoitettu ulosottoperuste ja täytäntöönpano edellyttää tämän
lain mukaisia toimia.
2 § (8.5.2020/341)
Suhde muuhun lainsäädäntöön
Tämän lain mukaista menettelyä noudatetaan siltä osin kuin siitä määrätään muussa laissa tai Euroopan
unionin lainsäädännössä taikka määrätään Suomea sitovassa kansainvälisessä sopimuksessa myös
täytäntöönpanossa, joka koskee:
1) veroja, julkisia maksuja ja muita julkisoikeudellisia tai niihin rinnastettavia saatavia;
2) sakkoja, eräitä rikosoikeudellisia seuraamuksia tai valtiolle tuomittuja korvauksia;
3) lapsen huoltoa, luovuttamista huoltajalleen tai tapaamisoikeutta;
4) ulkomailla tai kansainvälisessä tuomioistuimessa annettua tuomiota, välitystuomiota tai muuta
ulosottoperustetta;
5) Euroopan unionin eräiden toimielinten tuomiota tai päätöstä;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 2/1016) osamaksukaupalla myytyä irtainta esinettä;
7) muuta kuin oikeudenkäymiskaaren 7 luvussa  tarkoitettua turvaamistointa.
Sen lisäksi, mitä tässä laissa säädetään, henkilötietojen käsittelystä ulosottoasian yhteydessä säädetään
luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta
ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU)
2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus), jäljempänä tietosuoja-asetus , ja tietosuojalaissa (1050/2018) .
L:lla 341/2020  muutettu 2 § tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
2 § (8.1.2016/26)
Suhde muuhun lainsäädäntöön
Tämän lain mukaista menettelyä noudatetaan siltä osin kuin siitä määrätään muussa laissa tai Euroopan
unionin lainsäädännössä taikka määrätään Suomea sitovassa kansainvälisessä sopimuksessa myös
täytäntöönpanossa, joka koskee:
1) veroja, julkisia maksuja ja muita julkisoikeudellisia tai niihin rinnastettavia saatavia;
2) sakkoja, eräitä rikosoikeudellisia seuraamuksia tai valtiolle tuomittuja korvauksia;
3) lapsen huoltoa, luovuttamista huoltajalleen tai tapaamisoikeutta;
4) ulkomailla tai kansainvälisessä tuomioistuimessa annettua tuomiota, välitystuomiota tai muuta
ulosottoperustetta;
5) Euroopan unionin eräiden toimielinten tuomiota tai päätöstä;
6) osamaksukaupalla myytyä irtainta esinettä;
7) muuta kuin oikeudenkäymiskaaren 7 luvussa  tarkoitettua turvaamistointa.
2 §:n muutos (L 26/2016 ) on kumottu L:lla 341/2020 , joka tulee voimaan asetuksella säädettävänä
ajankohtana.
L:lla 26/2016  muutettu 2 § tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
2 §
Suhde muuhun lainsäädäntöön
Sen mukaan kuin siitä muussa laissa säädetään, tämän lain mukaista menettelyä noudatetaan myös
täytäntöönpanossa, joka koskee:
1) veroja, julkisia maksuja ja muita julkisoikeudellisia tai niihin rinnastettavia saatavia;
2) sakkoja sekä eräitä rikosoikeudellisia seuraamuksia ja valtiolle tuomittuja korvauksia;
3) lapsen huoltoa tai luovuttamista huoltajalleen ja tapaamisoikeutta;
4) ulkomailla annettua tuomiota, välitystuomiota tai muuta ulosottoperustetta;
5) Euroopan unionin eräiden toimielinten tuomioita ja päätöksiä;
6) osamaksukaupalla myytyä irtainta esinettä;
7) muuta kuin oikeudenkäymiskaaren 7 luvussa  tarkoitettua turvaamistointa.
Sen lisäksi, mitä tässä laissa säädetään, henkilötietojen käsittelystä ulosottoasian yhteydessä säädetään
luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta
ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU)
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 3/1012016/679 (yleinen tietosuoja-asetus), jäljempänä tietosuoja-asetus , ja tietosuojalaissa (1050/2018) .
(8.5.2020/340)
2 a § (19.6.2019/778)
Laaja täytäntöönpano, perustäytäntöönpano ja erityistäytäntöönpano
Täytäntöönpano jaetaan laajaan täytäntöönpanoon, perustäytäntöönpanoon ja erityistäytäntöönpanoon.
Laajassa täytäntöönpanossa ja erityistäytäntöönpanossa voidaan panna täytäntöön kaikki 1 ja 2 §:ssä
tarkoitetut velvoitteet ja turvaamistoimet.
Perustäytäntöönpano on 24 §:ssä tarkoitettujen ulosottorekisterin ja ulosoton tietojärjestelmässä olevan
teknisen käyttöyhteyden avulla tai muutoin sähköisin menetelmin toimitettava rahamääräisten
maksuvelvoitteiden täytäntöönpano tapauksissa, joissa velallisen ulosottoasioiden käsittely ei edellytä hänen
henkilökohtaista tapaamistaan. Perustäytäntöönpanossa velallisena voi olla muu luonnollinen henkilö kuin
elinkeinonharjoittaja. Perustäytäntöönpanossa voidaan:
1) ulosmitata tuloa ja omaisuutta, jota ei tarvitse muuttaa rahaksi;
2) suorittaa 3 luvun 18 ja 19 §:ssä tarkoitettu väliaikaistoimi;
3) toimittaa yksinkertaisessa asiassa ulosottoselvitys siten kuin 3 luvun 60 §:n 3 momentissa säädetään;
4) antaa 3 luvun 95 §:ssä tarkoitettu estetodistus, jos velallisesta on viimeisen vuoden aikana annettu
tällainen estetodistus laajassa täytäntöönpanossa tai erityistäytäntöönpanossa;
5) antaa 3 luvun 107 §:ssä tarkoitettu estetodistus;
6) antaa velalliselle pyynnöstä maksuaikaa siten kuin 4 luvun 6 §:ssä säädetään;
7) rajoittaa tai lykätä palkan ulosmittausta siten kuin 4 luvun 51 ja 51 a §:ssä säädetään;
8) keskeyttää ulosmittaus määräajaksi siten kuin 4 luvun 52 §:ssä säädetään;
9) vahvistaa velalliselle maksusuunnitelma siten kuin 4 luvun 59 §:ssä säädetään;
10) toimittaa palkan ulosmittaus maksusopimuksen perusteella siten kuin 4 luvun 60 §:ssä säädetään.
2 b § (19.6.2019/778)
Ulosottoasioiden siirtäminen perustäytäntöönpanon ja laajaan täytäntöönpanon välillä
Velallisen ulosottoasiat on ilman aiheetonta viivytystä siirrettävä perustäytäntöönpanosta laajaan
täytäntöönpanoon, jos täytäntöönpano edellyttää muita kuin perustäytäntöönpanon toimivaltaan kuuluvia
toimia.
Velallisen ulosottoasiat voidaan siirtää laajasta täytäntöönpanosta perustäytäntöönpanoon sen jälkeen, kun
laajan täytäntöönpanon täytäntöönpanotoimet on suoritettu.
3 §
Asianosaiset ja sivullinen
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) hakijalla  sitä, joka on hakenut täytäntöönpanoa;
2) vastaajalla  sitä, jota vastaan täytäntöönpanoa on haettu;
3) velkojalla  maksuvelvoitteen täytäntöönpanossa hakijaa ja muuta henkilöä, jolla on oikeus saada maksu
ulosmitatusta omaisuudesta;
4) velallisella  maksuvelvoitteen täytäntöönpanossa vastaajaa;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 4/1015) asianosaisella  1–4 kohdassa tarkoitettua henkilöä;
6) sivullisella  muuta kuin 1–5 kohdassa tarkoitettua henkilöä.
Henkilöllä tarkoitetaan myös yhteisöä, laitosta ja säätiötä. Henkilöstä, joka vastaa hakijan saatavasta vain
omistamansa esineen arvolla, on soveltuvin osin voimassa, mitä velallisesta säädetään.
4 §
Hakijan saatava
Hakijan saatavalla tarkoitetaan ulosottoperusteessa vahvistettua pääomaa, pääomalle ulosottoperusteen
mukaan laskettavaa korkoa sekä ulosottoperusteessa maksettavaksi määrättyjä kuluja korkoineen taikka sitä
osaa edellä mainituista, johon hakija on rajoittanut hakemuksensa.
5 §
Sähköinen viesti
Jollei tässä laissa toisin säädetä, sähköisestä viestistä on voimassa, mitä sähköisestä asioinnista
viranomaistoiminnassa annetussa laissa (13/2003)  säädetään. Jos sähköisen viestin lähettäjästä on
epäselvyyttä, ulosottomiehen tulee varmistaa viestin oikeellisuus.
6 §
Asiakirjan lähettäminen
Asiakirja saadaan lähettää ulosottomiehelle postitse lähettäjän omalla vastuulla.
Asiakirjan saapumispäiväksi katsotaan se päivä, jona lähetys on saapunut ulosottomiehen toimipaikkaan tai
postilokeroon taikka jona ulosottomiehelle on toimitettu ilmoitus lähetyksen saapumisesta postiyritykseen.
Lähettäjän on huolehdittava siitä, että asiakirja, jonka toimittamiselle on säädetty tai asetettu määräaika,
saapuu ulosottomiehelle määräajassa.
Ulosottoviranomaiset
7 § (19.6.2019/778)
Ulosottomiehet
Ulosottomiehinä toimivat valtakunnanvouti, apulaisvaltakunnanvouti, johtavat kihlakunnanvoudit,
kihlakunnanvoudit ja heidän alaisinaan ulosottoylitarkastajat ja ulosottotarkastajat. Ahvenanmaan
maakunnassa ulosottomiehinä toimivat maakunnanvouti ja hänen alaisinaan ulosottoylitarkastajat.
Maakunnanvoutiin sovelletaan, mitä kihlakunnanvoudista säädetään.
Ulosottoylitarkastajalle kuuluvat ne tehtävät, jotka kihlakunnanvouti hänelle määrää. Ulosottotarkastajalle
kuuluvat ne perustäytäntöönpanon tehtävät, jotka kihlakunnanvouti hänelle määrää. Kihlakunnanvoudin
tulee valvoa, että ulosottoylitarkastajat ja ulosottotarkastajat sekä 8 §:ssä tarkoitetut muut alaisensa
virkamiehet hoitavat heille annetut tehtävät lainmukaisesti ja asianmukaisesti sekä noudattavat heille
annettuja määräyksiä.
Kihlakunnanvouti voi siirtää antamansa tehtävän toiselle alaiselleen virkamiehelle tai ottaa tehtävän itse
hoitaakseen.
Valtakunnanvoutiin, apulaisvaltakunnanvoutiin ja johtavaan kihlakunnanvoutiin sovelletaan, mitä
kihlakunnanvoudista tässä laissa säädetään. V altakunnanvouti ja apulaisvaltakunnanvouti eivät kuitenkaan
voi ottaa johtavan kihlakunnanvoudin tai kihlakunnanvoudin eikä johtava kihlakunnanvouti
kihlakunnanvoudin toimivaltaan kuuluvia yksittäisen velallisen ulosottoasioita itse hoitaakseen, antaa niiden
täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä tai siirtää niitä toiselle. V altakunnanvouti ja apulaisvaltakunnanvouti
voivat kuitenkin päätöksellään siirtää johtavan kihlakunnanvoudin tai kihlakunnanvoudin ja johtava
kihlakunnanvouti alaisensa kihlakunnanvoudin toimivaltaan kuuluvan yksittäisen velallisen ulosottoasiat
vastoin asianomaisen tahtoa silloin, kun siihen on heidän sairaudestaan, työmäärästään, asioiden käsittelyn
viivästymisestä tai muusta vastaavasta seikasta johtuva painava syy . Päätös on perusteltava.
8 § (19.6.2019/778)
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 5/101Muut virkamiehet
Kihlakunnanvouti saa tarvittaessa määrätä myös muulle alaiselleen virkamiehelle ulosottoylitarkastajalle tai
ulosottotarkastajalle kuuluvia täytäntöönpanotehtäviä, jos virkamies täyttää tehtävän edellyttämän
ulosottoylitarkastajan tai ulosottotarkastajan kelpoisuusvaatimukset. Tällöin virkamieheen sovelletaan, mitä
ulosottoylitarkastajasta tai ulosottotarkastajasta säädetään.
9 §
Kihlakunnanvoudin yksinomainen toimivalta
Kihlakunnanvoudin tulee itse:
1) päättää 2 luvun 8 §:ssä tarkoitetun lainvoimaa vailla olevan ulosottoperusteen täytäntöönpanosta, 15 §:ssä
tarkoitetuista peruuttamistoimista sekä 22 ja 23 §:ssä tarkoitetusta kuittauksesta, 3 luvun 6 §:n 1 momentissa
tarkoitetusta täytäntöönpanosta saamistodisteen puuttuessa, 43 §:ssä tarkoitetusta vakuuden hyväksymisestä,
92 §:ssä tarkoitetun suorituskiellon antamisesta, 109 §:ssä tarkoitetun asiantuntijan käyttämisestä ja 1 10 §:ssä
tarkoitetun toimitsijan asettamisesta, 4 luvun 14 §:ssä tarkoitetun keinotekoisen järjestelyn sivuuttamisesta,
38 §:ssä tarkoitetun määräämiskiellon soveltamisesta, 46 §:n 2 momentissa tarkoitetusta maksukiellosta sekä
73 ja 74 §:ssä tarkoitetusta yhteisomistusesineen ulosmittauksesta sekä 7 luvun 12–17 §:ssä tarkoitetusta
täytäntöönpanosta;
2) antaa asianosaiselle 3 luvun 9 §:ssä tarkoitettu ohjaus;
3) päättää 3 luvun 59 §:n 1 momentissa tarkoitetun noutouhan asettamisesta ja noutamista koskevan pyynnön
tekemisestä poliisille;
4) päättää uhkasakon asettamisesta ja tehdä hakemus uhkasakon tuomitsemiseksi;
5) myydä ulosmitattu kiinteä omaisuus, 4 luvun 3 §:ssä tarkoitettu alus ja kiinnityskelpoinen auto sekä
huoneiston tai rakennuksen hallintaan oikeuttava osakeyhtiön osake, 5 luvun 82 §:ssä tarkoitettu
yhteisomistusesine ja muu omaisuus, jos siihen kohdistuu kiinnityksiä, panttioikeuksia tai muita
vakuusoikeuksia;
6) jakaa 5 kohdassa mainitun omaisuuden kauppahinta ja muun omaisuuden kauppahinta silloin, kun 5 luvun
32 tai 44 §:ssä tarkoitettu asianosaisluettelo on laadittu;
7) asettaa maksu- tai palautusvelvollisuus 2 luvun 16 §:n, 3 luvun 46 §:n, 4 luvun 47 §:n, 5 luvun 25 §:n
taikka 9 luvun 2 §:n 2 momentin tai 4 §:n nojalla;
8) päättää 8 luvun 13 §:ssä tarkoitetun turvaamistoimen myöntämisestä;
9) päättää itseoikaisusta, täytäntöönpanoriitaosoituksen antamisesta sekä täytäntöönpanon keskeyttämisestä;
10) toimittaa tilitys osamaksukaupan myyjän ja ostajan välillä;
11) päättää lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta; sekä
12) hoitaa muussa laissa kihlakunnanvoudin yksinomaiseen toimivaltaan säädetyt tehtävät.
10 §
Tuomioistuimet
Yleiset tuomioistuimet toimivat ulosottoasioissa muutoksenhakuviranomaisina sekä käsittelevät niiden
tehtäviksi erikseen säädetyt ulosottoasiat.
Ulosottotoimen hallinto
11 § (19.6.2019/778)
Ulosottolaitoksen täytäntöönpano-organisaatio
Tässä laissa tarkoitettua täytäntöönpanoa varten on oikeusministeriön hallinnonalaan kuuluva Ulosottolaitos,
jonka virka-alueena on koko maa.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 6/101Ulosottolaitoksessa on laajan täytäntöönpanon alueelliset toimintayksiköt. Aluejaosta säädetään
valtioneuvoston asetuksella. Lisäksi Ulosottolaitoksessa on perustäytäntöönpanon ja erityistäytäntöönpanon
valtakunnalliset toimintayksiköt.
Ulosottolaitoksella on toimipaikka Ahvenanmaan maakunnassa. Poiketen siitä, mitä 2 momentissa säädetään,
Ahvenanmaan toimipaikassa käsitellään myös perustäytäntöönpanoon kuuluvat ulosottoasiat laajan
täytäntöönpanon toimintayksikössä. Muista Ulosottolaitoksen toimipaikoista ja niiden tehtävistä säädetään
oikeusministeriön asetuksella.
Toimintaa järjestettäessä on huolehdittava palveluiden alueellisesta saatavuudesta ja kielellisten oikeuksien
toteutumisesta.
12 § (19.6.2019/778)
Ulosottolaitoksen johtaminen
Ulosottolaitosta johtaa ja keskushallinnon päällikkönä toimii valtakunnanvouti. V altakunnanvouti ratkaisee
Ulosottolaitoksen päätettäväksi kuuluvat hallinnolliset asiat, joita ei säädetä tai työjärjestyksessä määrätä
muun virkamiehen ratkaistaviksi.
Valtakunnanvoudin apuna ja sijaisena toimii apulaisvaltakunnanvouti. Apulaisvaltakunnanvouti ratkaisee
hänen käsiteltäväkseen kuuluvat asiat samoin valtuuksin kuin valtakunnanvouti.
Kunkin toimintayksikön päällikkönä toimii johtava kihlakunnanvouti, joka johtaa ja kehittää toimintayksikön
toimintaa, vastaa sen toiminnan tuloksellisuudesta sekä seuraa ja valvoo ulosottotoiminnan
yhdenmukaisuutta.
12 a § (19.6.2019/778)
Ulosottolaitoksen keskushallinto
Ulosottolaitoksella on keskushallinto, jonka tehtävänä on ulosottotoimen hallinnollinen ohjaus, kehittäminen
ja valvonta. Keskushallinto vastaa viraston toiminnan tuloksellisuudesta.
Ulosottolaitoksen keskushallinnon 1 momentissa tarkoitettuja tehtäviä ovat:
1) huolehtia Ulosottolaitoksen toimintaedellytyksistä ja kehittää ulosottotoimea oikeusministeriön kanssa
sovittujen tavoitteiden mukaisesti;
2) avustaa oikeusministeriötä strategisessa suunnittelussa, talousarvion valmistelussa ja lainvalmistelussa;
3) ylläpitää ja kehittää Ulosottolaitoksen käytössä olevia tietojärjestelmiä;
4) ratkaista sille kuuluvat ulosottoviranomaisten toimintaa koskevat kantelut ja korvausvaatimukset;
5) kehittää ulosottotoimen hallinnon kansainvälistä yhteistyötä;
6) huolehtia muista ulosottotoimen valtakunnallisista hallintotehtävistä.
Keskushallinnossa voi olla johtavien hallintovoutien ja hallintovoutien virkoja.
Keskushallinnon on otettava toiminnassaan huomioon ulosottomiesten asema riippumattomina
lainkäyttöviranomaisina.
13 § (19.6.2019/778)
Työjärjestys
Työskentelyn järjestämisestä Ulosottolaitoksessa määrätään Ulosottolaitoksen työjärjestyksessä.
Työjärjestyksen vahvistaa valtakunnanvouti. T yöjärjestyksessä annetaan tarkemmat määräykset:
1) valtakunnanvoudin ja apulaisvaltakunnanvoudin välisestä tehtävien jaosta;
2) Ulosottolaitoksen johtoryhmästä;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 7/1013) 3 luvun 14 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen erityistoimien keskittämisen järjestämisestä;
4) johtavien kihlakunnanvoutien tehtävistä;
5) tehtävien jakamisen ja niiden muun järjestämisen määräytymisperusteista.
Ulosottolaitoksen työjärjestys julkaistaan Suomen säädöskokoelmassa.
Ulosottolaitoksen keskushallinnolla on työjärjestys, jonka valtakunnanvouti vahvistaa. Keskushallinnon
työjärjestyksessä annetaan tarkemmat määräykset keskushallinnon sisäisestä or ganisaatiosta, tehtävistä ja
niiden järjestämisestä sekä asioiden valmistelusta ja ratkaisemisesta. T oimintayksiköllä voi olla työjärjestys,
jonka toimintayksikön päällikkö vahvistaa. T oimintayksikön työjärjestyksessä voidaan antaa tarkemmat
määräykset yksikön tehtävistä ja niiden järjestämisestä sekä yksikön sisäisestä toimivallan jaosta.
14 § (19.6.2019/778)
Nimittäminen ja kelpoisuusvaatimukset
Valtakunnanvoudin ja apulaisvaltakunnanvoudin nimittää tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä.
Apulaisvaltakunnanvoudin virka on määräajaksi täytettävä virka, johon nimitetään viideksi vuodeksi
kerrallaan. V irkaan nimitetään kuitenkin enintään sen kuukauden loppuun, jona nimitettävä on saavuttanut
valtion virkamieslain (750/1994) 35 §:ssä  säädetyn eroamisiän.
Sen lisäksi, mitä valtion virkamieslain 8 §:n 2 momentissa säädetään, valtakunnanvoudin ja
apulaisvaltakunnanvoudin kelpoisuusvaatimuksena on muu oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto kuin
kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto sekä erinomainen perehtyneisyys
ulosottotoimeen.
Johtavan kihlakunnanvoudin, kihlakunnanvoudin, johtavan hallintovoudin ja hallintovoudin nimittää
valtakunnanvouti. Johtavan kihlakunnanvoudin ja johtavan hallintovoudin virat ovat määräajaksi täytettäviä
virkoja, joihin nimitetään viideksi vuodeksi kerrallaan. V irkaan nimitetään kuitenkin enintään sen kuukauden
loppuun, jona nimitettävä on saavuttanut valtion virkamieslain 35 §:ssä säädetyn eroamisiän.
Johtavan kihlakunnanvoudin ja kihlakunnanvoudin viran kelpoisuusvaatimuksena on muu
oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto,
hyvä perehtyneisyys ulosottotoimeen tai muissa tehtävissä saavutettu taito viran menestykselliseen
hoitamiseen sekä tehtävään vaadittavat henkilökohtaiset ominaisuudet. Johtavalla kihlakunnanvoudilla on
lisäksi oltava tehtävän hoitamisessa tarvittava johtamistaito.
Johtavan hallintovoudin ja hallintovoudin virkojen kelpoisuusvaatimuksista säädetään valtioneuvoston
asetuksella.
Ulosottoylitarkastajan ja ulosottotarkastajan nimittämisestä ja virkojen kelpoisuusvaatimuksista säädetään
valtioneuvoston asetuksella. Ulosottolaitoksessa voi olla myös muuta virkasuhteista henkilöstöä.
Esteellisyys ja asianmukaisuuden vaatimus
15 §
Esteellisyysperusteet
Ulosottomies on esteellinen, jos:
1) ulosottomies tai hänen läheisensä on ulosottoasiassa asianosainen taikka asiassa väitteen tai vaatimuksen
esittänyt sivullinen;
2) ulosottomies toimii hallituksen, hallintoneuvoston tai niihin rinnastettavan toimielimen jäsenenä taikka
toimitusjohtajana tai sitä vastaavassa asemassa sellaisessa yhteisössä, säätiössä tai julkisoikeudellisessa
laitoksessa tai liikelaitoksessa, joka on asianosainen taikka asiassa väitteen tai vaatimuksen esittänyt
sivullinen;
3) ulosottomiehellä tai hänen läheisellään on odotettavissa asiasta hyötyä tai vahinkoa;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 8/1014) ulosottomies on oikeudenkäynnissä tai viranomaisen käsiteltävänä olevassa asiassa asianosaisen
vastapuoli, paitsi jos kysymys on ulosottomiehelle kuuluvasta virka-asiasta tai jos asianosainen on pannut
asian vireille aiheuttaakseen esteellisyyden tai muuten selvästi perusteetta;
5) ulosottomies on toiminut asiassa asianosaisen asiamiehenä; tai
6) ulosottomiehen ja asianosaisen välillä on ulosottomiehen virkasuhteen ulkopuolinen palvelus- tai
toimeksiantosuhde taikka muu sellainen suhde, joka asian laatu ja olosuhteet kokonaisuutena huomioon
ottaen antaa perustellun aiheen epäillä ulosottomiehen puolueettomuutta asiassa.
Ulosottomies on esteellinen myös, jos jokin muu 1 momentissa tarkoitettuun seikkaan rinnastettava seikka
antaa perustellun aiheen epäillä hänen puolueettomuuttaan asiassa.
16 §
Läheiset
Läheisellä tarkoitetaan 15 §:ssä ulosottomiehen:
1) puolisoa ja entistä puolisoa;
2) lasta, lapsenlasta, sisarusta, vanhempaa, isovanhempaa, ulosottomiehelle muuten erityisen läheistä
henkilöä ja edellä mainitun henkilön puolisoa sekä ulosottomiehen sisaruksen lasta ja vanhemman sisarusta;
3) puolison lasta, lapsenlasta, sisarusta, vanhempaa ja isovanhempaa.
Puolisoilla tarkoitetaan 1 momentissa aviopuolisoita ja yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa
tai muussa parisuhteessa eläviä. Läheisiä ovat myös vastaavat puolisukulaiset.
17 §
Esteellisyyden vaikutus
Ulosottomies ei saa ryhtyä täytäntöönpanoon, jos hän on esteellinen, eikä jatkaa täytäntöönpanoa, jos hän
myöhemmin tulee tai havaitsee itsensä esteelliseksi. Ulosottomies ei ole velvollinen erikseen selvittämään 15
§:n 2 momentissa tarkoitettua esteellisyyttä yksinkertaisessa asiassa, jossa menettely on kaavamainen.
18 §
Esteellisyysväite
Väite ulosottomiehen esteellisyydestä on esitettävä heti, kun esteellisyysperuste on tullut väitteen esittäjän
tietoon. Väitteen esittäjän on perusteltava väitteensä.
Selvästi perusteettoman esteellisyysväitteen ulosottomies saa itse ratkaista. Muun väitteen ratkaisee se
ulosottoviranomainen, joka määrää ulosottomiehelle sijaisen. Jos esteellisyysväite hyväksytään, esteettömän
ulosottomiehen tulee jatkaa asian käsittelyä sekä tarkastaa siihen mennessä tehdyt toimet ja suorittaa
mahdollinen itseoikaisu.
Ulosottoviranomaisen päätökseen, jolla esteellisyysväite on hylätty , voidaan hakea muutosta vain samalla,
kun valitetaan suoritetusta täytäntöönpanotoimesta. Sen jälkeen kun ulosottomies on suorittanut
täytäntöönpanotoimen, sen toimen osalta ei voida ilman pätevää syytä vedota aiemmin tiedossa olleeseen 15
§:n 2 momentissa tarkoitettuun seikkaan.
19 §
Asianmukaisuuden vaatimus
Ulosottomiehen tulee toimia virkatehtävissään asianmukaisesti ja puolueettomasti. Täytäntöönpanotehtävät
tulee suorittaa joutuisasti, tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti aiheuttamatta vastaajalle tai sivulliselle
suurempaa haittaa kuin täytäntöönpanon tarkoitus vaatii. Ulosottomiehen tulee edistää vastaajan
omatoimisuutta ja asianosaisten välistä sovinnollisuutta ulosottoasiassa sopivalla tavalla.
20 §
Avoimuuden vaatimus
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 9/101Ulosottomiehen tulee tiedustelun johdosta ja havaitessaan tilanteen niin vaativan omatoimisesti ilmoittaa
velalliselle tämän oikeudesta pyytää ulosoton määrän rajoittamista sekä antaa asianosaisille tarvittaessa
muuta ohjausta ulosottoasiassa ja tietoja täytäntöönpanon vaiheesta samoin kuin muista asianosaisille
merkityksellisistä seikoista.
21 §
Hyödyn tavoittelun ja sopimattoman menettelyn kielto
Ulosottoasioita käsittelevä virkamies ei saa asemaansa tai siinä saatuja tietoja hyväksi käyttäen toimia
omaksi tai toisen hyödyksi eikä muutoinkaan sopimattomasti tavalla, joka on vastoin asianosaisen etua tai
joka on omiaan horjuttamaan luottamusta ulosottotoimen asianmukaisuuteen tai puolueettomuuteen.
22 §
Elinkeinotoimintaa koskevat rajoitukset
Ulosottoasioita käsittelevä virkamies ei saa itse tai välikäsien kautta:
1) periä yksityisesti saatavia toisen lukuun, jollei kysymyksessä ole 16 §:ssä tarkoitetun läheisen saatava;
2) hankkia perintätarkoituksessa itselleen tai läheiselleen saatavia;
3) eri korvausta vastaan suorittaa sellaisia ulosottotoimituksiin liittyviä tehtäviä, jotka voidaan
tarkoituksenmukaisesti antaa ulkopuolisten hoidettaviksi;
4) hankkia itselleen tai läheiselleen taloudellista etua toisen harjoittamasta 1–3 kohdassa tarkoitetusta
toiminnasta.
23 §
Oikeus hankkia ulosmitattua omaisuutta
Ulosottomies ei saa siinä asiassa, jossa hän on suorittanut täytäntöönpanotoimia, itse tai välikäsien kautta
hankkia itselleen tai toiselle omaisuutta, joka on ulosmitattu tai muuten täytäntöönpanon kohteena.
Ulosottoasioita käsittelevä virkamies ei saa hankkia täytäntöönpanon kohteena olevaa omaisuutta
muussakaan tapauksessa, jos sitä voidaan pitää 21 §:ssä tarkoitetulla tavalla sopimattomana.
Ulosottorekisteri
24 § (19.6.2019/778)
Ulosoton tietojärjestelmä ja ulosottorekisteri
Ulosoton tietojärjestelmä on ulosottoviranomaisille kuuluvien tehtävien hoitamista varten perustettu ja
ulosottoviranomaisten valtakunnalliseen käyttöön tarkoitettu automaattisen tietojenkäsittelyn avulla
ylläpidettävä tietojärjestelmä. (8.5.2020/340)
Ulosoton tietojärjestelmään kuuluu ulosottorekisteri, jota pidetään ja käytetään ulosottoviranomaisille
kuuluvien tehtävien suorittamista varten.
Tietojärjestelmän ja ulosottorekisterin tarkoitus on edistää ulosottoasioiden tarkoituksenmukaista ja
velalliskohtaista käsittelyä sekä sähköistä asiointia samoin kuin ulosoton hallinnon johto-, ohjaus-, tarkastus-
ja valvontatehtävien sekä tilastoinnin suorittamista.
25 § (8.5.2020/340)
Rekisterinpitäjä
Ulosottolaitos on ulosottorekisterin rekisterinpitäjä.
26 §
Rekisterin tietosisältö
Ulosottorekisteriin saadaan kerätä ja tallettaa: (19.6.2019/778)
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 10/1011) ulosottoasioiden hallintaa varten asianosaisten ja heidän edustajiensa tunniste- ja yhteystietoja sekä tietoja
tilitysosoitteesta, täytäntöönpanon tai saatavan laadusta, hakijan saatavasta, ulosottomiehen suorittamista
täytäntöönpanotoimista ja niiden ajasta, kertyneistä ja hakijalle tilitetyistä rahamääristä, täytäntöönpanon
esteistä, passiivisaatavaksi merkitsemisestä samoin kuin muita vastaavia ulosottoasiaa ja
täytäntöönpanotoimituksia koskevia tietoja ( asianhallintatiedot );
2) viranomaisten yhteistoiminnan järjestämistä varten tietoja tai pyyntöjä saada tietoja velallisen olinpaikasta
tai omaisuudesta ( yhteistoimintatiedot );
3) asianosaiselta tai sivulliselta saatuja ja ulosottoviranomaisen muulla tavoin hankkimia ulosottoasiaan
liittyviä tietoja, mukaan lukien ulosmittaukseen vaikuttavat välttämättömät tiedot velallisen saamista
sosiaalihuollon etuuksista ( erityistiedot ); (8.5.2020/340)
4) sellaisia asianosaiselta tai sivulliselta saatuja ja ulosottoviranomaisen muulla tavoin hankkimia velallisen
terveydentilaa tai vammaisuutta koskevia tietoja, jotka ovat välttämättömiä vapaakuukauden antamiseksi tai
palkan ulosmittauksen rajoittamiseksi olennaisesti heikentyneen maksukyvyn perusteella, tai joiden
tallettaminen on muutoin velallisen edun vuoksi välttämätöntä; (8.5.2020/340)
5) viranomaiselta saatuja rikosoikeudelliseen seuraamukseen tai turvaamistoimeen liittyviä henkilötietoja
siltä osin kuin niiden tallettaminen on välttämätöntä ulosottoviranomaisen tehtävän hoitamiseksi;
(8.5.2020/340)
6) tietoja ulosottoasian yhteydessä ilmenneestä rekisteröidyn uhkailevasta tai väkivaltaisesta käytöksestä
taikka muusta turvallisuuden vaarantavasta seikasta siltä osin kuin tietojen tallettaminen on välttämätöntä
ulosottomiehen työturvallisuuden varmistamiseksi ( työturvallisuustiedot ). (8.5.2020/340)
2 momentti on kumottu L:lla 19.6.2019/778 .
27 § (8.5.2020/340)
Oikeus käsitellä tietoja
Ulosottolaitoksen virkamiehet saavat ulosottoasiassa tai ulosoton hallintoasiassa käsitellä
salassapitosäännösten estämättä 26 §:ssä tarkoitettuja tietoja siltä osin kuin se on tarpeellista heidän
virkatehtäviensä suorittamiseksi. Erityistietoja, velallisen terveydentilaa tai vammaisuutta koskevia tietoja ja
rikosoikeudelliseen seuraamukseen tai turvaamistoimeen liittyviä henkilötietoja sekä työturvallisuustietoja
saa kuitenkin käsitellä vain siltä osin kuin se on välttämätöntä tällaisten tehtävien suorittamiseksi.
Oikeusministeriön virkamiehet saavat ulosoton hallintoasiassa käsitellä salassapitosäännösten estämättä 26
§:ssä tarkoitettuja tietoja siltä osin kuin se on välttämätöntä heidän virkatehtäviensä suorittamiseksi.
28 § (8.5.2020/340)
Rajoitukset rekisteröidyn oikeuteen tutustua hänestä kerättyihin tietoihin
Tietosuoja-asetuksen 15 artiklassa tarkoitettua rekisteröidyn oikeutta tutustua hänestä kerättyihin tietoihin
voidaan lykätä, jos tietoihin tutustuminen voisi tuntuvasti vaikeuttaa täytäntöönpanoa. T utustumisoikeutta
voidaan lykätä tarpeellisin osin täytäntöönpanon turvaamiseksi siihen saakka, kunnes tarvittavat
ulosmittaukset tai muut täytäntöönpanotoimet on suoritettu ja omaisuus on otettu ulosottomiehen haltuun,
enintään kuitenkin kuusi kuukautta tietoihin pääsyä koskevan pyynnön esittämisestä.
Jos tietosuoja-asetuksen 15 artiklassa tarkoitettua oikeutta lykätään vain osittain, rekisteröidyllä on oikeus
saada tietää muut häntä koskevat tiedot. L ykättäessä 1 momentin mukaisesti rekisteröidyn oikeutta tutustua
hänestä kerättyihin tietoihin on muutoin noudatettava, mitä tietosuojalain 34 §:n 3 ja 4 momentissa
säädetään.
29 §
Tietojen poistaminen
Ulosottorekisteristä on poistettava:
1) asianhallintatiedot 30 vuoden kuluttua asian vireilletulosta;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 11/1012) yhteistoimintatiedot, kun niitä ei enää tarvita, kuitenkin viimeistään, kun asian vireilläolo tai
passiivirekisteröinnin aika päättyy;
3) erityistiedot, velallisen terveydentilaa tai vammaisuutta koskevat tiedot ja työturvallisuustiedot 10 vuoden
kuluttua merkinnän tekemisestä tai tätä aikaisemmin, jollei tietoja ilmeisesti enää tarvita. (8.5.2020/340)
Edellä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetut tiedot saadaan säilyttää kauemmin kuin 10 vuotta, jos siihen on
perusteltua aihetta, ei kuitenkaan yli 20 vuotta merkinnän tekemisestä. (8.5.2020/340)
Rekisteritietojen julkisuus ja luovuttaminen
30 §
Rekisteritietojen julkisuus
Ulosottorekisteriin talletetut tiedot, joista voidaan antaa 31 §:n 1 momentissa tarkoitettu todistus, ovat
julkisia, ja muut rekisterin tiedot salassa pidettäviä.
31 §
Todistus ulosottorekisteristä
Jokaisella on oikeus saada ulosottoviranomaiselta nimeämäänsä henkilöä ulosottoasian vastaajana koskeva
todistus ulosottorekisteristä. T odistukseen merkitään pyynnön esittämispäivää edeltäneiden kahden vuoden
aikana talletetut seuraavat tiedot: (19.6.2019/778)
1) hakijan ja vastaajan nimi sekä vastaajan syntymäaika ja kotikunta;
2) ulosottoasia, sen vireilläoloaika ja passiivisaatavaksi rekisteröinti;
3) hakijan saatavan määrä ja hakijalle tilitetty määrä;
4) estetodistuksen laatu ja päivämäärä.
Todistus annetaan tulosteena ulosoton tietojärjestelmästä. Jollei 1 momentissa mainittuja rekisterimerkintöjä
ole, myös siitä annetaan todistus.
Todistus voidaan antaa pyyntöä edeltävien neljän vuoden ajalta, jos pyytäjä osoittaa, että tieto on tarpeen
hänen toimeentulonsa tai muutoin painavan yksityisen etunsa taikka tärkeän yleisen edun turvaamiseksi.
Ennen todistuksen antamista todistuksen pyytäjän nimi, asuin- tai kotipaikka sekä keskeinen 3 momentissa
tarkoitettu perustelu tulee tallettaa ulosoton tietojärjestelmään. Rekisteröidyn pyynnöstä hänelle on annettava
tieto siitä, kenelle on viimeisten kuuden kuukauden aikana annettu häntä koskeva todistus
ulosottorekisteristä. (29.4.2016/323)
Alaikäistä koskevista todistuksista säädetään 3 luvun 1 13 §:n 2 momentissa.
32 § (20.11.2009/932)
Tiedot luottotietotoiminnan harjoittajalle
Luottotietotoiminnan harjoittajalla on oikeus saada salassapitovelvollisuuden estämättä
luottotietotoiminnassa tarpeelliset asianhallintatiedot pyyntöä edeltävien kahden kuukauden ajalta niistä
ulosottoasioista, joissa on annettu 3 luvun 95 §:n 1 momentissa tarkoitettu varattomuusestetodistus tai 3
luvun 107 §:ssä tarkoitettu suppean ulosoton estetodistus. T iedot annetaan myös, jos toistuvaistulon
ulosmittaus on jatkunut pyyntöä edeltäneiden kahden vuoden aikana yhteensä vähintään 18 kuukauden ajan
(pitkäkestoinen ulosotto ). Pitkäkestoista ulosottoa koskevat tiedot voidaan antaa uudestaan.
Jos ulosottoperusteen tässä laissa säädetty määräaika päättyy ennen kuin neljä vuotta on kulunut
estetodistuksen antamisesta, määräajan päättymispäivä ilmoitetaan samalla maksuhäiriötiedon myöhempää
poistamista varten.
Ulosottomiehen tulee velallisen pyynnöstä tehdä luottotietotoiminnan harjoittajalle antamiaan tietoja koskeva
peruuttamisilmoitus, kun:
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 12/1011) velallinen on maksanut suppeassa ulosotossa perittävänä olleen saatavan;
2) pitkäkestoinen ulosotto päättyy;
3) ulosottoperusteen määräaika on kulunut umpeen tai ulosotto päättyy sen vuoksi, että velka on vanhentunut
lopullisesti velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003) 13 a §:n  nojalla; (12.1.2018/60)
4) ulosottoperuste on kumottu tai ulosotto on muusta syystä ollut aiheeton; jos muu saatava tulee ulosotossa
kokonaan maksetuksi tietojen luovuttamisen jälkeen, ulosottomiehen tulee ilmoittaa siitä velallisen
pyynnöstä luottotietotoiminnan harjoittajalle.
Tässä pykälässä tarkoitetut tiedot annetaan asiakohtaisesti eriteltyinä. T iedot voidaan luovuttaa sähköisessä
muodossa. Alaikäistä koskevien tietojen luovuttamisesta säädetään 3 luvun 1 13 §:n 2 momentissa.
33 §
Viranomaisten välinen tietojen luovuttaminen
Sen lisäksi, mitä muussa laissa säädetään ulosottoviranomaisen oikeudesta tai velvollisuudesta luovuttaa
tietoja, viranomaisella ja muulla julkista tehtävää hoitavalla on oikeus salassapitosäännösten estämättä saada
ulosottorekisteristä tehtäviensä hoitamiseksi tarvitsemansa asianhallintatiedot pyyntöä edeltävien neljän
vuoden ajalta sekä yhteistoimintatietoja. T iedot voidaan luovuttaa sähköisessä muodossa, jos tietojen
vastaanottajalla on henkilötietojen suojaa koskevien säännösten mukaan oikeus tallettaa ja käyttää sellaisia
henkilötietoja.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei rajoita tietojen antamista 3 luvun 70 ja 71 §:n nojalla. Mainituissa pykälissä
tarkoitetuilla tietojensaajilla on oikeus niissä mainittujen tehtäviensä hoitamiseksi saada
salassapitosäännösten estämättä teknisen käyttöyhteyden avulla tiedot myös ulosoton tietojärjestelmän
valtakunnallisesta hakemisto-osasta.
Ulosottomiehen oikeudesta oma-aloitteisesti luovuttaa tietoja ja kiellosta luovuttaa tietoja on
ulosottorekisteriin talletettujen tietojen osalta voimassa, mitä 3 luvun 72 ja 73 §:ssä säädetään.
34 §
Asianosaiselle annettava tuloste
Henkilölle, joka on tai on ollut vastaajana tai hakijana ulosottoasiassa, tulee pyynnöstä antaa muut kuin
henkilötunnusta ja yhteystietoja sekä tilitysosoitetta koskevat asianhallintatiedot sisältävä tietojärjestelmän
tuloste edeltävien neljän vuoden ajalta ja tarvittaessa tätä pitemmältä ajalta. T akaajalla ja muulla, jonka
maksuvelvollisuuteen tietyn saatavan vanhentumisella ja määrällä saattaa olla merkitystä, on vastaava oikeus
kyseisen saatavan osalta. Mitä tässä säädetään, ei vaikuta asianosaisen oikeuteen saada tietoja viranomaisten
toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999)  nojalla.
2 momentti on kumottu L:lla 29.4.2016/323 .
35 § (19.6.2019/778)
Tietojen luovuttaminen teknisen käyttöyhteyden avulla
Ulosottolaitos voi päättää teknisen käyttöyhteyden perustamisesta ja tietojen luovuttamisesta sen avulla
ulosottorekisteristä, jos tietojen vastaanottajalla on lain mukaan oikeus saada tietoja ulosottoviranomaiselta
sähköisessä muodossa. Ennen käyttöyhteyden avaamista tietojen vastaanottajan on esitettävä selvitys siitä,
että tietojen suojauksesta huolehditaan asianmukaisesti.
2 luku
Ulosottoperusteet
Ulosottoperuste täytäntöönpanon edellytyksenä
1 § (19.12.2014/1125)
Yleinen säännös
Ulosottoasian vireilletulo ja täytäntöönpano edellyttävät, että hakijalla on 2 §:ssä tarkoitettu ulosottoperuste,
jossa vastaajalle on asetettu 1 luvun 1 §:ssä tarkoitettu velvoite tai määrätty turvaamistoimi, eikä siinä
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 13/101tarkoitettu oikeus ole lakannut maksun, vanhentumisen tai muun syyn vuoksi. Jollei 2 momentista muuta
johdu, ulosottomiehen on tarkistettava, ettei saatava ole vanhentunut, sekä pyydettävä asianosaisilta
selvitystä, jos oikeuden lakkaamisesta on epäselvyyttä.
Ulosottomies ottaa velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003) 13 a §:ssä  tarkoitetun vanhentumisen
huomioon vain väitteen ja esitetyn selvityksen perusteella. V anhentumisaika lasketaan siitä, kun saatava on
ulosottoperusteen mukaan erääntynyt, jollei velallinen osoita velan erääntyneen sitä aikaisemmin.
Vakuusoikeuden haltijan oikeudesta saada maksu ilman ulosottoperustetta säädetään 4 ja 5 luvussa.
Ulosottomies saa ilman eri ulosottoperustetta panna täytäntöön ulosottomenettelystä johtuvia velvoitteita niin
kuin tässä laissa säädetään.
2 § (22.12.2009/1417)
Ulosottoperusteiden luettelo
Ulosottoperusteita ovat seuraavat asiakirjat:
1) tuomioistuimen riita- tai rikosasiassa antama tuomio;
2) tuomioistuimen antama turvaamistoimipäätös tai pidättämiseen oikeutetun virkamiehen päätös
väliaikaisesta vakuustakavarikosta;
3) välitystuomio, joka on annettu välimiesmenettelystä annetussa laissa (967/1992)  tai muussa laissa
säädetyssä välimiesmenettelyssä, ja sellaisella välitystuomiolla vahvistettu sovinto;
4) osamaksukauppaa koskeva ulosottomiehen tilityspöytäkirja, vahvistettu elatusapusopimus sekä sellainen
sitoumus tai saamistodiste, jonka täytäntöönpanosta tämän lain mukaisessa järjestyksessä säädetään muussa
laissa;
5) hallintotuomioistuimen päätös ja muun viranomaisen päätös hallintolainkäyttöasiassa;
6) valtioneuvoston, ministeriön, valtion keskushallintoon kuuluvan viraston ja aluehallintoviraston päätös
sekä muu hallintopäätös, jos sen täytäntöönpanosta tämän lain mukaisessa järjestyksessä säädetään muussa
laissa.
(30.12.2013/1 161)
Mitä tässä laissa säädetään tuomiosta, koskee soveltuvin osin myös tuomioistuimen riita- tai rikosasiassa
antamaa päätöstä, määräystä ja väliaikaista määräystä sekä tuomioistuimen vahvistamaa sovintoa.
Tuomion lainvoimaisuus
3 §
Lainvoimainen tuomio
Lainvoimainen tuomio pannaan täytäntöön hakijalta vakuutta vaatimatta. V astaaja ei voi vakuudella estää
täytäntöönpanoa.
Ylimääräinen muutoksenhaku ei estä lainvoimaisen tuomion täytäntöönpanoa. Ylimääräistä
muutoksenhakemusta käsittelevä tuomioistuin voi kuitenkin kieltää tai keskeyttää täytäntöönpanon
noudattaen soveltuvin osin, mitä 10 luvun 20–26 §:ssä säädetään.
4 §
Lainvoimaa vailla oleva tuomio
Jollei muualla toisin säädetä, lainvoimaa vailla oleva tuomio pannaan muutoksenhaun estämättä täytäntöön
niin kuin 5–12 §:ssä säädetään. Jos tuomioistuin on lain nojalla määrännyt antamansa tuomion
täytäntöönpanosta ennen sen lainvoimaisuutta, on määräystä noudatettava.
5 §
Käräjäoikeuden maksutuomio
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 14/101Lainvoimaa vailla oleva käräjäoikeuden tuomio, jossa on asetettu maksuvelvoite, saadaan panna täytäntöön,
jollei velallinen aseta vakuutta hakijan saatavasta, ulosottomaksusta ja mahdollisista täytäntöönpanokuluista.
Vakuus voidaan asettaa myös osaksi siten, että se yhdessä ulosmitatun omaisuuden kanssa kattaa edellä
mainitun määrän.
Ulosmitattu omaisuus saadaan myydä ilman velallisen suostumusta vain, jos omaisuuden arvo alentuu
nopeasti tai omaisuuden hoitokulut ovat korkeat ja hakija asettaa vakuuden myynnin mahdollisesti
aiheuttamasta vahingosta ja täytäntöönpanokuluista. Jollei hakija aseta vakuutta, ulosmittaus voidaan
peruuttaa.
Kertyneet varat saadaan tilittää vakuutta vastaan.
6 §
Häätöä edellyttävä käräjäoikeuden tuomio
Lainvoimaa vailla oleva käräjäoikeuden häätötuomio saadaan panna täytäntöön, jos hakija asettaa vakuuden
tuomion kumoamisesta tai muuttamisesta aiheutuvan korvausvelvollisuuden, täytäntöönpanokulujen ja
täytäntöönpanon peruuttamistointen varalta.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös käräjäoikeuden lainvoimaa vailla olevaa tuomiota, jossa vastaaja
velvoitetaan luovuttamaan hakijalle kiinteää omaisuutta taikka osake tai muu yhtiöosuus, joka oikeuttaa
asuin- tai muiden tilojen hallintaan, jos täytäntöönpano edellyttää häätöä. (28.12.2018/1341)
7 §
Irtaimen omaisuuden luovutusvelvoitetta koskeva käräjäoikeuden tuomio
Lainvoimaa vailla oleva käräjäoikeuden tuomio, jossa vastaaja velvoitetaan luovuttamaan hakijalle määrätty
irtain omaisuus, saadaan panna täytäntöön, jos hakija asettaa vakuuden omaisuuden takaisin antamisesta ja
täytäntöönpanokuluista. Muussa tapauksessa ulosottomiehen on hakijan pyynnöstä varmistettava
omaisuuden säilyminen, kunnes tuomio on lainvoimainen noudattaen soveltuvin osin, mitä takavarikosta
säädetään 8 luvussa.
8 §
Muuta velvoitetta koskeva käräjäoikeuden tuomio
Lainvoimaa vailla oleva käräjäoikeuden tuomio, joka koskee muuta kuin 5–7 §:ssä tarkoitettua velvoitetta,
saadaan panna täytäntöön, jollei muutoksenhaku tule täytäntöönpanon vuoksi hyödyttömäksi ja jos hakija
asettaa vakuuden tuomion kumoamisesta tai muuttamisesta aiheutuvan korvausvelvollisuuden,
täytäntöönpanokulujen ja täytäntöönpanon peruuttamistointen varalta.
9 §
Yksipuolinen tuomio
Lainvoimaa vailla oleva yksipuolinen tuomio pannaan täytäntöön kuten lainvoimainen tuomio.
10 §
Hovioikeuden tuomio
Lainvoimaa vailla oleva hovioikeuden tuomio, jonka osalta muutoksenhakuun tarvitaan valituslupa, pannaan
täytäntöön kuten lainvoimainen tuomio. Kertyneet varat saadaan kuitenkin tilittää vain vakuutta vastaan.
Hovioikeuden ensimmäisenä oikeusasteena antamasta lainvoimaa vailla olevasta tuomiosta on voimassa,
mitä 5–8 §:ssä säädetään.
11 §
Tuomioistuimen antama väliaikaismääräys
Oikeudenkäymiskaaren 5 luvun 7 §:ssä tarkoitettu hallinnan tai rikkoutuneen olosuhteen palauttamista taikka
muun toimenpiteen tekemistä koskeva väliaikaismääräys pannaan täytäntöön vaatimatta hakijalta vakuutta.
Vastaaja ei voi vakuudella estää täytäntöönpanoa.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 15/10112 §
Tuomioistuimen vahvistama sovinto
Sovinto, jonka tuomioistuin on vahvistanut, pannaan täytäntöön kuten lainvoimainen tuomio.
12 a § (24.6.2010/652)
Käräjäoikeuden tuomio haettaessa muutosta suoraan korkeimmalta oikeudelta
Mitä 3–8 §:ssä säädetään, koskee myös sellaista lainvoimaa vailla olevaa käräjäoikeuden ratkaisua, johon
haetaan muutosta oikeudenkäymiskaaren 30 a luvun  mukaisesti suoraan korkeimmalta oikeudelta.
Keskeytysmääräys ja täytäntöönpanon peruuttaminen
13 §
Keskeytysmääräys
Tuomioistuin voi käsittelemänsä valituksen tai takaisinsaantihakemuksen johdosta kieltää lainvoimaa vailla
olevan tuomion tai yksipuolisen tuomion täytäntöönpanon tai määrätä sen keskeytettäväksi
(keskeytysmääräys ). Tuomioistuin voi samalla tarvittaessa määrätä, että jo suoritettu täytäntöönpanotoimi on
peruutettava. T oimitettu häätö voidaan määrätä peruutettavaksi vain painavasta syystä.
Ulosottomiestä tulee tarvittaessa kuulla keskeytysmääräyksen johdosta. Keskeytysmääräyksen antamisesta ja
sen vaikutuksesta täytäntöönpanoon on muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä 10 luvun 20–26 §:ssä
säädetään.
14 §
Asian palauttaminen
Muutoksenhakutuomioistuin voi palauttaessaan tai siirtäessään asian alempaan tuomioistuimeen määrätä,
että jo toimitettu täytäntöönpano pysyy voimassa, kunnes alempi tuomioistuin on ratkaissut asian ja uuden
ulosottoperusteen nojalla haetaan täytäntöönpanoa.
Tuomioistuin, johon asia on palautettu tai siirretty , voi erityisestä syystä ennen asian ratkaisemista määrätä
täytäntöönpanon peruutettavaksi. Jos asia jää sillensä, täytäntöönpano on määrättävä peruutettavaksi.
15 §
Peruuttamistoimet ulosottoperusteen kumoamisen johdosta
Jos ulosottoperusteena oleva tuomio kumotaan tai se raukeaa, ulosottoasian vireilläolo päättyy .
Ulosottomiehen tulee tällöin suorittaa käytettävissään olevat peruuttamistoimet, vaikka myöhemmästä
tuomiosta haetaan muutosta, jollei tuomioistuin ole kieltänyt peruuttamista tai määrännyt sitä
keskeytettäväksi. Häätö peruuntuu kuitenkin vasta, kun myöhempi tuomio on lainvoimainen.
Jos tuomiota muutetaan hakijan vahingoksi, ulosottomiehen tulee ryhtyä asiassa tarpeellisiin
peruuttamistoimiin.
16 §
Velkojan palautusvelvollisuus
Jos ulosottoperusteena oleva tuomio kumotaan tai sitä muutetaan, hakijan tai velkojan, joka on nostanut
varoja tai saanut omaisuutta haltuunsa, on palautettava varat korkoineen ja omaisuus tuottoineen
ulosottomiehelle. Jollei varoja tai omaisuutta palauteta, ulosottomiehen tulee vastaajan pyynnöstä periä varat
ne nostaneelta tai hänen asettamastaan vakuudesta tämän lain mukaisesti taikka noutaa haltuun saatu
omaisuus.
Nostetulle rahamäärälle on maksettava korkoa korkolain (633/1982) 3 §:n  2 momentin mukaisesti. Korko
lasketaan siitä päivästä, jona varat tulivat ulosottomiehelle, siihen asti, kun kuukausi on kulunut myöhemmän
tuomion antopäivästä tai varat on tätä ennen palautettu. Mainitun ajan jälkeen korkoa on maksettava
korkolain 4 §:n  1 momentin mukaisesti.
17 §
Hakijan korvausvelvollisuus ja korvausoikeudenkäynti
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 16/101Jos täytäntöönpano peruutetaan tuomion kumoamisen tai muuttamisen vuoksi, hakijan on korvattava
vastaajalle kaikenlainen täytäntöönpanosta ja sen peruuttamisesta aiheutunut vahinko. Korvaus määrätään
noudattamalla soveltuvin osin, mitä vahingonkorvauslaissa (412/1974)  säädetään.
Korvausta koskeva kanne on nostettava siinä käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirin alueella
täytäntöönpanotoimi on suoritettu. Kanne on nostettava vuoden kuluessa siitä, kun ulosottoperustetta
koskevassa asiassa annettu tuomio on saanut lainvoiman ja täytäntöönpano on peruutettu. Kantajan on
viipymättä annettava ulosottomiehelle tieto kanteen vireillepanosta.
Muun ulosottoperusteen täytäntöönpanokelpoisuus
18 §
Turvaamistoimipäätös
Lainvoimaa vailla olevan turvaamistoimipäätöksen täytäntöönpanosta säädetään oikeudenkäymiskaaren 7
luvun 14 §:ssä . Mitä tämän lain 8 luvussa säädetään vakuudesta, koskee turvaamistoimipäätöstä sen
lainvoimaisuudesta riippumatta.
Turvaamistoimipäätöksen täytäntöönpanon peruuttamisesta on voimassa, mitä tämän luvun 13–15 §:ssä sekä
8 luvussa säädetään.
19 §
Välitystuomio
Välitystuomio, jonka käräjäoikeus on määrännyt pantavaksi täytäntöön, pannaan täytäntöön kuten
tuomioistuimen lainvoimainen tuomio. Ylempi viranomainen tai tuomioistuin, jossa on vireillä kanne
välitystuomion kumoamisesta tai mitättömäksi julistamisesta, voi painavasta syystä kieltää täytäntöönpanon
tai määrätä sen keskeytettäväksi noudattaen soveltuvin osin, mitä 10 luvun 20–26 §:ssä säädetään.
Jos välitystuomio kumotaan tai julistetaan mitättömäksi, noudatetaan, mitä tämän luvun 15–17 §:ssä
säädetään.
20 §
Eräät muut asiakirjat
Edellä 2 §:n 1 momentin 4 kohdassa mainitun tilityspöytäkirjan, elatusapusopimuksen, sitoumuksen ja
saamistodisteen täytäntöönpanokelpoisuudesta on voimassa, mitä muussa laissa erikseen säädetään.
21 § (5.7.2019/813)
Hallintolainkäyttöpäätös ja hallintopäätös
Lainvoimaa vailla oleva 2 §:n 1 momentin 5 tai 6 kohdassa tarkoitettu hallintolainkäyttöpäätös tai
hallintopäätös, jossa on asetettu maksuvelvoite, saadaan panna täytäntöön noudattaen, mitä 5 §:ssä
säädetään. Jos päätöksessä on asetettu muu velvoite, päätös saadaan panna täytäntöön vasta, kun se on tullut
lainvoimaiseksi. Jos kuitenkin päätöksessä on oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetun lain (808/2019)
122 §:n  3 momentin nojalla määrätty , että päätös voidaan panna täytäntöön lainvoimaa vailla olevana,
noudatetaan soveltuvin osin, mitä tämän luvun 6–8 §:ssä säädetään. Jos muussa laissa on lainvoimaisuutta
koskeva eri säännös määrätynlaisessa asiassa annetun hallintolainkäyttö- tai hallintopäätöksen
täytäntöönpanosta, on sitä noudatettava.
Keskeytysmääräyksen ja muun vastaavan täytäntöönpanoa koskevan määräyksen antamisesta on voimassa,
mitä oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetun lain 123 ja 124 §:ssä säädetään. Jos hallintopäätös tai
hallintolainkäyttöpäätös kumotaan tai sitä muutetaan, on voimassa, mitä tämän luvun 15–17 §:ssä säädetään.
Kuittaus
22 §
Velallisen kuittausvaatimus
Täytäntöönpanoa ei saa toimittaa siltä osin kuin velallinen vaatii hakijan saatavan kuittaamista sellaisen
vastasaatavansa perusteella, josta hänellä oli ennen ulosmittausta lainvoimainen tuomio tai muu
ulosottoperuste, joka voidaan panna täytäntöön kuten lainvoimainen tuomio. Lisäksi kuittauksen edellytysten
on tullut myös muutoin täyttyä ennen ulosmittausta.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 17/101Kuittaus tulee voimaan, kun velallinen ilmoittaa kuittausvaatimuksensa ulosottomiehelle. Ilmoitus on tehtävä
viimeistään silloin, kun velallinen on saanut tiedon toimitetusta ulosmittauksesta. Ulosottomiehen tulee antaa
kuittausvaatimus hakijalle tiedoksi.
23 §
Sivullisen kuittausvaatimus
Jollei muualla laissa toisin säädetä, sivullisella, jolle on annettu tiedoksi saatavan ulosmittausta koskeva
maksukielto, on oikeus kuitata velallisen saatava vastasaatavallaan, josta hänellä tällöin oli lainvoimainen
tuomio tai muu ulosottoperuste, joka voidaan panna täytäntöön kuten lainvoimainen tuomio. Lisäksi
kuittauksen edellytysten on tullut myös muutoin täyttyä ennen maksukiellon tiedoksisaantia. Kuittausta ei
kuitenkaan saa suorittaa paremmassa etuoikeusasemassa olevan velkojan vahingoksi.
Kuittaus tulee voimaan, kun sivullinen ilmoittaa kuittausvaatimuksensa ulosottomiehelle. Ilmoitus on tehtävä
viipymättä maksukiellon tiedoksisaannin jälkeen. Ulosottomiehen tulee antaa kuittausvaatimus velalliselle
tiedoksi.
Jos saatava myydään ulosottotoimin, sivullisella on kuittausoikeus ostajaan nähden vain, jos sivullinen on
ilmoittanut kuittausvaatimuksensa ulosottomiehelle ennen myyntiä.
Täytäntöönpanokelpoisuuden määräaikaisuus
24 §
Määräaika
Tässä laissa tarkoitettu ulosottoperuste, jossa luonnolliselle henkilölle on asetettu maksuvelvoite, on
täytäntöönpanokelpoinen 15 vuoden ajan ( ulosottoperusteen määräaika ). Määräaika on 20 vuotta, jos
ulosottoperusteessa tarkoitettu velkoja on luonnollinen henkilö tai jos korvaussaatava perustuu rikokseen,
josta velallinen on tuomittu vankeuteen, valvontarangaistukseen tai yhdyskuntapalveluun. (10.4.2015/408)
Jos velallinen osoittaa, että saatava on ennen ulosottoperusteen antamista siirretty luonnolliselle henkilölle
muulta kuin toiselta luonnolliselta henkilöltä, 1 momentissa tarkoitettu määräaika on 15 vuotta.
Jos ulosottoperusteen määräajan kuluessa saatavan perimiseksi on toimitettu ulosmittaus tai saatava on
ilmoitettu 5 luvussa tarkoitetussa myynnissä, määräajan umpeen kuluminen tai velan vanhentuminen
lopullisesti velan vanhentumisesta annetun lain 13 a §:n nojalla ei estä maksun saamista ulosmitatuista
varoista. (12.1.2018/60)
25 §
Määräajan laskeminen
Ulosottoperusteen määräaika lasketaan siitä, kun yksipuolinen tuomio taikka lainvoimaiseksi tullut tuomio
tai muu lopullinen ulosottoperuste on annettu.
Jos suoritusvelvollisuus alkaa vasta 1 momentissa tarkoitetun ajankohdan jälkeen, ulosottoperusteen
määräaika lasketaan velvollisuuden alkamisesta. T uomioistuimen vahvistaman maksuohjelman osalta
noudatetaan kuitenkin, mitä 1 momentissa säädetään.
26 §
Määräajan jatkaminen
Velkoja voi nostaa tuomioistuimessa kanteen velallista vastaan ja vaatia ulosottoperusteen määräajan
jatkamista. T uomioistuin voi määrätä määräajan jatkumaan 10 vuotta laskettuna alkuperäisen määräajan
päättymisestä tai saatavan lopullisesta vanhentumisesta velan vanhentumisesta annetun lain 13 a §:n nojalla
riippuen siitä, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Edellytyksenä jatkamiselle on, että velallinen on
olennaisesti vaikeuttanut velkojan maksunsaantia siten, että hän on: (19.12.2014/1 125)
1) kätkenyt tai lahjoittanut omaisuuttaan;
2) lisännyt perusteettomasti velkojensa määrää;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 18/1013) salannut tietoja tai antanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja taloudellisesta asemastaan konkurssissa,
ulosotossa, yksityishenkilön velkajärjestelymenettelyssä tai yrityssaneerausmenettelyssä; taikka
4) muilla vastaavilla, selvästi sopimattomilla toimilla järjestellyt taloudellista asemaansa velkojien
vahingoksi.
Ulosottoperusteen määräaikaa ei kuitenkaan saa jatkaa, jos sitä voidaan pitää velallisen kannalta
kohtuuttomana.
Kanne ulosottoperusteen määräajan jatkamisesta on nostettava viimeistään kahden vuoden kuluttua
alkuperäisen määräajan päättymisestä taikka saatavan lopullisesta vanhentumisesta velan vanhentumisesta
annetun lain 13 a §:n nojalla riippuen siitä, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. (19.12.2014/1 125)
27 §
Saatavan vanhentuminen ja määräajan jatkamista koskeva tuomio
Saatava vanhentuu, kun ulosottoperusteen määräaika kuluu umpeen. Saatavasta on sen jälkeen voimassa,
mitä vanhentuneesta velasta säädetään velan vanhentumisesta annetussa laissa (728/2003) .
Tuomiossa, jolla ulosottoperusteen määräaikaa sen päättymisen jälkeen jatketaan, velalliselle asetetaan
maksuvelvollisuus sellaisena kuin se oli määräajan päättyessä taikka saatavan vanhentuessa lopullisesti velan
vanhentumisesta annetun lain 13 a §:n nojalla, jollei sen jälkeen tapahtuneesta maksusta tai muusta
vastaavasta seikasta muuta johdu. V elallisen maksuvelvollisuus tulee voimaan heti ja on voimassa jatketun
määräajan päättymiseen saakka. Sitä koskeva lainvoimaa vailla oleva tuomio on täytäntöönpanokelpoinen
niin kuin edellä tässä luvussa säädetään. (19.12.2014/1 125)
Tuomiossa, jolla ulosottoperusteen määräaikaa ennen sen päättymistä jatketaan, vahvistetaan, että
ulosottoperuste on täytäntöönpanokelpoinen jatketun määräajan päättymiseen saakka. Tätä koskevan
lainvoimaa vailla olevan tuomion perusteella alkuperäinen ulosottoperuste on täytäntöönpanokelpoinen niin
kuin lainvoimaa vailla oleva tuomio.
Ulosottoperusteen määräajan jatkaminen ei vaikuta muiden samasta velasta vastuussa olevien asemaan.
28 §
Tuomioistuimen ilmoitus ja ulosottomiehen todistus
Tuomioistuimen, jossa on nostettu 26 §:ssä tarkoitettu kanne, tulee välittömästi ilmoittaa siitä
ulosottomiehelle ulosoton tietojärjestelmään merkitsemistä varten. (19.6.2019/778)
Ulosottomiehen tulee pyynnöstä antaa velalliselle ja velkojalle todistus siitä, että ulosottoperusteen
määräaika ja 26 §:ssä tarkoitettu kanteen nostamisen määräaika on kulunut umpeen, eikä kannetta ole
nostettu. T odistus annetaan, jos tarvittavat tiedot saadaan ulosoton tietojärjestelmästä tai muutoin ilman
erityisiä selvitystoimia. Asianosaisten on annettava ulosottomiehelle tarpeelliset tiedot ja asiakirjat.
3 luku
Yleiset menettelysäännökset
Ulosottoasian vireillepano
1 § (19.6.2019/778)
Ulosoton hakeminen
Ulosottoa haetaan:
1) kirjallisella hakemuksella tai sähköisellä viestillä, joka toimitetaan ulosottoviranomaiselle;
2) ulosoton sähköisessä asiointipalvelussa laaditulla hakemuksella;
3) sähköisellä viestillä, joka toimitetaan teknisen käyttöyhteyden avulla ulosoton valtakunnalliseen
tietojärjestelmään, jos Ulosottolaitos on myöntänyt hakijalle siihen luvan ( tietojärjestelmähakija ).
Kirjallinen hakemus on hakijan tai, jollei hän itse ole sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 19/101Ammattimaista perintätoimintaa harjoittavan henkilön sekä julkisyhteisön on toimitettava ulosottohakemus
ulosottoviranomaiselle 1 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Muulla tavalla toimitettua
ulosottohakemusta ei oteta käsiteltäväksi. Muulla tavalla toimitettu ulosottohakemus otetaan kuitenkin
käsiteltäväksi, jos se ei ole laadittavissa mainituissa lainkohdissa tarkoitetulla tavalla.
2 §
Ulosottohakemuksen sisältö
Ulosottohakemuksessa on ilmoitettava:
1) hakijan nimi, henkilö- tai yritys- ja yhteisötunnus, 38 §:ssä tarkoitettu tiedoksianto-osoite, puhelinnumero
ja maksuvelvoitteen täytäntöönpanossa tilitysosoite;
2) asiamiehen nimi, osoite ja puhelinnumero, jos hakija käyttää asiamiestä, sekä asiamiehen henkilö- tai
yritys- ja yhteisötunnus, jos asiamiehellä on oikeus nostaa varoja tai ottaa omaisuutta haltuunsa;
3) vastaajan nimi ja hakijan tiedossa oleva vastaajan henkilö- tai yritys- ja yhteisötunnus, osoite ja
puhelinnumero;
4) hakijan saatavan määrä sekä koron laskemista varten ulosottoperusteen antamisen tai edellisen
ulosottokerran jälkeisten lyhennysten määrät ja ajankohdat;
5) ulosottoperusteen tunnistetiedot, jos se 5 §:n 2 momentin nojalla jätetään liittämättä hakemukseen tai jos
ulosottoperuste toimitetaan 7 §:n mukaisesti jälkikäteen.
Jos usea velallinen vastaa hakijan saatavasta tai sen osasta ja saatavaa koskeva toinen ulosottoasia on jo
vireillä tai pannaan samalla kertaa vireille, hakemuksessa on ilmoitettava, kuka on siinä velallisena.
(19.6.2019/778)
Jos hakija haluaa tyytyä 105 §:ssä tarkoitettuun suppeaan ulosottoon, sitä tulee pyytää nimenomaisesti
hakemuksessa. Muu kuin suppeaa ulosottoa hakenut voi hakemuksessaan tai myöhemmin asian vireillä
ollessa pyytää saatavansa 102 §:ssä tarkoitettua passiivirekisteröintiä. Jos täytäntöönpantavaksi pyydetään
hallintopäätöstä, hakemuksessa on ilmoitettava säännös, johon täytäntöönpano perustuu. Hakija voi
ilmoittaa, että hänen yhteystietonsa ovat salaisia.
Ilman ulosottohakemusta annettavasta velallisen varattomuutta koskevasta todistuksesta säädetään 99 §:ssä.
3 §
Hakijan velvollisuus ilmoittaa muuttuneista tiedoista
Jos jokin hakemuksessa ilmoitettu tieto myöhemmin muuttuu, hakijan on viipymättä ilmoitettava siitä
ulosottomiehelle.
Hakija on velvollinen ilmoittamaan ulosottomiehelle maksusuoritukset, jotka hän on saanut muutoin kuin
ulosoton kautta. Muussa tapauksessa ulosotto voidaan keskeyttää tai peruuttaa.
4 §
Neuvonta ja hakemuksen täydentäminen
Ulosottoviranomaisen tulee tarvittaessa neuvoa hakijaa asian vireillepanossa. Jos hakemus on puutteellinen,
hakijaa on kehotettava määräajassa täydentämään hakemustaan, jos se on asian käsittelyn kannalta
tarpeellista.
5 §
Ulosottoperusteen liittäminen hakemukseen
Hakemukseen on liitettävä 2 luvun 2 §:ssä tarkoitettu ulosottoperuste alkuperäisenä tai jäljennöksenä. Jos
ulosottomies epäilee jäljennöksen aitoutta, hän voi vaatia hakijaa toimittamaan alkuperäisen
ulosottoperusteen tai viranomaisen toimituskirjana antaman jäljennöksen. (29.4.2016/323)
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 20/101Hakemukseen ei tarvitse liittää ratkaisua, josta on välitetty tieto ulosottoviranomaiselle tuomioistuimen
velvollisuudesta ilmoittaa eräistä ratkaisuistaan annetun lain (373/2010) 4 §:n  nojalla. Ellei ulosottomies
toisin määrää, myöskään tuomiota, turvaamistoimipäätöstä tai, jos oikeusministeriön asetuksella niin
säädetään, muuta ulosottoperustetta ei tarvitse liittää hakemukseen, jos ulosottoasia on ollut sen perusteella
aiemmin vireillä. (14.5.2010/397)
Sitä osaa tuomiosta, joka tuomioistuimen päätöksen mukaan on pidettävä salassa, ei tarvitse liittää
hakemukseen, ellei ulosottomies toisin määrää.
6 §
Saamistodisteen liittäminen hakemukseen
Juokseva velkakirja, vekseli tai shekki, johon ulosottoperusteessa määrätty maksuvelvollisuus perustuu, on
liitettävä hakemukseen alkuperäisenä. Jos täytäntöönpanon luotettavuus sitä edellyttää tai jos velallinen sitä
pyytää, ulosottomiehen tulee ottaa haltuunsa myös tavallinen velkakirja. Ulosottomies voi toimittaa
täytäntöönpanon, vaikka tavallinen velkakirja on kadonnut tai sitä ei ole muusta syystä mahdollista liittää
hakemukseen. V elallista on tällöin kuultava ennen täytäntöönpanoa.
Kun maksuvelvollisuus on täytetty , ulosottomiehen hallussa oleva saamistodiste jää ulosottomiehen haltuun,
jollei velallinen pyydä sitä itselleen. Jos tavallinen velkakirja on jätetty hakijan haltuun, hakijan on
toimitettava se velalliselle, kun velkakirjan määrä on suoritettu. Ulosottomies saa tarvittaessa lykätä tilitystä,
kunnes velkakirja on toimitettu.
7 §
Ulosottoperusteen ja saamistodisteen toimittaminen jälkikäteen
Jos hakemus on tehty sähköisessä muodossa, mutta siihen tulee liittää kirjallinen ulosottoperuste tai
saamistodiste, asiakirja tulee toimittaa ulosottoviranomaiselle kolmen viikon kuluessa asian vireilletulosta.
Samalla on ilmoitettava, mihin hakemukseen asiakirja liittyy . (19.6.2019/778)
Ennen kuin asiakirja on saapunut, asiassa ei saa suorittaa muita kuin 18 ja 19 §:ssä tarkoitettuja väliaikaisia
toimia.
8 §
Vireilletulon ajankohta
Ulosottoasia tulee vireille, kun ulosottohakemus saapuu ulosottoviranomaiselle tai ulosoton
tietojärjestelmään, jollei myöhemmin käy ilmi, ettei vireilletulon edellytyksiä ollut. (19.6.2019/778)
Jos hakemukseen liitettävä asiakirja saapuu 7 §:ssä mainitun määräajan jälkeen, mutta ennen kuin
hakemusasiakirjat on palautettu hakijalle, ulosottoasia tulee vireille asiakirjan saapumispäivänä.
9 §
Ulosottoperusteen epäselvyys
Jos ulosottomies havaitsee täytäntöönpantavan tuomion niin epäselväksi tai epätäydelliseksi, ettei siitä käy
selville, mihin vastaaja on velvoitettu, asianosainen ohjataan kantelemaan tuomiosta. Muun
ulosottoperusteen osalta asianosainen ohjataan ulosottoperusteen antajan puoleen.
Jos ulosottoperuste sisältää kirjoitus- tai laskuvirheen, asianosainen ohjataan pyytämään virheen korjaamista
ulosottoperusteen antajalta.
Ohjauksen antanut ulosottomies saa tarvittaessa määrätä hakijan pyynnöstä turvaamistoimen 8 luvun 13 §:n
mukaisesti.
Asiamies ja avustaja
10 §
Oikeus käyttää asiamiestä ja avustajaa
Ulosottomenettelyssä saa käyttää asiamiestä ja avustajaa, jollei muualla toisin säädetä. Jos toimitus pidetään
kutsua antamatta, vastaajan pyynnöstä hänelle on varattava tilaisuus pyytää avustajansa paikalle, jos tämä voi
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 21/101saapua viivytyksettä.
Asiamiehenä tai avustajana ei saa toimia 1 luvun 16 §:ssä tarkoitettu ulosottomiehen läheinen.
11 § (19.6.2019/778)
Asiamiehen valtakirja
Asianajaja, julkinen oikeusavustaja, luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja ja tietojärjestelmähakijan
hakemuksessaan ilmoittama asiamies saavat edustaa päämiestään esittämättä valtakirjaa, jollei ulosottomies
toisin määrää. Muun asiamiehen on esitettävä päämiehensä allekirjoittama valtakirja, jollei oikeutta toimia
asiamiehenä voida pitää epäilyksettömänä. V arojen nostamiseen ja omaisuuden haltuun ottamiseen kaikilla
asiamiehillä on oltava siihen nimenomaisesti oikeuttava valtakirja tai tällaisesta oikeudesta on ilmoitettava
tietojärjestelmähakemuksessa.
Valtakirja voidaan toimittaa sähköisellä tiedonsiirtomenetelmällä. Jos ulosottomies epäilee valtakirjan
aitoutta, hänen on vaadittava asiamiestä toimittamaan se alkuperäisenä.
Ulosottolaitos voi velkojan pyynnöstä päättää, että valtakirja talletetaan ulosoton tietojärjestelmään
asiamiehen edustusvallan osoittamiseksi, jos on ilmeistä, ettei täytäntöönpanon luotettavuus siitä kärsi.
Asiamiehen ei tällöin tarvitse esittää muuta valtakirjaa, ellei ulosottomies toisin määrää. T ietojärjestelmään
talletettu valtakirja on välittömästi peruutettava, jos valtakirjan antaja sitä pyytää.
12 §
Muualla kuin Suomessa asuvan hakijan asiamies
Jos hakija asuu ulkomailla eikä hän ole ilmoittanut tiedoksianto-osoitetta Suomessa tai ulkomailla, hakijalla
tulee olla Suomessa asuva asiamies, jolla on oikeus hänen puolestaan ottaa vastaan täytäntöönpanoa
koskevat tiedoksiannot.
Velalliskohtainen ulosottoasioiden käsittely
13 § (19.6.2019/778)
Vastaava ulosottomies
Samaa vastaajaa koskevat kaikki ulosottoasiat käsittelee:
1) sama kihlakunnanvouti sekä ulosottoylitarkastaja tai ulosottotarkastaja ( vastaava ulosottomies ); tai
2) sama kihlakunnanvouti ja ulosottoasioita yhteistyössä käsittelevä useamman ulosottoylitarkastajan tai
ulosottotarkastajan ryhmä ( perintäryhmä ).
Vastaavina ulosottomiehinä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ovat kihlakunnanvouti sekä se
perintäryhmään kuuluva ulosottoylitarkastaja tai ulosottotarkastaja, jonka kihlakunnanvouti on määrännyt
vastaavaksi ulosottomieheksi kyseisen vastaajan ulosottoasioissa.
Vastaavalla ulosottomiehellä on toimivalta koko maassa. Sama toimivalta on perintäryhmään kuuluvalla
muulla ulosottomiehellä hänen suorittaessaan täytäntöönpanotoimia perintäryhmälle kuuluvassa
ulosottoasiassa.
14 § (19.6.2019/778)
Vastaavan ulosottomiehen määräytyminen laajassa täytäntöönpanossa
Vastaajana olevan muun luonnollisen henkilön kuin elinkeinonharjoittajan vastaava ulosottomies on hänen
asuin- tai kotipaikkansa ulosottomies.
Vastaajana olevan elinkeinonharjoittajan, yhtiön, yhtymän ja muun yhteisön vastaava ulosottomies on
vastaajan tosiasiallisen toimipaikan ulosottomies. Jos vastaajalla ei ole tosiasiallista toimipaikkaa Suomessa,
vastaava ulosottomies on kotipaikan ulosottomies.
Jos toimitukset pitää kokonaisuudessaan tai pääosin muu kuin 1 tai 2 momentissa tarkoitettu ulosottomies ja
samaa vastaajaa koskevia muita ulosottoasioita ei ole vireillä, vastaava ulosottomies on toimituspaikan
ulosottomies.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 22/101Jos vastaajalla ei ole asuin- tai kotipaikkaa eikä toimipaikkaa Suomessa tai se ei ole tiedossa, taikka jos on
useita tässä pykälässä tarkoitetut edellytykset täyttäviä vaihtoehtoja vastaavan ulosottomiehen
määräytymiselle, vastaava ulosottomies on sen toimipaikan ulosottomies, jossa täytäntöönpano voidaan
tarkoituksenmukaisimmin toimittaa.
14 a § (19.6.2019/778)
Vastaavan ulosottomiehen määräytyminen muussa täytäntöönpanossa
Jos vastaajan ulosottoasiat käsitellään perustäytäntöönpanon tai erityistäytäntöönpanon toimintayksikössä,
vastaavana ulosottomiehenä on asianomaisen toimintayksikön ulosottomies.
Täytäntöönpanon tarkoituksenmukaiseksi järjestämiseksi tietyt erityisosaamista vaativat
täytäntöönpanotoimet ( erityistoimi ) voidaan keskittää tietyille ulosottomiehille, jotka toimivat silloin
kyseisten toimien osalta vastaavina ulosottomiehinä. Erityistoimista säädetään tarkemmin valtioneuvoston
asetuksella.
Täytäntöönpanoa keskitettäessä tulee huolehtia siitä, että vastaajan tosiasiallinen mahdollisuus valvoa etuaan
tulee asianmukaisesti turvatuksi.
15 § (19.6.2019/778)
Vastaavan ulosottomiehen vaihtuminen
Vastaavan ulosottomiehen on siirrettävä asia uudelle vastaavalle ulosottomiehelle, jos 14 tai 14 a §:ssä
tarkoitettu olosuhde, jonka perusteella vastaava ulosottomies määräytyy , muuttuu. Keskeneräinen toimitus tai
muutoin pian päättyvä täytäntöönpano voidaan kuitenkin saattaa virka-apuna loppuun, jollei sitä ole
tarkoituksenmukaisempaa siirtää.
Vastaavan ulosottomiehen vaihtuessa velalliselle on ilmoitettava uusi vastaava ulosottomies ja hänen
yhteystietonsa.
15 a § (19.6.2019/778)
Muutoksenhakukielto vastaavan ulosottomiehen määräytymiseen
Vastaavan ulosottomiehen määräytymiseen ei saa erikseen hakea muutosta.
Ulosottomiesten yhteistoiminta
16 §
Keskinäinen virka-apu
Vastaavan ulosottomiehen pyynnöstä muiden ulosottomiesten tulee antaa hänelle virka-apua ja tarvittavia
tietoja. V astaava ulosottomies voi pyytää virka-apua, jos se on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon
ulosoton tuloksellisuus, paikkakuntien väliset etäisyydet ja muut vastaavat seikat. Kertyneitä varoja ei
kuitenkaan saa tilittää virka-aputoimin. V irka-avun pyytäjän tulee valvoa, ettei peritty määrä ylitä velallisen
maksuvelvoitetta, ja antaa sitä varten muita sitovat ohjeet.
17 §
Samanaikainen ulosotto
Jos ulosottoperuste tai saamistodiste koskee useaa velallista, sen ulosottomiehen, jolle yhteinen
ulosottoperuste ensin saapuu täytäntöönpantavaksi tai jolla on hallussaan saamistodiste, tulee valvoa, ettei
peritty määrä ylitä velallisten maksuvelvoitetta, ja antaa sitä varten muita sitovat ohjeet. Kunkin
ulosottomiehen tulee itse tilittää perimänsä varat.
Väliaikaistoimi
18 §
Väliaikaistoimen edellytykset
Jollei ulosmittausta voida heti toimittaa esteellisyyden, kuulemisen, asiakirjan puuttumisen, omistusta
koskevan epäselvyyden tai muun seikan johdosta, ulosottomies saa suorittaa väliaikaistoimen, jos se on
tarpeen täytäntöönpanon jatkumisen turvaamiseksi. Väliaikaistointa ei saa suorittaa, jos on todennäköistä,
että velallisen maksuvelvollisuus on lakannut. Väliaikaistoimi voidaan suorittaa vireillä olevassa tai
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 23/101passiivirekisteriin merkityssä asiassa. Väliaikaistoimi voidaan määrätä myös ehdollisena etsittäessä
velalliselle kuuluvaa omaisuutta, jos väliaikaistoimeen on perusteltua aihetta.
Väliaikaistoimella ei saa tarpeettomasti vaikeuttaa velallisen tai sivullisen elinkeinoa tai toimeentuloa.
Suoritetusta väliaikaistoimesta ja sen peruuttamisesta on ilmoitettava sille, jota toimi koskee.
19 §
Väliaikaistoimen suorittaminen
Väliaikaistoimena ulosottomies voi ottaa omaisuutta haltuunsa, antaa velalliselle tai sivulliselle kiellon
luovuttaa omaisuutta, maksukiellon tai muun vastaavan kiellon, pyytää tarvittavan merkinnän tekemistä
rekisteriin, järjestää omaisuuden vartioinnin taikka suorittaa muun vastaavan toimen.
Väliaikaistoimen saa suorittaa muukin kuin vastaava ulosottomies. Ulosottoylitarkastaja saa suorittaa
väliaikaistoimen kihlakunnanvoudin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvassa asiassa ja ulosottotarkastaja
ulosottoylitarkastajan toimivaltaan kuuluvassa asiassa. (19.6.2019/778)
Väliaikaistoimella on sama vaikutus kuin ulosmittauksella. Väliaikaistoimeen ei saa hakea muutosta.
20 §
Väliaikaistoimen peruuttaminen
Väliaikaistoimi on peruutettava välittömästi, kun toimeen ei ole enää aihetta ja viimeistään kolmen viikon
kuluttua sen tekemisestä. Jos toimi on määrätty ehdollisena, toimi on peruutettava viimeistään viikon
kuluttua siitä, kun ulosottomies sai tiedon velalliselle kuuluvasta saatavasta tai muusta omaisuudesta. Jos
väliaikaistoimen kohteena oleva omaisuus ulosmitataan, toimi katsotaan peruutetuksi ulosmittauspäätöksellä.
Täytäntöönpanotoimitus
21 §
Joutuisuusvaatimus
Täytäntöönpanotoimitus on pidettävä ja muut täytäntöönpanotoimet suoritettava ilman aiheetonta viivytystä.
Täytäntöönpanoa saadaan kuitenkin lykätä, jos sitä voidaan pitää vastaajan edun mukaisena eikä
lykkääminen aiheuta hakijalle vähäistä suurempaa haittaa. Jos toimitukselle on säädetty määräaika, sitä on
noudatettava.
22 §
Toimituspaikka
Jollei toisin säädetä, täytäntöönpanotoimitus pidetään ulosottomiehen virkahuoneessa, omaisuuden
sijaintipaikalla, toimituksen kohteena olevassa paikassa taikka ulosottomiehen sopivaksi katsomassa muussa
tilassa tai paikassa. Ulosmittaustoimitus voidaan pitää ja väliaikaistoimi suorittaa vastaajan tai sivullisen
suostumuksetta tämän asunnossa sen mukaan kuin 49 ja 51 §:ssä säädetään ja myös muu tässä laissa
tarkoitettu toimitus, jos se on välttämätöntä täytäntöönpanon toimittamiseksi.
Toimituspaikkana pidetään 1 momentissa tarkoitettua tilaa tai paikkaa siihen välittömästi liittyvine alueineen
täytäntöönpanon asianmukaisen toimittamisen edellyttämässä laajuudessa.
23 §
Julkisuus, läsnäolo ja järjestyksenpito
Täytäntöönpanotoimitus ei ole julkinen, ellei toisin säädetä.
Vastaajalla, toimitukseen kutsutulla ja sivullisella, jonka oikeutta toimitus saattaa koskea, on oikeus olla
läsnä toimituksessa. T oimitukseen kutsutun poisjäänti ei estä toimitusta.
Jos toimituksessa läsnä oleva estää täytäntöönpanon asianmukaisen toimittamisen, ulosottomies saa kehottaa
häntä poistumaan toimituspaikalta, ei kuitenkaan ketään häätöä lukuun ottamatta vakituisesta asunnostaan.
Jollei kehotusta noudateta, ulosottomies voi pyytää poliisilta virka-apua tai ohjata itse henkilön pois paikalta.
Voimakeinoista säädetään 83 §:ssä.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 24/10124 §
Henkilötietojen ilmoittamisvelvollisuus
Jos se on täytäntöönpanon toimittamiseksi tarpeen, ulosottomies saa selvittää henkilön henkilöllisyyden.
Jokainen, joka on toimituspaikalla, on ulosottomiehen sitä tiedustellessa velvollinen ilmoittamaan nimensä ja
osoitteensa. Jollei mainittuja tietoja ilmoiteta, ulosottomies voi pyytää poliisilta virka-apua henkilöllisyyden
selvittämiseksi.
25 §
Pöytäkirja
Toimituksesta tulee pitää pöytäkirjaa, jos toimituksessa esitetään väitteitä tai vaatimuksia taikka jos siihen
muutoin ilmenee aihetta. Muussa tapauksessa toimituksesta tulee tehdä tarpeellisia muistiinpanoja.
Pöytäkirjaan merkitään väitteet, vaatimukset, vastapuolen lausunto ja vastaanotettu selvitys siten, että
keskeiset asianosaisten ja sivullisen oikeuksiin vaikuttavat seikat käyvät siitä ilmi. Muilta osin tehdään asian
laatu huomioon ottaen tarpeellisina pidettävät merkinnät. Pöytäkirjan sijasta lausumat voidaan äänittää.
Äänittämisestä on ilmoitettava asianomaiselle ennen sen aloittamista. Yksinkertaisessa asiassa
pöytäkirjamerkinnät voidaan tehdä ulosmittauspäätökseen tai muuhun asiakirjaan.
26 §
Toimitustodistaja
Ulosottomies voi kutsua toimitukseen todistajan, jos katsoo sen tarpeelliseksi. Muussa tapauksessa toimitus
saadaan pitää ilman todistajaa, jollei läsnä oleva vastaaja pyydä, että todistaja kutsutaan paikalle. V astaajan
poissa ollessa ulosottomies ei saa mennä vastaajan asuntoon ilman todistajaa. Mitä tässä säädetään
vastaajasta, koskee myös sivullista, jonka oikeutta toimitus saattaa koskea.
Todistajan tulee olla esteetön. Hänen nimensä on merkittävä pöytäkirjaan tai muuhun asiakirjaan.
27 §
Asiakirjan allekirjoittaminen
Ulosottomiehen tulee allekirjoittaa laatimansa pöytäkirja sekä antamansa päätökset, kehotukset ja
ilmoitukset. Allekirjoitus voi olla koneellinen, jolloin automaattisen tietojenkäsittelyn avulla valmistettuun
asiakirjaan merkitään asianomaisen virkamiehen nimi, virka-asema ja yhteystiedot.
Ulosottomiehen päätös
28 §
Velvollisuus tehdä kirjallinen ja perusteltu päätös
Ulosottomiehen tulee tehdä asiassa kirjallinen päätös, jos niin erikseen säädetään. Sen lisäksi ulosottomiehen
tulee tehdä kirjallinen päätös, kun hän asettaa jollekin maksu- tai palautusvelvoitteen tai uhan tai päättää
vakuuden hyväksymisestä taikka jos asian luonne sitä muutoin edellyttää. Jos asia on epäselvä tai
tulkinnanvarainen, päätöksen tulee olla 29 §:n mukaisesti perusteltu.
Perusteltu kirjallinen päätös on tehtävä myös silloin, kun esitetty väite tai vaatimus hylätään ja asia on
epäselvä tai tulkinnanvarainen. Muussa tapauksessa päätöksestä on ilmoitettava suullisesti väitteen tai
vaatimuksen esittäjälle. Jos kuitenkin väite tai vaatimus esitetään kirjallisesti ja ulosottomieheltä pyydetään
siihen päätöstä, ulosottomiehen tulee tehdä asiassa perusteltu kirjallinen päätös.
Kirjallinen päätös on merkittävä erilliseen päätösasiakirjaan taikka yksinkertaisessa asiassa pöytäkirjaan tai
muuhun täytäntöönpanossa laadittavaan asiakirjaan.
29 §
Perustellun päätöksen sisältö
Perustellun päätöksen tulee sisältää asiassa hankitut ja saadut lausumat ja selvitykset, päätöksen perusteena
olevat tosiseikat ja säännökset, riittävä perustelu ottaen huomioon asian laatu ja merkitys asianosaisille sekä
lopputulos.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 25/10130 §
Päätöksen tekemisen ajankohta ja muutoksenhaku
Väitteen tai vaatimuksen johdosta tehtävä päätös tulee tehdä viipymättä sen jälkeen, kun väite tai vaatimus
on esitetty . Jos väite tai vaatimus koskee tiettyä täytäntöönpanotointa tai toimitusta, ulosottomies voi lykätä
päätöksen antamisen sen yhteyteen.
Muutosta haetaan siitä toimesta tai toimituksesta, jota väite tai vaatimus koskee.
31 §
Selvityksen hankkiminen ja päätöksen voimassaolo
Ulosottomiehen on hankittava viran puolesta päätöksen tekemistä varten ulosottomenettelyssä kohtuudella
saatavissa olevaa selvitystä asian edellyttämässä laajuudessa. Väitteen tai vaatimuksen esittäjän tulee esittää
ne asiakirjat ja muut todisteet, joihin hän vetoaa perusteinaan.
Ulosottomiehen päätös on voimassa siinä ulosottoasiassa, jossa se on annettu. Itseoikaisusta säädetään 10
luvun 1–5 §:ssä ja 1 1 luvun 12 §:ssä.
Kuuleminen ja ilmoitukset
32 §
Kuuleminen
Jos tässä laissa säädetään, että ulosottomiehen on kuultava jotakuta, asianomaiselle tulee ennakolta varata
tilaisuus tulla sopivalla tavalla kuulluksi. Se, ettei asianomaisen yhteystietoja ole saatu selville tai
kuuleminen ei onnistu muusta vastaavasta syystä, ei estä täytäntöönpanon jatkamista.
Ulosottomiehen tulee muissakin kuin erikseen säädetyissä tapauksissa kuulla asianosaista tai sivullista, jos
asialla arvioidaan olevan tälle huomattava merkitys eikä kuulemiselle ole estettä.
Asianomaista on kuultava uudelleen, jos asiassa saadaan olennaista uutta selvitystä.
33 § (19.6.2019/778)
Vireilletuloilmoitus
Kun hakemus on saapunut vastaavalle ulosottomiehelle, vastaajalle on viipymättä annettava
vireilletuloilmoitus. Ilmoitusta ei tarvitse antaa, jos vastaajan olinpaikkaa ei ole saatu selville tai on aihetta
olettaa, että ilmoitus tuntuvasti vaikeuttaa täytäntöönpanoa. Ilmoitukseen merkitään:
1) vireilletulopäivä ja tarpeelliset asianhallintatiedot;
2) vastaava ulosottoylitarkastaja tai ulosottotarkastaja ja hänen yhteystietonsa sekä tarvittavat muut
yhteystiedot;
3) velallisen lain mukainen oikeus estää täytäntöönpano asettamalla vakuus;
4) maksukehotus, muuttokehotus tai muu ulosottoperusteessa asetettua velvoitetta koskeva
noudattamiskehotus;
5) yhteydenottokehotus ja tieto tilaisuudesta tulla kuulluksi;
6) tieto siitä, että muu kuin toistuvaistulon ulosmittaus voidaan toimittaa ennakkoilmoitusta antamatta, ja
tieto velallisen oikeudesta osoittaa omaisuuttaan ulosmitattavaksi taikka mahdollinen ulosmittauksen
ennakkoilmoitus ja kutsu toimitukseen;
7) muut tarpeelliseksi katsotut tiedot ja ilmoitukset.
Tietojärjestelmähakijalle annetaan vireilletuloilmoitus tai muu vastaava ilmoitus asianomaisen luvan
mukaisesti.
34 §
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 26/101Ulosmittauksen ennakkoilmoitus ja kutsu toimitukseen
Ulosmittausta ei saa toimittaa antamatta velalliselle ennakkoilmoitusta. Ilmoitusta ei tarvitse antaa, jos
vireilletuloilmoitus on annettu eikä kysymys ole toistuvaistulon ulosmittauksesta tai jos velallinen on
ulosmittaustoimituksessa läsnä. Ilmoitusta ei myöskään tarvitse antaa, jos velallisen olinpaikkaa ei ole saatu
selville tai on aihetta olettaa, että ilmoitus tuntuvasti vaikeuttaa täytäntöönpanoa. Ennakkoilmoituksen
sisällöstä säädetään valtioneuvoston asetuksella. Ennakkoilmoituksessa velallinen on samalla kutsuttava
toimitukseen, paitsi jos ulosmittaustoimitus pidetään ulosottomiehen virkahuoneessa tai toimituksen aikaa tai
paikkaa ei voida ennakolta määrätä.
Hakija kutsutaan ulosmittaustoimitukseen, jos se on tietojen saamiseksi tai muusta syystä tarpeen, vastaajan
asuntoon kuitenkin vain, jos se on täytäntöönpanon toimittamiseksi välttämätöntä. Jollei estettä ole,
toimitukseen tulee kutsua myös sivullinen, joka on esittänyt väitteen tai vaatimuksen tai jonka oikeutta
toimituksen muutoin havaitaan koskevan.
Kutsusta muuhun kuin ulosmittausta koskevaan toimitukseen säädetään erikseen.
35 §
Pöytäkirjan toimittaminen
Jäljennös pöytäkirjasta on annettava toimituksessa tai jälkikäteen, jos asianosainen tai sivullinen, jonka
oikeutta toimitus saattaa koskea, sitä pyytää. Jos jäljennös annetaan jälkikäteen, se on toimitettava viipymättä
ja hyvissä ajoin ennen valitusajan päättymistä. Jollei toimituksesta ole tarvinnut laatia pöytäkirjaa,
ulosottomiehen tulee antaa sitä vastaavat tiedot. Pöytäkirja on toimitettava ilman pyyntöäkin sivulliselle,
jonka oikeutta toimituksen havaitaan koskevan.
36 §
Jälki-ilmoitus
Toimituksessa tehdystä päätöksestä on toimitettava päätösasiakirjan jäljennös tai sitä vastaavat tiedot
sisältävä jälki-ilmoitus asianosaisille ja sivulliselle, jonka oikeutta päätöksen havaitaan koskevan, jollei
päätösasiakirjan jäljennöstä ole annettu toimituksessa. Ulosmittauspäätöksestä ilmoitetaan hakijalle, jos sitä
voidaan pitää tarpeellisena.
Muusta kuin toimituksessa tehdystä päätöksestä tai toimesta annetaan jälkikäteinen ilmoitus, jos niin
erikseen säädetään tai kun kirjallinen perusteltu päätös on tehty väitteen tai vaatimuksen johdosta taikka jos
ulosottomies muutoin pitää sellaista ilmoitusta tarpeellisena.
Jollei velalliselle ole annettu vireilletuloilmoitusta eikä ennakkoilmoitusta, hänelle on jälki-ilmoituksen
yhteydessä tai muuten jälkikäteen varattava tilaisuus osoittaa muuta omaisuutta ulosmitattavaksi tai asettaa
mahdollinen vakuus. Jälki-ilmoitus tulee toimittaa viipymättä siten, että asianomainen saa tilaisuuden
mahdollisimman varhaisessa täytäntöönpanon vaiheessa pyytää tuomioistuimelta keskeytysmääräystä.
Asiakirjan antaminen tiedoksi
37 §
Yleinen säännös
Jollei tässä laissa toisin säädetä, tiedoksiannon vastaanottajasta on soveltuvin osin voimassa, mitä
hallintolain (434/2003)  56–58 ja 68 §:ssä säädetään. T iedoksiannossa tulee pyrkiä huolehtimaan siitä, että
salassa pidettävä tieto pysyy salassa.
Asiakirja tulee antaa tiedoksi suullisesti tai muulla sopivalla tavalla, jos tiedetään, että vastaanottaja ei
näkövamman tai muun vamman vuoksi kykene vastaanottamaan muuta tiedoksiantoa.
Tiedoksianto toimitetaan ulkomaille tämän lain tai asianomaisen vieraan valtion lainsäädännön mukaan,
jollei Suomea sitovista kansainvälisistä sopimuksista ja velvoitteista muuta johdu.
38 § (29.4.2016/323)
Tiedoksianto-osoite
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 27/101Hakija, vastaaja, vakuuden antaja sekä väitteen tai vaatimuksen esittänyt sivullinen ovat velvollisia
ilmoittamaan ulosottomiehelle sen kotimaassa tai ulkomailla olevan postiosoitteen, johon kaikki
ulosottoasiaa ja ulosottovalitusasiaa koskevat asiakirjat saa hänelle lähettää ( tiedoksianto-osoite ). Jos tämä
osoite muuttuu, on siitäkin ilmoitettava. Henkilön ulosottomiehelle toimittamassa kirjoituksessa olevaa
merkintää postiosoitteesta pidetään tiedoksianto-osoitteena. V astaajan ilmoittama tiedoksianto-osoite koskee
kaikkia ulosottoasioita siihen asti, kun vastaajalla on keskeytyksettä ulosottoasioita vireillä.
Ulosottomies saa postiosoitteen sijasta käyttää tiedoksianto-osoitteena 1 momentissa mainitulla henkilöllä
olevaa:
1) tietojärjestelmähakijaa koskevassa luvassa tarkoitettua teknistä käyttöyhteyttä;
2) sellaista henkilön ja viranomaisen väliseen yhteydenpitoon tarkoitettua valtakunnallisen sähköisen
asiointijärjestelmän tiedonsiirron osoitetta, joka edellyttää sähköisen asiointijärjestelmän käyttöönottoa; tai
3) muuta kuin 1 tai 2 kohdassa tarkoitettua sähköisen tiedonsiirron osoitetta, jonka henkilö on ilmoittanut
tiedoksianto-osoitteeksi.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu henkilö voi ulosottomiehelle tekemällään ilmoituksella kieltää asiakirjojen
lähettämisen 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettuun tiedoksianto-osoitteeseen.
39 §
Tavallinen tiedoksianto
Asiakirja annetaan tiedoksi antamalla se vastaanottajalle tai lähettämällä tiedoksianto-osoitteeseen. Jollei
tiedoksianto-osoitetta ole, asiakirja lähetetään väestötietojärjestelmään merkittyyn osoitteeseen, paitsi jos on
tiedossa, ettei tiedoksiannon vastaanottaja asu siinä osoitteessa. V iimeksi mainitussa tapauksessa tai, jollei
väestötietojärjestelmässä ole vastaanottajan osoitetta, asiakirja lähetetään mahdolliseen muuhun 48 §:n 2
momentissa tarkoitetulla tavalla selvitettyyn tai tiedossa olevaan osoitteeseen kotimaassa tai ulkomailla.
Lähettämisen sijasta asiakirja voidaan jättää postilähetyksille varattuun paikkaan. Jollei tiedoksianto muulla
tavoin onnistu, asiakirja voidaan antaa tiedoksi suullisesti.
Jollei muuta näytetä, tiedoksisaannin katsotaan tapahtuneen kolmantena päivänä sähköisen viestin
lähettämisestä tai seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun asiakirja on annettu postin kuljetettavaksi tai jätetty
postilähetyksille varattuun paikkaan. Lähettämis- tai jättämispäivä on merkittävä asiakirjaan.
(29.4.2016/323)
40 §
Todisteellinen tiedoksianto
Tiedoksiannossa on käytettävä 41 §:n mukaista tiedoksiantotapaa, jos muualla tässä laissa niin säädetään ja
tiedoksiannon vastaanottaja tiettävästi asuu Suomessa. T odisteellinen tiedoksianto voidaan harkinnan
mukaan toimittaa muissakin tilanteissa, jos täytäntöönpanon myöhempien vaiheiden tai asianosaisen
kannalta on merkityksellistä, että päätöksen tai toimituksen lainvoimaisuus on riidaton tai ratkeaa nopeasti.
Jollei 41 §:ssä tarkoitettu tiedoksianto onnistu asia huomioon ottaen kohtuullisena pidettävässä ajassa,
asiakirja annetaan tiedoksi sijaistiedoksiantona noudattaen soveltuvin osin, mitä hallintolain 61 §:ssä
säädetään.
Jollei tiedoksianto onnistu myöskään 2 momentissa tarkoitetulla tavalla, jäljennös tiedoksi annettavasta
asiakirjasta lähetetään vastaanottajan osoitteeseen, jos sellainen tunnetaan. Muuhun tiedoksiantoon ei tarvitse
ryhtyä. Asiakirjat säilytetään tämän jälkeen kyseisessä Ulosottolaitoksen toimipaikassa vastaanottajan
saatavilla. (19.6.2019/778)
41 §
Todisteelliset tiedoksiantotavat
Todisteellisesti tiedoksi annettava asiakirja:
1) toimitetaan postitse saantitodistusta vastaan;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 28/1012) lähetetään kirjeenä, jos voidaan olettaa, että vastaanottaja saa tiedon asiakirjasta ja määräpäivään
mennessä palauttaa todistuksen tiedoksiannon vastaanottamisesta;
3) annetaan vastaanottajalle tai hänen lähetilleen henkilökohtaisesti vastaanottamista koskevaa allekirjoitusta
vastaan;
4) annetaan vastaanottajalle henkilökohtaisesti tiedoksi haastetiedoksiantona; taikka
5) annetaan sähköisesti tiedoksi sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa annetun lain 18 §:n
mukaisesti. (29.4.2016/323)
Postille on ilmoitettava, milloin tiedoksi antamisen saantitodistusta vastaan on viimeistään tapahduttava.
Tiedoksianto vastaanottotodistusta vastaan voidaan vastaanottajan suostumuksella toimittaa myös sähköisenä
viestinä. T iedoksisaannin katsotaan tapahtuneen silloin, kun vastaanottotodistus on palautettu.
(29.4.2016/323)
Toimituksesta, jossa asianosainen tai sivullinen on ollut läsnä, hänen katsotaan tuolloin saaneen
todisteellisesti tiedon.
42 §
Yksipuolisen tuomion tiedoksianto
Jos se täytäntöönpanon yhteydessä sopivasti käy päinsä, ulosottomiehen tulee hakijan pyynnöstä antaa
vastaajalle tiedoksi ulosottoperusteena oleva lainvoimaa vailla oleva yksipuolinen tuomio. Hakijan tulee
tarvittaessa toimittaa tuomion jäljennös ulosottomiehelle.
Vakuus
43 §
Vakuuden hyväksyminen
Jos jonkun on tämän lain mukaan asetettava vakuus eikä vastapuoli ole vakuutta hyväksynyt, ulosottomiehen
on tehtävä päätös vakuuden hyväksymisestä.
Vakuus voi olla pantti tai takaus. T akauksen on oltava omavelkainen ja, jos takaajia on useita,
yhteisvastuullinen. Ulosottomiehelle asetettu pantti on samassa asemassa kuin vastapuolelle annettu pantti.
44 §
Poikkeukset vakuuden asettamisvelvollisuudesta
Vakuutta ei vaadita hakijalta tai velkojalta, joka on julkisyhteisö tai julkisoikeudellinen laitos, valtion
vakuusrahastosta annetussa laissa (379/1992)  tarkoitettu omaisuudenhoitoyhtiö taikka sellainen luotto- tai
vakuutuslaitos, jonka vakavaraisuus on Suomessa tai muussa Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa
julkisen valvonnan alainen, eikä myöskään Eläketurvakeskukselta. Ulosottomiehellä on kuitenkin oikeus
tarvittaessa vaatia vakuus luotto- tai vakuutuslaitokselta.
Vakuutta ei myöskään vaadita julkisselvityksessä olevalta konkurssipesältä, kun julkisselvittäjä hakee
täytäntöönpanoa konkurssiasiamiehen suostumuksella. (17.5.2019/673)
Valtion vakuusrahastosta annetuttu laki 379/1992  on kumottu L:lla valtion vakuusrahastosta annetun lain
kumoamisesta 1202/2014 .
45 §
Vakuuden säilyttäminen ja palauttaminen
Pantti on luovutettava ulosottomiehelle tai talletettava hänen määräyksestään luottolaitokseen tai luotettavan
henkilön säilytettäväksi ja hoidettavaksi. T alletuksesta annettu todistus ja takaussitoumus on luovutettava
ulosottomiehen säilytettäväksi. Pantti tai takaussitoumus on palautettava sen antajalle, kun se oikeus tai
vaatimus, jonka turvaamiseksi vakuus on annettu, on toteutettu taikka tuomiolla hylätty tai muuten lakannut.
46 §
Suorituksen ottaminen vakuudesta
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 29/101Jos
1) velkoja, joka on asettanut vakuuden nostamiensa varojen tai haltuunsa saaman omaisuuden
palauttamisesta,
2) velallinen, joka on asettanut vakuuden lainvoimaa vailla olevan maksuvelvoitteen täyttämisestä,
3) ostaja, joka on asettanut vakuuden kauppahinnasta taikka
4) muu, joka on asettanut tässä laissa säädetyn vakuuden,
tulee tämän lain tai lainvoimaisen tuomion mukaan palautus- tai maksuvelvolliseksi, ulosottomiehen on
tehtävä palautus- tai maksuvelvoitteesta päätös. Päätös on annettava tiedoksi velvoitetulle sekä hänen
puolestaan vakuuden antaneelle. Ennen päätöksen tekemistä heitä on tarvittaessa kuultava.
Ulosottomiehen on kehotettava 1 momentissa tarkoitettua henkilöä täyttämään palautus- tai
maksuvelvollisuutensa. Jollei velvoitetta täytetä, ulosottomies saa myydä pantin 5 luvun mukaisesti ja
maksuun oikeutetun pyynnöstä periä saatavan takaajalta tämän lain mukaisesti.
47 §
Tuomitun vahingonkorvauksen ottaminen pantista
Jos joku on asettanut pantin täytäntöönpanosta vastapuolelle aiheutuneesta vahingosta ja hänet on tuomiolla
velvoitettu maksamaan korvausta, korvaus voidaan korvauksensaajan pyynnöstä ottaa asetetusta pantista
noudattaen, mitä 46 §:ssä säädetään.
Omaisuuden ja selvitysaineiston etsiminen
48 §
Omaisuuden etsimisvelvollisuus ja velallisen olinpaikan selvittäminen
Ulosottomiehen tulee olosuhteiden edellyttämässä laajuudessa etsiä velalliselle kuuluvaa omaisuutta
suorituksen saamiseksi hakijalle.
Omaisuuden etsimistä ja vastaajan olinpaikan selvittämistä koskevista vähimmäistoimista säädetään
valtioneuvoston asetuksella. Ulosottomiehen velvollisuudesta toimittaa ulosottoselvitys säädetään 57 §:ssä.
Muun kuin maksuvelvoitteen täytäntöönpanossa täytäntöönpanon kohdetta tulee etsiä siinä laajuudessa kuin
sitä asia kokonaisuutena arvioiden voidaan pitää kohtuullisena ja noudattaen soveltuvin osin, mitä
maksuvelvoitteen täytäntöönpanosta jäljempänä säädetään.
49 §
Paikkaan kohdistuva etsiminen
Omaisuutta saadaan ulosmittauksen toimittamiseksi etsiä velalliselle kuuluvassa tai hänen käytössään
olevassa rakennuksessa, säilytyspaikassa, kulkuneuvossa taikka muussa sisä- tai ulkotilassa. Mitä tässä
säädetään velallisesta, koskee myös sivullista, jos on aihetta olettaa, että hänelle kuuluvissa tai hänen
käytössään olevissa tiloissa on velalliselle kuuluvaa omaisuutta. V oimakeinoista säädetään 82 §:ssä.
Etsimistoimia saadaan suorittaa myös velallisen asunnossa tämän suostumuksetta, jos on perusteltua aihetta
olettaa, että siellä on ulosmittauskelpoista omaisuutta eikä ulosottomies ole saanut selville riittävästi
velalliselle riidattomasti kuuluvaa muuta omaisuutta. Mitä tässä säädetään velallisesta, koskee myös
sivullista, jos on erittäin painava peruste olettaa, että sivullisen asunnossa on velalliselle kuuluvaa
omaisuutta. Sivulliselle on ensin varattava tilaisuus luovuttaa tällainen omaisuus, jollei välittömiä
etsimistoimia voida pitää välttämättöminä.
50 §
Henkilöön kohdistuva etsiminen
Ulosottomies saa kehottaa velallista luovuttamaan yllään tai vaatteissaan olevan vähäistä arvokkaamman
omaisuuden. Jollei kehotusta noudateta, ulosottomies saa ottaa omaisuuden haltuunsa, jos hän tietää tai on
perusteltua aihetta olettaa, että velallisella on sellaista omaisuutta yllään tai vaatteissaan, ja haltuun
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 30/101ottaminen voi tapahtua puuttumatta loukkaavalla tavalla velallisen henkilökohtaiseen koskemattomuuteen,
eikä ulosottomiehen tiedossa ole riittävästi velalliselle riidattomasti kuuluvaa muuta omaisuutta.
Ulosottomies saa velvoittaa velallisen luovuttamaan tässä tarkoitetun omaisuuden myös sakon uhalla.
Voimakeinoista säädetään 83 §:ssä.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös velalliselle kuuluvaa omaisuutta, jonka ulosottomies tietää
olevan sivullisen yllä tai vaatteissa.
51 §
Selvitysaineiston etsiminen ja haltuun ottaminen
Mitä 49 §:ssä säädetään, koskee soveltuvin osin myös ulosottoasiassa välttämättömän selvitysaineiston
etsimistä.
Ulosottomies saa ottaa löytämänsä aineiston haltuunsa noudattaen soveltuvin osin, mitä ulosmittauksesta
säädetään. Aineisto on palautettava heti, kun sitä ei enää tarvita ulosottoasiassa. Aineiston haltuun
ottamisella ei saa tarpeettomasti vaikeuttaa velallisen tai sivullisen elinkeinoa tai toimeentuloa.
Velallisen tietojenantovelvollisuus
52 §
Ulosottomiehelle annettavat tiedot
Velallinen on velvollinen ulosottoasiassa totuudenmukaisesti ilmoittamaan ulosottomiehelle, kun tämä sitä
täytäntöönpanossa tarpeellisten tietojen saamiseksi kysyy:
1) henkilö- ja yhteystietonsa sekä ulosottoasiassa tarpeelliset tiedot perhesuhteistaan sekä elatuksensa varassa
olevista henkilöistä;
2) tiedot omaisuudestaan ja muusta varallisuudestaan, tuloistaan ja veloistaan sekä osakkuudestaan yhtiössä
tai jäsenyydestään muussa hänen varallisuusasemaansa vaikuttavassa yhteisössä;
3) tiedot muutoksista, joita seuraavan vuoden aikana on todennäköisesti odotettavissa 2 kohdassa
tarkoitetuissa seikoissa;
4) tiedon siitä, miten palkka- tai muu toistuvaistulo määräytyy , sekä tiedon työpaikastaan ja työnantajan tai
muun tulon maksajan yhteystiedot;
5) tiedon siitä, missä luovutusvelvoitteen kohteena oleva tai ulosottomiehelle lain mukaan annettava esine tai
asiakirja on;
6) tiedot varallisuusasemaansa vaikuttavista sopimuksista ja sitoumuksista sekä omaisuudesta, joka on hänen
määräysvallassaan tai käytössään valtuutuksen tai muun vastaavan perusteen, järjestelyn tai sopimuksen
nojalla;
7) tiedot vastikkeellisesti tai vastikkeetta luovuttamastaan omaisuudesta, suorittamistaan maksuista ja
tekemistään oikeustoimista, jos tiedot ovat tarpeen sen selvittämiseksi, voidaanko omaisuutta peräyttää
ulosottoon takaisinsaantikantein, samoin kuin menettelystä, järjestelystä tai muusta toimenpiteestä, joka on
vaikutukseltaan tällaiseen oikeustoimeen rinnastettava;
8) muut vastaavat tiedot, jotka koskevat hänen taloudellista asemaansa ja toimintaansa.
53 §
Tietojenantovelvollinen luonnollinen henkilö
Velallisena oleva luonnollinen henkilö on itse tietojenantovelvollinen. Jos velallisella on holhoustoimesta
annetussa laissa (442/1999)  tarkoitettu edunvalvoja, tämä on velvollinen antamaan tiedot siltä osin kuin
velallisen omaisuutta on hänen hoidossaan. T ietojenantovelvollinen on myös se, joka tosiasiassa johtaa tai on
johtanut velallisen elinkeinotoimintaa taikka hoitaa tai on hoitanut velallisen omaisuutta.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 31/101Kuolinpesän osalta tietojenantovelvollinen on se, jolla on pesä hallussaan. Jos pesä on osakkaiden
yhteishallinnossa, jokainen pesän osakas on tietojenantovelvollinen.
54 §
Tietojenantovelvollinen yhteisön puolesta
Velallisena olevan yhteisön tai säätiön puolesta tiedot on velvollinen antamaan:
1) henkilö, joka toimii hallituksen tai sitä vastaavan toimielimen jäsenenä taikka on toimitusjohtaja tai sitä
vastaavassa asemassa;
2) henkilö, joka on henkilökohtaisesti vastuussa yhteisön velvoitteista;
3) henkilö, jolla on oikeus kirjoittaa yksin tai yhdessä toisen kanssa yhteisön tai säätiön toiminimi;
4) henkilö, joka olosuhteista päätellen tosiasiallisesti johtaa yhteisön tai säätiön toimintaa taikka hoitaa sen
hallintoa tai omaisuutta.
Tietojenantovelvollinen on myös se, joka on ollut 1 momentissa tarkoitetussa asemassa tietojen pyytämistä
edeltäneen vuoden aikana.
Jollei 1 tai 2 momentissa tarkoitettuja henkilöitä ole, tietojenantovelvollinen on henkilö, joka on viimeksi
ollut vastaavassa asemassa.
55 §
Velallisen palveluksessa oleva ja tilintarkastaja
Velallisen palveluksessa oleva sekä yhteisön tai säätiön tilintarkastaja ovat velvollisia kysyttäessä antamaan
tehtävänsä alaan kuuluvia 52 §:ssä tarkoitettuja tietoja, jos ulosottomies katsoo, että tiedot ovat
välttämättömiä täytäntöönpanoa varten eikä tietoja ole muulla tavoin saatavissa.
56 §
Tietojen hankkimistapa
Ulosottomies saa hankkia edellä mainitulta tietojenantovelvolliselta tietoja vapaamuotoisesti tai
toimittamalla ulosottoselvityksen. Ulosottoselvitys saadaan toimittaa 55 §:ssä tarkoitetun henkilön osalta
vain erityisestä syystä. Jos viimeksi mainittu kieltäytyy antamasta tietoja, ulosottomies saa velvoittaa hänet
siihen heti tai määräajassa sakon uhalla.
Tietojenantovelvollista on ulosottoselvityksessä ja tarvittaessa myös vapaamuotoisesti tietoja hankittaessa
muistutettava totuusvelvollisuudesta ja ilmoitettava, että väärän tiedon antamisesta tai tiedon salaamisesta
saattaa seurata rangaistus.
Ulosottoselvitys
57 §
Velvollisuus toimittaa ulosottoselvitys
Ulosottomiehen tulee toimittaa ulosottoselvitys, jollei velkojan saatava kerry täyteen määrään eikä velallisen
taloudellista tilannetta ole muulla tavoin luotettavasti selvitetty . Jos edellisestä ulosottoselvityksestä on ennen
asian vireilletuloa kulunut:
1) enintään kuusi kuukautta, ulosottoselvitystä ei tarvitse toimittaa, ellei tiedossa ole, että olosuhteet ovat
muuttuneet;
2) yli kuusi kuukautta, mutta enintään vuosi, ulosottoselvitys tulee toimittaa, jos sitä olosuhteet huomioon
ottaen voidaan pitää aiheellisena;
3) yli vuosi, ulosottoselvitys tulee toimittaa, jollei se ole ilmeisen aiheetonta.
Jos velallisen palkka tai muu toistuvaistulo on ulosmitattu, ulosottoselvitys tulee toimittaa, jos siihen on
uusien hakemusten tai muun syyn vuoksi aihetta. Ulosottomiehen tulee vähintään kerran vuodessa tarkistaa
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 32/101velalliselle maksettavan toistuvaistulon määrä, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta.
58 §
Kutsu ulosottoselvitykseen
Ulosottomiehen on annettava tietojenantovelvolliselle kutsu ulosottoselvitykseen viimeistään kaksi päivää
ennen selvitystä. T ietojenantovelvollisen on saavuttava henkilökohtaisesti.
Selvitys voidaan toimittaa kutsua antamatta tietojenantovelvollisen suostumuksella tai jos siihen on
perusteltu syy . Tietojenantovelvolliselle on tällöinkin varattava tilaisuus asianmukaisesti varmistautua
annettavien tietojen oikeellisuudesta.
59 §
Pakkokeinot saapumisen varmistamiseksi
Jos on perusteltua aihetta epäillä, ettei tietojenantovelvollinen muuten noudata kutsua ja ulosottoselvityksen
toimittaminen on täytäntöönpanon tarkoituksen kannalta välttämätöntä, ulosottomies saa velvoittaa
tietojenantovelvollisen saapumaan selvitykseen noutamisen uhalla. Tätä koskeva päätös on annettava
tietojenantovelvolliselle tiedoksi niin kuin 40 ja 41 §:ssä säädetään. Jollei se onnistu, tiedoksianto saadaan
toimittaa asiamiehelle, jos tämä on käyttänyt siinä asiassa puhevaltaa.
Jollei tietojenantovelvollinen saavu ulosottoselvitykseen, poliisin on ulosottomiehen kirjallisesta pyynnöstä
noudettava hänet paikalle.
Ulosottomies saa noutamisen sijasta velvoittaa tietojenantovelvollisen saapumaan ulosottoselvitykseen sakon
uhalla.
60 §
Ulosottoselvityksen toimittamistapa
Ulosottoselvitys toimitetaan laatimalla pöytäkirja vastauksista, jotka tietojenantovelvollinen antaa
ulosottomiehen kysymyksiin. Lisäksi tietojenantovelvollinen voidaan velvoittaa laatimaan luettelo velallisen
omaisuudesta ja varallisuudesta, tuloista ja veloista tai antamaan sellaista luetteloa varten tarpeelliset tiedot.
Avustajan läsnäolo voidaan kieltää tai asettaa sille ehtoja, jos hänen läsnäolonsa tuntuvasti vaikeuttaisi
täytäntöönpanoa.
Pöytäkirja tai luettelo on annettava tietojenantovelvollisen tarkastettavaksi, ja siihen on merkittävä hänen
pyytämänsä korjaukset ja lisäykset. T ietojenantovelvollisen tulee allekirjoittaa pöytäkirjaan ja luetteloon
otettava lausuma antamiensa tietojen oikeellisuudesta.
Yksinkertaisessa asiassa ulosottoselvitys voidaan toimittaa esittämällä tietojenantovelvollisen vastattavaksi
kysymyksiä puhelimitse tai muulla sopivalla tavalla. Ulosottoselvityksestä tulee tällöin tehdä tarpeelliset
merkinnät asiakirjaan.
61 §
Ulosottoselvityksen kesto ja lykkääminen
Ulosottoselvitys ei saa kestää pitempään kuin on välttämätöntä tarpeellisten tietojen saamiseksi eikä ilman
tietojenantovelvollisen suostumusta yhtäjaksoisesti yli kuutta tuntia.
Ulosottoselvitykseen noudetun tai noudon uhalla saapuneen poistuminen ulosottoselvityksestä saadaan estää,
jos ulosottoselvityksen toimittaminen on täytäntöönpanon kannalta välttämätöntä. Myös muun
tietojenantovelvollisen poistuminen saadaan estää, jos siihen on täytäntöönpanon toimittamiseen liittyvä
erittäin painava syy eikä poistumisen estämistä voida pitää olosuhteet huomioon ottaen kohtuuttomana.
Jos ulosottomies arvioi, ettei tietojenantovelvollinen sairauden tai muun vastaavan syyn vuoksi kykene
kohtuudella täyttämään tietojenantovelvollisuuttaan, toimitus on siirrettävä osittain tai kokonaan
myöhempään ajankohtaan.
62 §
Velvollisuus luovuttaa kirjanpitoaineistoa
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 33/101Kirjanpitovelvolliselle velalliselle kuuluvaa aineistoa hallussaan pitävä tai siitä määräämään oikeutettu on
velvollinen ulosottoselvityksen toimittamista varten ulosottomiehen kehotuksesta luovuttamaan:
1) kirjanpitokirjat, tositteet ja muun kirjanpitoaineiston;
2) yhteisön tai säätiön hallintoa ja sopimuksia koskevat asiakirjat ja muut tallenteet;
3) muut velallisen liike- tai ammattitoimintaan liittyvät asiakirjat ja tallenteet.
63 §
Uhkasakko ulosottoselvityksessä
Jos tietojenantovelvollinen kieltäytyy ulosottoselvityksessä antamasta tietoja tai 62 §:ssä tarkoitettu henkilö
kieltäytyy luovuttamasta siinä tarkoitettua aineistoa, ulosottomies saa velvoittaa hänet siihen heti tai
määräajassa sakon uhalla.
Sivullisen ja viranomaisen tietojenantovelvollisuus
64 §
Yleinen säännös
Sen lisäksi, mitä muussa laissa säädetään, ulosottomiehellä on oikeus salassapitosäännösten estämättä
maksutta saada jäljempänä säädetyt tiedot, asiakirjat ja aineistot, jos ne ovat yksittäisessä ulosottoasiassa
välttämättömiä täytäntöönpanoa varten. Välttämättömyyden arvioi ulosottomies. T iedot voidaan antaa
teknisen käyttöyhteyden avulla. V altion varoista voidaan maksaa korvausta käyttöyhteyden perustamisesta ja
ylläpidosta aiheutuvista kustannuksista.
Ulosottolaitoksella on oikeus salassapitosäännösten estämättä maksutta saada keskitetysti jäljempänä
säädetyt tiedot, asiakirjat ja aineistot ja luovuttaa niitä ulosottomiehille käytettäviksi yksittäisissä
ulosottoasioissa, jos keskitetty tietojen hankkiminen on täytäntöönpanoa varten tarkoituksenmukaista.
(19.6.2019/778)
65 §
Arkaluonteiset henkilötiedot ja ulkopuolista koskevat tiedot
Sivulliselta tietoja hankittaessa on vältettävä sitä, että ulosottomiehen haltuun joutuu ulosottoasiaan
kuulumattomia tietosuoja-asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja erityisiin henkilötietoryhmiin
kuuluvia henkilötietoja tai 10 artiklassa tarkoitettuja henkilötietoja. (8.5.2020/340)
Ulosottomiehellä on oikeus saada säädetyt tiedot, vaikka samalla paljastuu tietoja myös ulkopuolisen
taloudellisesta asemasta, jollei tietoja ole muulla tavoin saatavissa.
66 §
Sivullisen tietojenantovelvollisuus
Sivullisen on kysyttäessä ilmoitettava ulosottomiehelle:
1) onko hänellä velalliselle kuuluvaa omaisuutta hallussaan tai muutoin määräysvallassaan ja omaisuuden
laatu;
2) onko velallisella häneltä tai hänellä velalliselta saatavia ja saatavien peruste ja määrä sekä saatavia
koskevien tilien maksuliike ja velallisella olevat tilin käyttöoikeudet;
3) onko hän tehnyt velallisen kanssa tai tämän hyväksi sellaisen oikeustoimen, jolla saattaa olla merkitystä
etsittäessä velallisen omaisuutta, ja oikeustoimen sisältö;
4) velallisen saamaa tuloa ja luontoisetuja koskevat tiedot, työaikaa koskevat tiedot, tulon maksamisen
perusteet sekä velallisen yhteystiedot, jotka hänellä on tiedossaan työnantajana tai tulon maksajana;
5) velallisen osoite- ja puhelintiedot samoin kuin muut yhteystiedot, jotka hänellä on tele- tai postitoiminnan
harjoittajana.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 34/101Mitä 1 momentin 2 kohdassa säädetään, koskee myös vastaisuudessa erääntyvää saatavaa, jos sitä koskeva
sitoumus on annettu tai muu oikeusperuste syntynyt, samoin kuin saatavaa, jonka peruste tai määrä on
epäselvä tai ehdollinen. Mitä 1 momentin 3 kohdassa säädetään, koskee myös menettelyä, järjestelyä tai
muuta toimenpidettä, joka on vaikutukseltaan oikeustoimeen rinnastettava.
Sivullinen on velvollinen ulosottomiehen kehotuksesta esittämään 1 momentissa tarkoitettua seikkaa
koskevan sopimus- tai muun asiakirjan sekä siihen välittömästi liittyvän muun aineiston. Ulosottomiehellä
on oikeus ottaa asiakirjasta ja aineistosta jäljennös. Luotto-, rahoitus- tai vakuutuslaitos ei saa muulle kuin
viranomaiselle ilmaista, onko ulosottomies tehnyt tässä pykälässä tarkoitetun tiedustelun.
67 §
Viranomaisen ja julkista tehtävää hoitavan tietojenantovelvollisuus
Viranomaisen ja sen, joka hoitaa julkista tehtävää, on pyydettäessä ilmoitettava ulosottomiehelle kaikki
tiedossaan olevat:
1) velallisen omaisuutta ja varallisuutta, tuloja, velkoja ja muuta taloudellista asemaa sekä maksuyhteyksiä
koskevat tiedot;
2) velallisen työ- ja palvelussuhteita, eläkkeitä ja taloudellista toimintaa koskevat tiedot;
3) velallisen osoite- ja puhelintiedot samoin kuin muut yhteydenottoon tarvittavat tiedot.
Jos tietojenantovelvollinen on velalliseen 66 §:ssä tarkoitetussa suhteessa, hän on velvollinen antamaan
tietoja myös mainitun pykälän mukaisesti.
68 §
Sivulliselle asetettava uhkasakko
Jos 66 §:ssä tarkoitettu sivullinen kieltäytyy antamasta tietoja, ulosottomies saa velvoittaa hänet antamaan
tiedot heti tai määräajassa sakon uhalla. Jollei tietoja saada sivulliselta muulla tavalla, ulosottomies saa
velvoittaa hänet sakon uhalla saapumaan ulosottomiehen virkahuoneeseen tai muuhun sopivaan paikkaan
antamaan tiedot.
Ulosottoviranomaisen oikeus luovuttaa tietoja
69 § (8.5.2020/340)
Tietojen luovuttaminen hallintotehtävien hoitamista varten
Ulosottoviranomainen saa luovuttaa tietoja salassapitosäännösten estämättä oikeusministeriölle siltä osin
kuin se on välttämätöntä hallintotehtävien hoitamista varten.
70 §
Esitutkinta- ja eräät muut viranomaiset sekä tuomioistuimet
Sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa tai muussa laissa säädetään,
ulosottoviranomainen saa salassapitosäännösten estämättä yksittäistapauksessa antaa pyydettäessä
ulosottoviranomaisen asiakirjasta vastaajan tunniste- ja yhteystietoja sekä vastaajan taloudellista asemaa ja
toimintaa koskevia välttämättömiä tietoja: (8.5.2020/340)
1) syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle rikosten selvittämistä, esitutkintaa, syyteharkintaa ja
tuomioistuinkäsittelyä varten sekä törkeiden rikosten ennalta estämistä varten ja suojelupoliisille valtio- ja
yhteiskuntajärjestystä tai valtion turvallisuutta uhkaavien rikosten ennalta estämistä varten; (8.5.2020/340)
2) rahanpesun selvittelykeskukselle laissa säädettyjen tehtävien hoitamista varten;
3) syyttäjäviranomaiselle sakon muuntorangaistuksen harkintaa varten;
4) suojelupoliisille ja pääesikunnalle turvallisuusselvitysten laatimiseksi turvallisuusselvityslaissa (726/2014)
säädetyllä tavalla; (19.9.2014/741)
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 35/1015) syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle liiketoimintakiellon määräämistä tai pidentämistä koskevaa tutkintaa
varten ja poliisille liiketoimintakiellon noudattamisen valvontaa varten;
6) Tullille tullilaissa (1466/1994)  säädetyn tehtävän hoitamista varten; (22.5.2015/637)
7) konkurssiasiamiehelle laissa säädettyjen tehtävien hoitamista varten; (9.11.2007/987)
8) Maahanmuuttovirastolle kansalaisuuslaissa (359/2003)  säädettyjen tehtävien hoitamista varten.
(9.11.2007/987)
Ulosottomies saa salassapitosäännösten estämättä ilmaista tuomioistuimelle 1 momentissa tarkoitetun asian,
ulosottovalituksen, täytäntöönpanoriidan ja takaisinsaantiasian käsittelyä varten välttämättömät
ulosottoasiaan liittyvät tiedot. Mitä 73 §:ssä säädetään, ei estä ulosottomiestä ilmaisemasta välttämättömiä
tietoja tuomioistuimelle ulosottovalituksen tai täytäntöönpanoriidan käsittelyä varten, vaikka tietojen antaja
käyttää oikeuttaan kieltäytyä todistamasta. (8.5.2020/340)
Törkeällä rikoksella tarkoitetaan tässä pykälässä rikosta, josta ei ole säädetty lievempää rangaistusta kuin
neljä kuukautta vankeutta.
Tässä pykälässä tarkoitetut tiedot voidaan luovuttaa sähköisessä muodossa.
TulliL 1466/1994  on kumottu T ulliL:lla 304/2016 .
71 §
Veroviranomaiset ja julkisia tukia myöntävät
Sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa tai muussa laissa säädetään,
ulosottoviranomainen saa salassapitosäännösten estämättä yksittäistapauksessa antaa pyydettäessä
ulosottoviranomaisen asiakirjasta vastaajan tunniste- ja yhteystietoja sekä vastaajan taloudellista asemaa ja
toimintaa koskevia tietoja, jos tiedot ovat välttämättömiä: (8.5.2020/340)
1) veroviranomaiselle verotusta koskevan asian käsittelyä varten; taikka
2) työttömyyspäivärahaa tai muita julkisia avustuksia, tukia tai muita etuuksia myöntävälle tai valvovalle
viranomaiselle taikka julkisyhteisölle tai muulle yhteisölle tai säätiölle sellaisen asian käsittelyä varten.
Tietoa ei ilman erityistä syytä saa luovuttaa, jos asiakirjan laatimisesta on tietoa pyydettäessä kulunut yli
neljä vuotta. T iedot tulee luovuttaa ensisijaisesti 1 luvussa säädetyllä tavalla ulosottorekisteristä. T iedot
voidaan luovuttaa sähköisessä muodossa.
72 § (8.5.2020/340)
Oma-aloitteinen tietojen antaminen
Ulosottomies saa sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa tai muussa laissa
säädetään, salassapitosäännösten estämättä omasta aloitteestaan luovuttaa tietoja 70 §:n 1 momentin 1
kohdassa tarkoitetulle viranomaiselle siinä mainittua tarkoitusta varten, jos tiedot ovat välttämättömiä
kyseessä olevan viranomaisen tehtävän hoitamiseksi, ja on syytä epäillä, että vastaaja tai sivullinen on
saattanut syyllistyä virallisen syytteen alaiseen:
1) ulosottomenettelyssä tehtyyn rikokseen;
2) täytäntöönpanon tuloksen olennaisesti vaarantavaan rikokseen;
3) kirjanpitorikokseen; tai
4) muuhun kuin 1–3 kohdassa tarkoitettuun rikokseen, josta ei ole säädetty lievempää rangaistusta kuin neljä
kuukautta vankeutta.
Sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa tai muussa laissa säädetään,
ulosottomies saa salassapitosäännösten estämättä omasta aloitteestaan antaa tietoja myös 70 §:n 1 momentin
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 36/1015–7 kohdassa tarkoitetulle viranomaiselle siinä mainittua tarkoitusta varten, jos on syytä epäillä, että vastaaja
tai sivullinen on saattanut syyllistyä virallisen syytteen alaiseen rikokseen, ja tiedot ovat välttämättömiä
kyseessä olevan viranomaisen tehtävän hoitamiseksi. Epäilyttäviä liiketoimia koskeviin ilmoituksiin
sovelletaan, mitä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä annetun lain (444/2017) 9 luvun 5 §:n
1 momentissa säädetään.
Tietoja voidaan sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa tai muussa laissa
säädetään, salassapitosäännösten estämättä omasta aloitteesta antaa 71 §:ssä tarkoitetulle viranomaiselle,
yhteisölle tai säätiölle, jos on syytä epäillä, että vastaaja tai sivullinen on saattanut syyllistyä rikoslain
(39/1889) 29 luvun  1–4 §:ssä tarkoitettuun tekoon tai julkisen etuuden väärinkäyttöön, ja tiedot ovat
välttämättömiä kyseessä olevan viranomaisen, yhteisön tai säätiön tehtävän hoitamiseksi.
73 §
Kielto luovuttaa eräitä tietoja
Ulosottomies ei saa luovuttaa tietoa, joka on olennaisin osin saatu:
1) henkilöltä, joka on siinä menettelyssä todistajana velvollinen tai oikeutettu kieltäytymään todistamasta
siitä seikasta, jollei kieltäytymään oikeutettu anna luovuttamiseen suostumustaan;
2) velalliselta kysyttäessä 52 §:n 6–8 kohdassa tarkoitetusta seikasta, jos vastauksesta käy ilmi, että
velallinen on saattanut syyllistyä muuhun kuin ulosottomenettelyssä tehtyyn rikokseen, ja tiedon
luovuttaminen saattaa hänet siinä menettelyssä syytteen vaaraan; tai
3) sivulliselta, jos tieto koskee sivullisen väärinkäytöksiä.
Ulosottomiehen oikeudesta luovuttaa tietoja hakijalle säädetään 91 §:ssä. Mitä edellä säädetään, koskee
tietoja siitä riippumatta, ovatko ne muutoin salassa pidettäviä.
Uhkasakko
74 §
Uhkasakon asettaminen
Uhkasakko, jonka ulosottomies tämän lain nojalla asettaa, asetetaan rahamäärältään kiinteänä tai siten, että
uhkasakon suuruus määräytyy ajan kulumisen mukaan ( juokseva uhkasakko ). Juokseva uhkasakko asetetaan
määräämällä uhkasakolle kiinteä peruserä sekä lisäerä jokaista sellaista päätöksessä ilmoitettavaa ajanjaksoa
(uhkasakkojakso ) varten, jonka kuluessa ulosottoperustetta tai ulosottomiehen päätöstä ei ole noudatettu. Jos
juokseva uhkasakko asetetaan kiellon rikkomisen varalta, lisäerä voidaan määrätä ajan kulumisen sijasta
jokaisesta rikkomiskerrasta.
Jollei tästä laista tai täytäntöönpantavana olevasta ulosottoperusteesta muuta ilmene, uhkasakkoa asetettaessa
noudatetaan lisäksi soveltuvin osin, mitä uhkasakkolain (1113/1990) 6 §:n  3 momentissa sekä 7 ja 8 §:ssä
säädetään.
75 §
Kuuleminen ja tiedoksianto
Ennen uhkasakon asettamista ulosottomiehen on kuultava velvoitettua, jollei se tuntuvasti vaikeuta
täytäntöönpanoa.
Asiakirja, jossa jollekin asetetaan uhkasakko, on annettava hänelle tiedoksi niin kuin 38 §:ssä tai 40 ja 41
§:ssä säädetään. Jollei se onnistu, asiakirja saadaan lähettää muuhun selville saatuun osoitteeseen tai antaa
tiedoksi asiamiehelle, jos tämä on käyttänyt siinä asiassa puhevaltaa. Uhkasakkoa ei kuitenkaan saa tuomita
maksettavaksi siltä osin kuin henkilökohtaisesta tiedoksisaannista on epäselvyyttä.
76 §
Uuden uhkasakon asettaminen
Ulosottomies saa asettaa uuden uhkasakon, vaikka aikaisemmin asetettua uhkasakkoa ei ole tuomittu
maksettavaksi. Aikaisemmin asetettu uhkasakko kuitenkin raukeaa, jollei ulosottomies uutta uhkasakkoa
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 37/101koskevassa tiedoksiannossa samalla ilmoita päätöksestään hakea käräjäoikeudelta aikaisemman uhkasakon
tuomitsemista.
77 §
Muutoksenhaku
Ulosottomiehen päätökseen, joka koskee uhkasakon asettamista, saa hakea muutosta valittamalla.
Muutoksenhaku ei kuitenkaan lykkää asianomaisen velvollisuutta noudattaa ulosottomiehen asettamaa
velvoitetta. Ulosottomies voi oikaista päätöstään noudattaen, mitä 10 luvun 1–5 §:ssä ja 1 1 luvun 12 §:ssä
säädetään.
78 §
Hakemus uhkasakon tuomitsemisesta
Tämän lain 1 1 luvun 2 §:ssä tarkoitettu käräjäoikeus tuomitsee ulosottomiehen hakemuksesta maksettavaksi
ulosottomiehen asettaman uhkasakon. Jos uhkasakko on asetettu täytäntöönpantavana olevassa
ulosottoperusteessa, ulosottomies voi hakea tuomitsemista myös uhkasakon asettaneelta tuomioistuimelta.
Ennen 1 momentissa tarkoitetun hakemuksen tekemistä ulosottomiehen on kuultava velvoitettua, jos se on
tarpeellista. Ulosottomiehen on ilmoitettava hakemuksen tekemistä koskevasta päätöksestään velvoitetulle.
79 §
Maksettavaksi tuomitsemisen edellytykset
Tuomioistuimen, jolta ulosottomies hakee uhkasakon maksettavaksi tuomitsemista, tulee omasta
aloitteestaan tutkia ulosottomiehen tekemän uhkasakon asettamispäätöksen oikeellisuus. Uhkasakko
tuomitaan maksettavaksi, jos velvoitetta ei ole täytetty tai sitä on rikottu ilman pätevää syytä. Uhkasakon
tuomitsemisessa noudatetaan lisäksi soveltuvin osin, mitä uhkasakkolain 10 §:n  2 momentissa ja 1 1 §:ssä
säädetään. Jos juokseva uhkasakko on asetettu määräämällä lisäerä jokaisesta rikkomiskerrasta, lisäerät
raukeavat uhkasakon peruserän kolme kertaa ylittäviltä osin niiltä rikkomiskerroilta, jotka on tehty ennen
kuin päätös uhkasakon tuomitsemisesta tehdään.
Uhkasakko voidaan tuomita maksettavaksi, vaikka uhkasakon asettamista koskeva ulosottoperuste tai
ulosottomiehen päätös ei ole lainvoimainen.
80 §
Uhkasakkoasian käsittely tuomioistuimessa
Uhkasakon tuomitsemista koskevan asian käsittelyssä tuomioistuimessa noudatetaan soveltuvin osin, mitä 1 1
luvun 15 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 19 §:ssä säädetään. T uomioistuin voi määrätä ulosottomiehen antaman
uhkasakkopäätöksen täytäntöönpanon keskeytettäväksi noudattaen soveltuvin osin, mitä 10 luvun 20–26
§:ssä säädetään. Jos ulosottomiehen hakemus hylätään, valtio voidaan velvoitetun vaatimuksesta määrätä
korvaamaan tämän kohtuulliset oikeudenkäyntikulut.
Ennen kuin uhkasakko tuomitaan maksettavaksi, velvoitettua on kuultava.
81 §
Tuomitsemispäätöksen täytäntöönpano
Lainvoimaa vailla oleva käräjäoikeuden päätös, jolla uhkasakko on tuomittu maksettavaksi, voidaan panna
heti täytäntöön, jollei muutoksenhakutuomioistuin noudattaen soveltuvin osin, mitä 10 luvun 20–26 §:ssä
säädetään, toisin määrää. Ulosmitattu omaisuus saadaan ennen päätöksen lainvoimaisuutta kuitenkin myydä
ainoastaan 2 luvun 5 §:n 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa. Hovioikeuden päätöksestä, jolla uhkasakko
on tuomittu maksettavaksi, on voimassa, mitä 2 luvun 10 §:ssä säädetään.
Voimakeinot
82 §
Voimakeinot täytäntöönpanon toimittamiseksi
Ulosottomiehellä on oikeus etsiessään ulosmittauskelpoista omaisuutta, muuta täytäntöönpanon kohdetta tai
asiassa selvitystä taikka päästäkseen täytäntöönpanon edellyttämiin tiloihin tarvittaessa avata tai avauttaa
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 38/101lukkoja ja ovia sekä täytäntöönpanon toimittamiseksi käyttää muita vastaavia voimakeinoja siinä määrin
kuin niitä voidaan olosuhteet huomioon ottaen pitää perusteltuina sekä saada poliisilta virka-apua.
Asianomaiselle on kuitenkin varattava tilaisuus toimia itse, jollei täytäntöönpano sen johdosta vaarannu.
83 §
Henkilöön kohdistuvat voimakeinot
Jos ulosottomies kohtaa vastarintaa, jolla pyritään estämään täytäntöönpano tai sitä tuntuvasti vaikeuttamaan,
ulosottomiehellä on oikeus saada poliisilta virka-apua. Ulosottomies saa vastarintaa kohdatessaan itsekin
käyttää sellaisia vastarinnan murtamiseksi tarpeellisia voimakeinoja, joita täytäntöönpanotehtävän laatu,
vastarinnan vaarallisuus sekä tilanne muutoinkin huomioon ottaen voidaan pitää puolustettavina.
Voimakeinojen käytön liioittelusta säädetään rikoslain 4 luvun 6 §:n  3 momentissa ja 7 §:ssä.
Takaisinsaanti
84 §
Takaisinsaantiperusteet ja takaisinsaantikanne
Ulosottoa hakeneen velkojan oikeutta loukkaava oikeustoimi tai siihen vaikutukseltaan rinnastettava
menettely , järjestely tai muu toimenpide voidaan hakijan kanteen johdosta tuomioistuimen päätöksellä
peräyttää takaisinsaannista konkurssipesään annetussa laissa (758/1991)  säädetyillä perusteilla. Mainitussa
laissa tarkoitettuna määräpäivänä on tällöin ulosottoasian vireilletulopäivä. Ulosoton hakija ja sivullinen
voivat lisäksi vaatia mainitussa laissa tarkoitettua korvausta, tuottoa ja korkoa sekä vastikkeen palauttamista
tai sitä koskevan velvollisuuden poistamista. Jollei jäljempänä toisin säädetä, takaisinsaannista on muutoin
soveltuvin osin voimassa, mitä mainitussa laissa säädetään.
85 §
Takaisinsaantiväite
Ulosoton hakija voi vaatia oikeustoimen peräyttämistä ja vastikkeen palauttamisvelvollisuuden poistamista
myös takaisinsaantiperustetta koskevalla väitteellä täytäntöönpanoriidassa tai muussa oikeudenkäynnissä,
jossa sivullinen vaatii oikeutta ulosmittauksen kohteeseen. Hakija voi esittää sellaisen takaisinsaantiväitteen
myös ulosottovalitusasiassa, jossa vaaditaan täytäntöönpanotoimen kumoamista sivullisen oikeuden
perusteella.
Mitä tässä laissa säädetään takaisinsaantikanteesta, koskee soveltuvin osin myös takaisinsaantiväitettä.
86 §
Takaisinsaantikanne ulosottoasian vireillä ollessa
Takaisinsaantikanne voidaan nostaa sen jälkeen, kun ulosottoasia on tullut vireille.
Jos ulosottoasia on kannetta nostettaessa vireillä, kannetta ajavan ulosoton hakijan on toimitettava
tuomioistuimelle ulosottomiehen ilmoitus vireilletulopäivästä ja lausunto siitä, tuleeko kantajan saatava
todennäköisesti kertymään sellaisesta velalliselle riidattomasti kuuluvasta omaisuudesta tai tulosta, joka
voidaan ulosmitata seuraavan kuuden kuukauden aikana. Jos täysi kertymä on mainitussa ajassa
odotettavissa, kannetta ei voida tutkia.
87 §
Takaisinsaantikanne ulosottoasian vireilläolon jälkeen
Takaisinsaantikanne on nostettava kuuden kuukauden kuluessa 95 §:n 1 momentissa tarkoitetun
estetodistuksen päivämäärästä. Palkan tai muun toistuvaistulon ulosmittauksessa mainittu määräaika
lasketaan siitä, kun kaksi vuotta on kulunut asian vireilletulosta, jollei estetodistusta ole annettu sitä ennen.
Jos ulosmittauksesta on valitettu, takaisinsaantikanne on nostettava kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun
ulosmittauksen kumoamista koskeva ratkaisu on tullut lainvoimaiseksi.
Jos kysymys on osituksesta eikä siitä ole annettu Digi- ja väestötietovirastoon tai Ahvenanmaan
maakunnassa Ahvenanmaan valtionvirastoon osituskirjaa, takaisinsaantikanteen saa nostaa kuuden
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 39/101kuukauden kuluessa siitä, kun osituskirja annetaan Digi- ja väestötietovirastoon tai Ahvenanmaan
maakunnassa Ahvenanmaan valtionvirastoon. (29.1 1.2019/1 141)
88 §
Takaisinsaanti ja rauennut maksukyvyttömyysmenettely
Jos velkoja hakee ulosottoa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun konkurssi-, yrityssaneeraus- tai
yksityishenkilön velkajärjestelymenettely on ennen konkurssituomion antamista taikka saneeraus- tai
maksuohjelman vahvistamista rauennut tai velkojasta johtumattomasta syystä päättynyt, takaisinsaannin
määräpäivä määräytyy mainitun menettelyn mukaisesti.
89 §
Peräytyneen omaisuuden ulosmittaus
Sivullinen on velvollinen luovuttamaan peräytyneeksi määrätyn oikeustoimen kohteena olevan omaisuuden
sekä tuomitun korvauksen, tuoton ja koron ulosottomiehelle. Edellä tarkoitetuista varoista on ensin
vähennettävä määrä, joka tuomioistuimen päätöksen mukaan on maksettava sivulliselle. Jäljelle jäävistä
varoista ulosmitataan määrä, joka vastaa hakijan niitä saatavia, joista hänellä oli ulosottoperuste
takaisinsaantikannetta nostettaessa, sekä hakijalle takaisinsaantioikeudenkäynnissä tuomittuja
oikeudenkäyntikuluja. Rahaksi muuttamista edellyttävä omaisuus myydään niin kuin 5 luvussa säädetään.
Mahdollinen ylijäämä tulee palauttaa sivulliselle.
90 §
Täytäntöönpanon keskeyttäminen
Tuomioistuin, joka käsittelee takaisinsaantikannetta, voi kieltää kanteessa tarkoitettuun omaisuuteen
kohdistuvan täytäntöönpanon tai määrätä sen keskeytettäväksi. Määräyksestä on soveltuvin osin voimassa,
mitä 10 luvun 20–26 §:ssä säädetään.
91 §
Tietojen antaminen hakijalle
Ulosottomiehen tulee viipymättä ilmoittaa hakijalle, jonka saatavan suuruus huomioon ottaen sillä ilmeisesti
on merkitystä, havaitsemistaan seikoista, jotka saattavat antaa aiheen takaisinsaantikanteen nostamiseen,
hakemukseen konkurssiin asettamiseksi tai muuhun niitä vastaavaan erityiseen toimeen hänen saatavansa
perimiseksi. Hakijalle tulee antaa myös mahdollinen ulosottoselvityspöytäkirja ja muut tarpeelliset asiakirjat.
Ulosottomies saa antaa hakijalle myös 73 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja tietoja. Hakija ei saa
käyttää näitä tietoja oikeudenkäymiskaaren todistamista koskevien rajoitusten kiertämiseksi eikä velallisen
syytteeseen saattamiseksi. Ulosottomiehen tulee muistuttaa hakijaa mainituista rajoituksista.
Suorituskielto luotonannossa
92 §
Kiellon edellytykset
Jos havaitaan, että velallinen ilmeisesti ulosoton välttämiseksi luotollista tiliä tai muuta vastaavaa luotonottoa
hyväksikäyttäen nostaa luottoa tai lisäluottoa ja ohjaa saataviaan tai tuloaan tällaiselle tilille, ulosottomies
saa kieltää velallista ulosottovelkojan vahingoksi maksamasta takaisin tai muutoin suorittamasta kiellon
antamisen jälkeen nostamaansa luottoa. Kielto on annettava välittömästi tiedoksi myös luotonantajalle.
Velalliselle annettu suorituskielto koskee sellaista luottoa tai lisäluottoa, jonka luotonantaja on kiellon
tiedoksi saatuaan luotollisen tilin tai vastaavan luoton puitteissa tai muodossa velalliselle myöntänyt.
Velallista ja luotonantajaa on kuultava ennen 1 momentissa tarkoitetun kiellon antamista, jollei se tuntuvasti
vaikeuta täytäntöönpanoa.
93 §
Kiellon oikeusvaikutukset
Edellä 92 §:ssä tarkoitetun kiellon vastainen suoritus on tehoton. Luotonantaja ei saa käyttää kiellossa
tarkoitetun luoton takaisinmaksuksi tehtyjä suorituksia myöskään kuittaukseen siltä osin kuin suoritukset
vastaavat kiellon tiedoksisaannin jälkeen myönnettyä luottoa tai lisäluottoa.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 40/101Luotonantaja on velvollinen tilittämään ulosottomiehelle tehottomalla toimella suoritetut varat. T ilittämättä
jätetty määrä voidaan ulosmitata luotonantajalta ulosottomiehen kieltopäätöksen nojalla.
Vireilläolon päättyminen
94 §
Vireilläolon päättyminen lopputilitykseen
Maksuvelvoitetta koskevan ulosottoasian vireilläolo päättyy , kun ulosottomies tilittää kertyneet varat
(lopputilitys ). Välitilitykset lakkauttavat vireilläolon tilitetyn määrän osalta. Jos varat on tilitetty vakuutta
vastaan, asian vireilläolo päättyy vasta, kun oikeus niihin on lopullisesti ratkaistu. Sama koskee asiaa, jossa
velkoja on vapautettu vakuuden asettamisesta.
95 §
Vireilläolon päättyminen estetodistukseen
Jollei saatavalle ole kertynyt täyttä suoritusta ( varattomuuseste ) tai jollei myöskään velallisen olinpaikasta
ole tietoa ( varattomuus- ja tuntemattomuuseste ), hakijalle on annettava sitä koskeva todistus.
Myös silloin, kun maksuvelvoitteen täytäntöönpano päättyy muuhun kuin 1 momentissa tarkoitettuun
esteeseen, hakijalle on annettava sitä koskeva todistus.
Ulosottoasian vireilläolo päättyy estetodistuksen antamispäivänä.
96 §
Muu kuin maksuvelvoite
Muuta kuin maksuvelvoitetta koskevan ulosottoasian vireilläolo päättyy silloin, kun ulosottomies on
suorittanut täytäntöönpanotoimet loppuun tai antanut todistuksen täytäntöönpanoa kohdanneesta esteestä.
97 §
Konkurssin vaikutus ulosottoasian vireilläoloon
Konkurssin alkaessa vireillä oleva maksuvelvoitetta koskeva ulosottoasia, jonka täytäntöönpanoa ei voida
konkurssin vuoksi jatkaa, pysyy vireillä enintään konkurssin alkamista seuraavan kuuden kuukauden ajan.
Ulosottoasian täytäntöönpanoa jatketaan, jos konkurssi tätä ennen peruuntuu, raukeaa tai muuten lakkaa.
98 §
Estetodistuksen sisältö
Estetodistuksesta tulee käydä ilmi asiassa suoritetut keskeiset toimenpiteet. Ulosottomiehen on
allekirjoitettava estetodistus. T odistus voidaan antaa sähköisesti.
99 §
Varattomuustodistus ilman vireillepanoa
Velkojalla, joka saattaa todennäköiseksi, että hänellä on saatava velalliselta, on oikeus ilman
ulosottohakemusta saada todistus siitä, että kyseistä velallista koskeva 95 §:n 1 momentissa tarkoitettu
estetodistus on annettu pyyntöä edeltävän kuuden kuukauden aikana eikä ulosmittausta ole tämän jälkeen
toimitettu. T odistus voidaan antaa sähköisesti. T odistuksen pyytäjän nimi sekä saatava ja sen peruste tulee
tallettaa ulosoton tietojärjestelmään.
100 §
Vireilläolon päättymistä koskeva todistus
Vastaajalle on pyynnöstä annettava ulosottomiehen allekirjoittama todistus siitä, että ulosottoasian vireilläolo
on päättynyt. Maksuvelvoitetta koskevaan todistukseen on merkittävä peritty ja perimättä jäänyt määrä sekä
se, onko saatava rekisteröity passiiviasiaksi. Muuta ulosottoasiaa koskevaan todistukseen tulee merkitä
vireilläolon päättymisen syy .
Ulosottoperusteen täytäntöönpanokelpoisuuden päättymisen johdosta annettavasta todistuksesta säädetään 2
luvun 28 §:n 2 momentissa.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 41/101101 §
Pieni jäännössaatava
Jos hakijan saatavasta on tilityksen jälkeen jäljellä enintään valtioneuvoston asetuksella säädetty vähäinen
rahamäärä, ulosottomies saa jättää sen perimättä ja tehdä lopputilityksen. Mitä tässä säädetään, ei koske
lapselle tulevaa elatusapua tai sille kertyvää viivästyskorkoa.
Passiivisaatava
102 §
Passiivisaatavaksi rekisteröinti
Jos maksuvelvoitetta koskevan ulosottoasian vireilläolo päättyy 95 §:n 1 momentissa tarkoitettuun esteeseen,
asia merkitään hakijan pyynnöstä ulosottorekisteriin passiivisaatavaksi. Tätä koskeva pyyntö tulee esittää
ulosottohakemuksessa tai myöhemmin asian vireilläolon aikana. Passiivisaatavaksi merkitseminen ei jatka
ulosottoasian vireilläoloa.
Passiivisaatavan rekisteröinti on voimassa kaksi vuotta estetodistuksen päivämäärästä. (29.4.2016/323)
Rekisteröintipyynnön katsotaan koskevan kaikkia samanaikaisessa ulosotossa olevia saatavia, jollei hakija
peruuta pyyntöä jonkin saatavan osalta. Rekisteröinnin voimassaoloaika lasketaan samanaikaisessa
ulosotossa viimeisestä estetodistuksesta.
103 §
Ulosmittaus passiivisaatavan perimiseksi
Ulosottomies ei ole velvollinen etsimään velalliselle kuuluvaa omaisuutta tai selvittämään velallisen
olinpaikkaa passiivisaatavan perimiseksi. Jos kuitenkin ulosmittauskelpoista omaisuutta löytyy , se tulee
ulosmitata passiivisaatavan suorittamiseksi, jollei siihen ole estettä. Passiivisaatavaa koskeva ulosottoasia
tulee vireille ulosmittauspäätöksellä tai väliaikaistoimella. V ireilläolon päättymisen jälkeen saatava
merkitään tarvittaessa uudelleen passiivirekisteriin, jos rekisteröintiaikaa on jäljellä.
Omaisuutta, joka on ulosmitattu yksin passiivisaatavan suorittamiseksi, ei saa myydä eikä varoja
muussakaan tapauksessa tilittää passiivisaatavan suorittamiseksi ennen kuin sen määrä on tarkistettu.
104 §
Velkojan ilmoitusvelvollisuus
Velkojan tulee passiivisaatavan suorittamiseksi toimitetun ulosmittauksen jälkeen ilmoittaa ulosottomiehen
asettamassa määräajassa ja 1 §:ssä tarkoitetulla tavalla saatavansa määrä. Muussa tapauksessa ulosmittaus
voidaan peruuttaa. V elkojan tulee muulloinkin ulosottomiehen pyynnöstä ilmoittaa saatavansa määrä.
Muussa tapauksessa saatava voidaan poistaa passiivirekisteristä. V elkoja on velvollinen omasta aloitteestaan
ilmoittamaan ulosottomiehelle, jos passiivisaatava tulee kokonaan suoritetuksi.
Suppea ulosotto
105 §
Hakeminen ja kohde
Jos hakija haluaa tyytyä suppeaan ulosottoon, sitä tulee pyytää nimenomaisesti ulosottohakemuksessa. Jos
usea velallinen vastaa samasta velasta, suppeaan ulosottoon ei voida ryhtyä.
Suppeassa ulosotossa voidaan ulosmitata toistuvaistulo tai veroennakon palautus sekä muu valtioneuvoston
asetuksella säädettävä omaisuus, jota ei tarvitse muuttaa rahaksi. Ulosottomiehen tulee etsiä tällaista
omaisuutta tarkastamalla velallisen varallisuustietoja rekistereistä ja suorittamalla muita vastaavia toimia niin
kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään.
Velallisen olinpaikkaa tulee selvittää ja muulta kuin 2 momentissa tarkoitetulta osin menetellä kuten
tavallisessa ulosottoasiassa.
106 §
Pyynnön peruuttaminen
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 42/101Hakija voi peruuttaa suppeaa ulosottoa koskevan rajoituksen hakemuksestaan, jolloin velalliselle kuuluvaa
omaisuutta tulee etsiä kuten tavallisessa ulosottoasiassa.
Jos muussa asiassa on ulosmitattu omaisuutta, joka on myytävä, ja ulosottomies arvioi, että suppeassa
ulosotossa perittävänä oleva saatava kertyisi kokonaan tai sille etuoikeussäännökset huomioon ottaen kertyisi
valtioneuvoston asetuksella säädettyä suurempi määrä, hakijalta tulee tiedustella, peruuttaako hän suppeaa
ulosottoa koskevan rajoituksen.
107 §
Oikeusvaikutukset
Suppeaa ulosottoa koskevan asian vireilletulolla on sama oikeusvaikutus kuin tavallisella ulosottoasialla.
Varattomuusestetodistuksen sijasta annetaan estetodistus, jonka mukaan velalliselta ei ole löydetty riittävästi
omaisuutta, joka voi olla suppean ulosoton kohteena. Jollei myöskään velallisen olinpaikasta ole tietoa,
annetaan lisäksi todistus tuntemattomuusesteestä. Suppean ulosoton jälkeen saatavaa ei voida merkitä
passiivisaatavaksi eikä takaisinsaantikannetta voida nostaa.
Täydentäviä säännöksiä
108 §
Virka-apu muulta viranomaiselta
Poliisi ja muu viranomainen ovat velvollisia antamaan ulosottomiehelle täytäntöönpanossa tarpeellista virka-
apua.
Ulosottoylitarkastaja saa pyytää virka-apua muulta viranomaiselta, jos asia on kiireellinen. (19.6.2019/778)
109 §
Asiantuntija
Ulosottomies saa käyttää asiantuntijaa, jos tässä laissa niin säädetään tai jos siihen on erityistä tarvetta
kirjanpitoaineiston selvittämiseksi tai muun vastaavan tehtävän suorittamiseksi.
Asiantuntijana ei saa toimia henkilö, joka on asiaan tai ulosottoasian asianosaiseen sellaisessa suhteessa, että
hänen puolueettomuutensa tai luotettavuutensa voidaan katsoa vaarantuvan. Ulosottomiehen on tarvittaessa
muistutettava asiantuntijaa lain mukaisesta vaitiolovelvollisuudesta.
Asiantuntijan käyttämisestä aiheutuneista kuluista on voimassa, mitä 9 luvussa säädetään. Kulut voidaan
kuitenkin erityisestä syystä osaksi tai kokonaan jättää valtion vastattaviksi.
110 §
Toimitsija
Erikseen säädetyissä tapauksissa ulosottomies saa asettaa toimitsijan. T oimitsijan on hoidettava haltuunsa
annettua omaisuutta huolellisesti, noudatettava ulosottomiehen hänelle antamia määräyksiä sekä esitettävä
selvitys toimenpiteistään.
Toimitsijasta on muutoin voimassa, mitä asiantuntijasta säädetään 109 §:ssä.
111 §
Vahingonkorvaus valtion varoista
Valtion varoista voidaan harkinnan mukaan ilman oikeudenkäyntiä maksaa vahingonkorvausta asianosaiselle
tai sivulliselle, jos valtion korvausvastuuta voidaan pitää selvänä tai korvauksen maksamista kohtuullisena.
Jos valtiolta korvausta saanut olisi voinut hakea korvausta toiselta, valtiolla on oikeus vaatia maksamansa
määrä viimeksi mainitulta.
111 a § (29.4.2016/323)
Asian käsittelykieli ulosottoasiassa
Asian käsittelykieleen ulosottoasiassa sovelletaan, mitä kielilain (423/2003) 15 §:ssä  säädetään asian
käsittelykielestä riita-asiassa.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 43/101Asianosaisen oikeuteen saada asiakirjan käännös sovelletaan, mitä kielilain 20 §:n 2 momentissa säädetään
riita-asian asianosaisen oikeudesta asiakirjan käännökseen.
112 §
Tulkkaus
Sen lisäksi, mitä oikeudesta tulkkaukseen muualla säädetään, ulosottoviranomaisen tulee käytettävissä
olevien mahdollisuuksien mukaan huolehtia tulkkauksesta, jos asianosainen tai muu henkilö, jota tulee tämän
lain mukaan kuulla, käyttämänsä kielen taikka aisti- tai puhevian takia ei voi tulla ymmärretyksi ja tulkkaus
on tarpeen asian selvittämiseksi tai asianomaisen oikeuksien turvaamiseksi. T ulkkauksesta aiheutuneet kulut
jäävät valtion vastattaviksi.
113 §
Alaikäistä koskeva ilmoitus
Jos ulosottoperusteena on riita-asiassa annettu tuomio ja velallisena on alle 18-vuotias henkilö,
ulosottomiehen tulee salassapitosäännösten estämättä tehdä asian vireilletulosta ilmoitus
holhousviranomaiselle mahdollisia holhoustoimesta annetun lain 91 §:ssä tarkoitettuja toimia varten.
Ilmoitusta ei tehdä vahingonkorvaussaatavista. Täytäntöönpano on keskeytyneenä tarpeellisen ajan.
(29.1 1.2019/1 141)
Alle 15-vuotiaasta velallisesta ei anneta 1 luvun 31 §:ssä tarkoitettua todistusta eikä luottotietoiminnan
harjoittajalle 32 §:ssä tarkoitettuja tietoja.
4 luku
Ulosmittaus
Yleinen säännös ja määritelmiä
1 §
Maksuvelvoitteen täytäntöönpano
Ulosottoperuste, jossa on asetettu rahamääräinen maksuvelvoite, pannaan täytäntöön siten, että hakijan
saatavan suorittamiseksi tarvittava määrä velalliselle kuuluvaa omaisuutta ulosmitataan tässä luvussa
säädetyllä tavalla. Ulosmitattu omaisuus muutetaan rahaksi ja saadut varat tilitetään niin kuin 5 ja 6 luvussa
säädetään.
Täytäntöönpanon jatkumisen turvaamiseksi ulosottomies saa erikseen säädetyissä tapauksissa toimittaa
ulosmittauksen ilman 5 ja 6 luvussa tarkoitettuja jatkotoimia ( turvaava ulosmittaus ).
Jos maksuvelvoite on tavaramääräinen eikä sellaista tavaraa löydetä, hakijalle annetaan estetodistus, jollei
ulosottoperusteessa ole asetettu toissijaista rahamääräistä maksuvelvoitetta.
Mitä tässä laissa säädetään panttioikeudesta, koskee myös sellaista pidätysoikeutta, jonka haltijalla on oikeus
pitää vakuus hallussaan.
2 §
Palkka
Palkalla tarkoitetaan kaikenlaista palkkaa, palkkiota, luontoisetua sekä muuta etuutta ja korvausta, joka
saadaan työ- tai virkasuhteessa, samoin kuin ennakkoperintälain (1118/1996) 13 §:n  1 momentin 2 kohdassa
tarkoitettua muuta etuutta. Ulosmittaamatta jätetään kohtuullinen korvaus matkakuluista, omien
työvälineiden käyttämisestä ja muista työn suorittamisen edellyttämistä kustannuksista. T yönantajan
myöntämä etuus, jonka saaminen tai arvo perustuu pörssinoteeraukseen tai sattumanvaraiseen seikkaan,
saadaan ulosmitata kokonaan.
Palkkaa koskevia säännöksiä sovelletaan myös:
1) eläkkeeseen sekä sairauspäivärahaan ja muihin sellaisiin palkan sijasta maksettaviin toimeentuloetuuksiin
ja korvauksiin, joiden ulosmittaamista ei ole laissa kielletty;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 44/1012) korvaukseen, joka maksetaan luonnolliselle henkilölle patenttia koskevan oikeuden, tekijänoikeuden ja
muun vastaavan oikeuden luovutuksesta tai käyttämisestä;
3) apurahaan ja muihin vastaaviin varoihin, jotka julkisyhteisö taikka yleishyödyllinen yhteisö tai säätiö on
myöntänyt luonnolliselle henkilölle, jollei saaja osoita, että varat on myönnetty 19 §:n 1 momentin 6 kohdan
mukaiseen tarkoitukseen.
3 §
Alus ja kiinnityskelpoinen auto
Aluksella tarkoitetaan aluskiinnityslaissa (211/1927)  tarkoitettua alusta ja muuta aluskiinnityksen ja sen
tuottaman panttioikeuden kohdetta. Mitä aluksesta säädetään, koskee myös kiinnityksestä ilma-aluksiin
annetussa laissa (211/1928)  tarkoitettua ilma-alusta ja muuta ilma-aluskiinnityksen ja sen tuottaman
panttioikeuden kohdetta.
Kiinnityskelpoisella autolla tarkoitetaan autokiinnityslaissa (810/1972)  tarkoitettua autoa ja muuta
autokiinnityksen ja sen tuottaman panttioikeuden kohdetta.
4 §
Kiinteistöä koskevien säännösten soveltamisala
Mitä kiinteistöstä säädetään, koskee myös kiinteistön määräalaa ja määräosaa sekä soveltuvin osin sellaista
maanvuokraoikeutta tai muuta käyttöoikeutta, joka voidaan maakaaren (540/1995) 19 luvun 1 §:n  mukaan
kiinnittää.
Maksukehotus ja maksuaika
5 §
Maksukehotus
Maksukehotuksen antamisesta säädetään 3 luvun 33 §:ssä. Maksukehotuksessa asetetaan määräpäivä, jolloin
velallisen on viimeistään suoritettava hakijan saatava ulosottomiehelle. Väliaikaistoimi ja tarvittaessa
veronpalautuksen ulosmittaus saadaan toimittaa ennen määräpäivää.
Jos maksukehotusta antamatta on ulosmitattu omaisuutta, joka on muutettava rahaksi, velalliselle tulee
jälkikäteen varata tilaisuus suorittaa hakijan saatava.
Jos velallinen maksaa saatavan viimeistään maksukehotuksessa asetettuna määräpäivänä, asian vireilletuloa
ei merkitä 1 luvun 31 §:ssä tarkoitettuun todistukseen.
6 §
Maksuaika
Jollei velallinen maksa hakijan saatavaa viimeistään maksukehotuksessa asetettuna määräpäivänä,
toimitetaan ulosmittaus. Ulosottomies saa kuitenkin erityisestä syystä antaa velalliselle pyynnöstä
maksuaikaa, jos velallinen todennäköisesti maksaa saatavan maksuaikaa saatuaan. Maksuaikaa voidaan antaa
enintään kolme kuukautta maksukehotuksen määräpäivästä laskettuna. Jos velallinen osoittaa hakijan siihen
suostuneen, maksuaikaa voidaan antaa tätä pitempi aika, hakemuksen raukeamatta ei kuitenkaan yli kuutta
kuukautta. T arvittaessa ulosottomies saa toimittaa maksuaikana turvaavan ulosmittauksen.
Ilman hakijan suostumusta ulosottomies ei saa antaa maksuaikaa, jos perittävänä on lapsen elatusapu.
Maksuaikaa koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta.
7 §
Varojen kohdentaminen velallisen pyynnön mukaisesti
Jos velallinen on suorittamansa maksun yhteydessä pyytänyt varojen käyttämistä tietyn velan suoritukseksi,
varat kohdennetaan sen mukaisesti. Paremmassa etuoikeusasemassa olevan hakijan oikeutta ei kuitenkaan
saa loukata ilman painavaa syytä tai olennaisesti vaarantaa samassa etuoikeusasemassa olevan hakijan
maksunsaantia. Sen jälkeen kun velallinen on maksanut varat ulosottomiehelle 83 §:n mukaisesti, ne ovat
muutoin samassa asemassa kuin ulosmitatut varat.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 45/101Ulosmittauksen kohde ja sivullisen asema
8 §
Ulosmittauksen kohde
Ulosmittauksen kohteena voi olla velalliselle kuuluva esine tai oikeus, joka voidaan yksilöidä ja jolla on
varallisuusarvoa, jollei sellaisen omaisuuden ulosmittaamista laissa erikseen kielletä. Ulosmittaus kattaa
myös esineen ainesosat ja tarpeiston, ulosmittauksen jälkeen erääntyvän tuoton sekä ulosmitatun omaisuuden
sijaan tulevan omaisuuden.
Saatava voidaan ulosmitata, vaikkei velallisella vielä ole lopullista saamisoikeutta, jos saatava on riittävästi
yksilöity sopimuksessa tai kun velallinen on vaatinut toiselta suoritusta sopimuksen tai lain perusteella.
9 §
Sivulliselle kuuluva omaisuus
Sivulliselle kuuluvaa omaisuutta ei saa ulosmitata, paitsi jos se ulosottoperusteen mukaan vastaa hakijan
saatavasta tai kuuluu velalliselta ulosmitattuun esineeseen sen ainesosana tai tarpeistona.
Yhteisomistusesineen ulosmittauksesta säädetään 73 §:ssä.
10 §
Velallisen hallinnassa oleva irtain omaisuus
Velallisen hallinnassa oleva irtain omaisuus saadaan ulosmitata, jollei sivullinen osoita tai muutoin käy ilmi,
että omaisuus kuuluu sivulliselle. Sama koskee sellaista irtainta omaisuutta, joka on merkitty julkiseen
rekisteriin velallisen omaisuudeksi.
11 §
Yhteisessä hallinnassa oleva irtain omaisuus
Velallisen ja sivullisen yhteisessä hallinnassa olevan irtaimen omaisuuden katsotaan kuuluvan heille yhtä
suurin osuuksin, jollei sivullinen osoita tai muutoin käy ilmi, että omaisuus kuuluu yksin tai mainittua
suuremmalla osuudella hänelle.
12 §
Sivullisen hallinnassa oleva irtain omaisuus
Sivullisen hallinnassa oleva velalliselle kuuluva irtain omaisuus saadaan ulosmitata.
Jollei velallisen omistusoikeutta ole selvitetty , mutta sille on todennäköisiä perusteita, omaisuus saadaan
ulosmitata. Tällöin on annettava osoitus täytäntöönpanoriitaan.
13 §
Lainhuudon merkitys
Kiinteistö, johon velallisella on lainhuuto, saadaan ulosmitata ainesosineen ja tarpeistoineen, jollei sivullinen
osoita tai muutoin käy ilmi, että kiinteistö kuuluu hänelle tai ettei tietty esine hänen omistamanaan kuulu
kiinteistöön.
Mitä 1 momentissa säädetään lainhuudosta, koskee myös maanvuokraoikeuden tai muun käyttöoikeuden
kirjausta.
14 §
Keinotekoinen järjestely
Väite siitä, että omaisuus kuuluu sivulliselle, ei estä omaisuuden ulosmittaamista, jos
1) havaitaan, että sivullisen asema perustuu sellaiseen varallisuus- tai muuhun järjestelyyn, jolle annettu
oikeudellinen muoto ei vastaa asian varsinaista luonnetta tai tarkoitusta, kun otetaan huomioon velallisen
käytettävissä oleva omistajan määräysvaltaan verrattava valta, omistajan toimiin verrattavat toimet sekä
velallisen järjestelystä saamat edut ja muut vastaavat seikat, ja
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 46/1012) sellaista oikeudellista muotoa ilmeisesti käytetään ulosoton välttämiseksi tai omaisuuden pitämiseksi
velkojien ulottumattomissa eikä
3) hakijan saatavaa todennäköisesti muuten saada velalliselta kohtuullisessa ajassa perityksi.
Ulosmittausta ei kuitenkaan saa toimittaa, jos järjestelyssä mukana oleva sivullinen saattaa todennäköiseksi,
että ulosmittaus loukkaa hänen todellista oikeuttaan. Ulosottomiehen on sopivalla tavalla kuultava velallista
ja sivullista sekä tarvittaessa hakijaa, jollei se tuntuvasti vaikeuta täytäntöönpanoa.
Mitä 1 momentissa säädetään omaisuudesta, koskee myös velallisen järjestelyyn ohjaamaa tuloa. Mitä 3
luvun 64–68 §:ssä säädetään velallista koskevista tiedoista, sovelletaan myös tässä pykälässä tarkoitettua
sivullista koskeviin tietoihin. Ulosottomies saa tiedustella sivullista koskevia tietoja, jos on perusteltu syy
epäillä, että kyseessä on tässä pykälässä tarkoitettu järjestely .
15 §
Ehdollisesti saatu ja luovutettu omaisuus
Omaisuus, jonka velallinen on sopimuksen mukaan saanut ehdollisesti, saadaan ulosmitata. Luovuttajan
oikeus otetaan huomioon myynnissä niin kuin 5 luvun 26 §:ssä säädetään. Jos saanto puretaan,
ulosmittauksen katsotaan koskevan velallisen oikeuksia luovuttajaa kohtaan.
Jos velallinen on luovuttanut sivulliselle kiinteistön ehdollisesti eikä hakijalla ole kiinteistöön panttioikeutta,
ulosmitata saadaan vain velallisen kauppahintasaatava ja muu oikeus luovutuksensaajaa kohtaan.
Ulosmittauskiellot ja ulosmittausjärjestys
16 §
Turhan ulosmittauksen kielto
Sellaista omaisuutta ei saa ulosmitata, josta hakijalle tai hakijoille kertyisi omaisuuden arvo ja muut
olosuhteet huomioon ottaen vähäisenä pidettävä määrä sen jälkeen, kun täytäntöönpanokulut, ulosottomaksut
sekä saatavat, joista omaisuus vastaa, on suoritettu.
Jos ulosmittaus havaitaan turhaksi vasta omaisuutta myytäessä, ulosottomiehen tulee peruuttaa ulosmittaus
itseoikaisuna, jos se on mahdollista.
17 §
Kertymän vähimmäismäärä
Jos omaisuutta on ulosmitattuna muun saatavan perimiseksi ja ulosottomies arvioi, ettei hakijan saatavalle
kertyisi siitä omaisuudesta valtioneuvoston asetuksella säädettyä vähäistä määrää, omaisuutta ei ulosmitata
hakijan saatavasta. Omaisuus kuitenkin ulosmitataan, jos saatavan perimättä jäämistä voidaan pitää
kohtuuttomana. T oistuvaistulon ulosmittauksessa mainittu vähimmäismäärä lasketaan seuraavan kuuden
kuukauden ajalta.
18 §
Pirstomiskielto
Irtaimesta tai kiinteästä omaisuudesta ei saa ulosmitata erikseen ainesosia, tarpeistoa tai tuottoa. Irtaimesta
esineestä saadaan kuitenkin ulosmitata erikseen ainesosia tai tarpeistoa, jos velallinen ja ne velkojat, joiden
oikeutta se koskee, siihen suostuvat. Koko esine on pidettävä ulosmitattuna, kunnes erottaminen on
toimitettu. Määräalan, ainesosien ja tarpeiston myynnistä erikseen kiinteistöstä säädetään 5 luvun 65 §:ssä.
Jos velallisen irtain tai kiinteä omaisuus muodostaa kokonaisuuden, siitä ei saa ilman velallisen suostumusta
ulosmitata osia siten, että jäljelle jäävä omaisuus tulee velalliselle hyödyttömäksi tai sen arvo laskee
olennaisesti.
19 §
Muita ulosmittauskieltoja
Sen lisäksi, mitä muualla laissa säädetään, ulosmitata ei saa:
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 47/1011) avustusta tai kustannusten korvausta, joka on myönnetty eläke- tai sosiaalilainsäädännön nojalla
määrättyyn tarkoitukseen;
2) korvausta, joka suoritetaan kivusta, särystä tai muusta tilapäisestä haitasta, pysyvästä haitasta tai
kärsimyksestä taikka sairaanhoitokustannuksista, hautauskustannuksista tai muista henkilövahingosta
aiheutuneista kuluista;
3) valtiolta saatua korvausta, joka suoritetaan vapauden menetyksen johdosta kärsimyksestä tai kuluista;
3 a) valtiolta oikeudenkäynnin viivästymisen tai kansainvälisen ihmisoikeussopimuksen valvontaelimen
toteaman loukkauksen vuoksi muusta kuin taloudellisesta vahingosta saatua hyvitystä eikä korvausta
kuluista; (29.5.2009/365)
4) lapselle tulevaa elatusapua tai korvausta, joka suoritetaan elatusvelvollisen kuoleman johdosta;
5) omaisuutta, jota lain mukaan ei saa luovuttaa;
6) sellaisia varoja, jotka julkisyhteisö tai yleishyödyllinen yhteisö tai säätiö on myöntänyt luonnolliselle
henkilölle käytettäväksi 21 §:ssä tarkoitetun omaisuuden hankkimiseen taikka opiskelun, tutkimuksen tai
muun niihin verrattavan toiminnan aiheuttamiin kustannuksiin;
7) varoja, jotka on lain mukaisesti kerätty yleisöltä 6 kohdan mukaiseen tarkoitukseen.
Edellä 1 momentin 6 ja 7 kohta eivät koske varoja, jotka on tarkoitettu elinkustannuksiin. Lisäksi 6 kohdan
soveltaminen edellyttää, että velallinen on varojen käytöstä tilintekovelvollinen varojen myöntäjälle.
20 § (29.4.2016/323)
Ulosmittauskieltojen voimassaolo
Edellä 19 §:n 1 momentin 1–3, 3 a, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetut ulosmittauskiellot ovat voimassa kaksi vuotta
varojen haltuun saamisesta, lukuun ottamatta pysyvästä haitasta saatua korvausta, jota koskeva
ulosmittauskielto on voimassa pysyvästi. Edellytyksenä kieltojen voimassaololle on, että velallinen on
pitänyt varat erillään tai voi esittää niitä koskevan kirjanpidon tai vastaavan selvityksen.
Toistuvaissuorituksissa ulosmittauskielto koskee jäljellä olevaa maksukautta. Lapselle tulevan elatusavun ja
korvauksen ulosmittauskielto on voimassa niin kauan kuin elatuksen tarve on olemassa.
21 §
Erottamisetu
Jos velallinen on luonnollinen henkilö, ulosmittauksesta tulee erottaa:
1) velallisen ja hänen perheensä käytössä oleva tavanomainen koti-irtaimisto sekä kohtuullisen tarpeen
mukaiset henkilökohtaiset esineet;
2) esine, jolla on erityisen suuri tunnearvo velalliselle tai hänen perheelleen, jos erottamista voidaan pitää
esineen arvo huomioon ottaen kohtuullisena;
3) velalliselle tarpeelliset työvälineet sekä velallisen tai hänen perheenjäsenensä tarvitsemat koulu- ja
opiskelutarvikkeet;
4) työvälineisiin rinnastettavat esineet valtioneuvoston asetuksella säädettyyn kohtuulliseen rahamäärään ja
elinkeinon harjoittamisessa tarvittavat eläimet kohtuulliseen arvoon, jos ne ovat välttämättömiä velallisen ja
hänen elatuksensa varassa olevien perheenjäsenten toimeentulon turvaamiseksi;
5) 4 kohdassa tarkoitettu omaisuus arvosta riippumatta, jos velallinen hankkii sen avulla riittävästi
ulosmittauskelpoista tuloa hakijan saatavan suorittamiseksi eikä erottamista muutoinkaan voida pitää hakijan
edun vastaisena taikka jos hakija suostuu erottamiseen;
6) velallisen rahavaroista tai muusta vastaavasta omaisuudesta 48 §:ssä tarkoitetun suojaosuuden määrä
puolitoistakertaisena kuukauden ajaksi, jollei velallisella ole muuta vastaavaa tuloa;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 48/1017) sellainen lupa, etuus tai oikeus, jota 1–5 kohdassa tarkoitetun omaisuuden käyttäminen tai hyödyntäminen
edellyttää, sekä mainituissa kohdissa tarkoitetun omaisuuden sijaan tullut korvaus, jos se käytetään vastaavan
omaisuuden hankkimiseen.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, ulosmittauksesta tulee erottaa myös muita esineitä, jos erottamista
voidaan pitää hyväksyttävänä velallisen tai hänen perheenjäsenensä sairauden tai vamman perusteella.
Perheenjäsenen erottamisetu on voimassa myös kuolinpesässä.
Ulosmittauksesta ei saa erottaa omaisuutta, johon hakijalla on panttioikeus, kun peritään sitä saatavaa, jonka
vakuutena omaisuus on.
22 §
Korvaavan esineen hankkiminen
Jos 21 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetun työvälineisiin rinnastettavan esineen arvo selvästi ylittää
valtioneuvoston asetuksella säädetyn rahamäärän, esine saadaan ulosmitata ja myydä. Kauppahinnasta on
palautettava velalliselle kyseisessä asetuksessa tarkoitettu rahamäärä korvaavan esineen hankkimiseksi.
Velallista on ennen myyntiä kuultava. Palautettavaa määrää koskeva päätös on annettava velalliselle tiedoksi.
23 §
Erotetun esineen turvaava ulosmittaus
Edellä 21 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettu omaisuus, jonka velallinen on saanut erottaa, voidaan
turvaavasti ulosmitata, jos se on esineen arvon, hukkaamisvaaran tai muun syyn vuoksi tarpeen. Ulosmitattua
omaisuutta ei saa myydä niin kauan kuin tuloa voidaan ulosmitata mainitussa kohdassa edellytetyllä tavalla.
24 §
Ulosmittausjärjestys
Omaisuus ulosmitataan seuraavassa järjestyksessä:
1) raha tai rahasaatava taikka palkka, eläke tai muu toistuvaistulo;
2) muu irtain omaisuus;
3) kiinteä omaisuus;
4) omaisuus, jota velallinen tarvitsee vakituiseksi asunnokseen tai välttämätöntä toimeentuloaan varten, sekä
velallisen liike- tai elinkeinotoiminnan jatkamiseksi välttämättömät tuotantovälineet.
Jos omaisuutta on samalla sijalla ulosmittausjärjestyksessä, omaisuutta valitaan ulosmitattavaksi noudattaen,
mitä 25 §:ssä säädetään.
25 §
Ulosmittausjärjestyksestä poikkeaminen
Ulosmittausjärjestyksestä saadaan poiketa, jos:
1) asianosaiset niin sopivat;
2) siten voidaan välttää riitaisen omaisuuden ulosmittaaminen tai ulosmittaus sivullisen haitaksi;
3) omaisuus on jo aiemmin ulosmitattu tai hakijan saatava voidaan siten suorittaa heikentämättä toisen
velkojan maksunsaantia;
4) tietyn omaisuuden rahaksi muuttaminen on vaikeaa tai kertymä on todennäköisesti huono taikka jos
ulosmittausjärjestyksen noudattaminen muutoin aiheuttaa suorituksen olennaista vaarantumista tai
viivästystä, erityisiä kustannuksia tai muuta tuntuvaa haittaa hakijalle; tai
5) velallinen osoittaa ulosmitattavaksi omaisuutta, eikä sen ulosmittaus ole vastoin 2–4 kohdassa säädettyä.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 49/101Jos hakijalla on vakuusoikeus velallisen omaisuuteen, vakuusesine tulee ulosmitata, jos muun omaisuuden
ulosmittaaminen olennaisesti vaikeuttaisi toisen velkojan maksunsaantia.
Ilman velallisen suostumusta hänen vakituinen asuntonsa saadaan ulosmitata ennen muuta omaisuutta vain
painavasta syystä.
Menettely ulosmittauksessa
26 §
Ulosmittauspäätös ja kohteen yksilöinti
Omaisuus ulosmitataan ulosottomiehen tekemällä ulosmittauspäätöksellä. Päätös on viipymättä merkittävä
asiakirjaan.
Ulosmitattu omaisuus on yksilöitävä ulosmittauspäätöksessä. Irtain omaisuus voidaan ulosmitata, vaikka sen
sijaintipaikkaa ei tunneta, jos omaisuus voidaan sitä näkemättä riittävästi yksilöidä.
27 §
Ulosmittauksen voimaantulo ja maksukielto
Omaisuuden ulosmittaus tulee voimaan velalliseen nähden ulosmittauspäätöksellä.
Saatavan ja muun oikeuden ulosmittaus tulee voimaan suoritusvelvolliseen nähden silloin, kun hän on saanut
tiedoksi kirjallisen kiellon suorittaa saatavaa tai täyttää velvoitetta muulle kuin ulosottomiehelle
(maksukielto ). Maksukiellon saaja on velvollinen noudattamaan sitä heti. Jos oikeus perustuu juoksevaan
velkakirjaan tai siihen rinnastettavaan asiakirjaan, ulosmittaus tulee suoritusvelvolliseen nähden voimaan,
kun maksukielto on annettu ja ulosottomies on saanut asiakirjan haltuunsa.
Maksukiellon sisällöstä säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
28 §
Jatkuva maksukielto ja maksukielto ulkomaille
Maksukielto voidaan antaa jatkuvana silloin, kun ulosmittaus koskee velallisen palkkaa taikka toistuvaa
elinkeinotuloa tai muuta vastaisuudessa erääntyvää tuloa. Ulosmittaus tulee kunkin erän osalta voimaan
silloin, kun kyseinen erä on 83 §:n mukaisesti suoritettu ulosottomiehelle.
Ulosottomies voi lähettää maksukieltoa vastaavan pyynnön myös ulkomailla olevalle suoritusvelvolliselle.
29 §
Arviointi ja luettelointi
Ulosmitattu omaisuus on arvioitava ja luetteloitava ulosmittauspäätöksessä, paitsi jos se on jo tehty aiemman
ulosmittauksen tai turvaamistoimen yhteydessä. Runsaslukuiset vähäarvoiset esineet saadaan arvioida
kokonaisuutena ja luetteloida pääpiirteisesti. Luetteloinnissa saadaan käyttää teknisiä tallennusmenetelmiä ja
arvioinnissa tarvittaessa asiantuntijaa.
30 §
Kiinteistön ulosmittaus tuomiolla
Jos tuomiossa määrätään saatava maksettavaksi sen vakuutena olevasta kiinteistöstä, katsotaan kyseinen
kiinteistö välittömästi ulosmitatuksi. T uomioistuimen tulee heti ilmoittaa tuomiosta kiinteistön sijaintipaikan
ulosottomiehelle tai tallettaa tuomiosta tieto ulosoton tietojärjestelmään sekä tehdä ilmoitus
kirjaamisviranomaiselle.
Kannetta ajaneen velkojan tulee hakea kiinteistön myyntiä kuten ulosottohakemuksesta säädetään 3 luvussa.
Jollei velkoja ole hakenut myyntiä, ulosottomiehen on peruutettava ulosmittaus velallisen pyynnöstä, jos
tämä osoittaa, että on kulunut vähintään kuusi kuukautta siitä, kun tuomio on tullut häneen nähden
lainvoimaiseksi. Ulosottomiehen tulee ilmoittaa peruuttamispyynnöstä velkojalle ja ulosmittauksen
peruuttamisesta kirjaamisviranomaiselle.
Ulosmittauksen varmistaminen
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 50/10131 §
Haltuun ottaminen
Ulosottomies ottaa ulosmitatut irtaimet esineet haltuunsa. Jollei siitä aiheudu velalliselle tuntuvaa haittaa,
esineet voidaan jättää lukittuun tilaan velallisen luokse. Jollei ilmeistä hukkaamisvaaraa ole, esineet voidaan
ulosmitatuiksi merkittyinä tai merkitsemättä jättää velallisen haltuun. Jos ulosmitattu omaisuus on sivullisen
hallussa, ulosottomiehen tulee ottaa omaisuus haltuunsa taikka kieltää sivullista luovuttamasta omaisuutta
muulle kuin ulosottomiehelle.
Ulosottomiehen tulee ottaa haltuunsa myös velalliselle kuuluvat asiakirjat, joista käy ilmi omistusoikeus
ulosmitattuun omaisuuteen tai ulosmitattu saatava, sekä kirjalliset panttikirjat ja muut vastaavat ulosmitattua
omaisuutta koskevat asiakirjat. (4.2.201 1/99)
Jollei velallinen tai sivullinen luovuta ulosmitattua omaisuutta tai 2 momentissa tarkoitettua asiakirjaa,
ulosottomies saa asettaa uhkasakon luovuttamisen tehosteeksi.
32 §
Asiakirjan kuolettaminen
Ulosottomies saa hakea asiakirjan kuolettamista, jos se on välttämätöntä ulosmittauksen toteuttamiseksi tai
varmistamiseksi.
33 §
Rekisteri-ilmoitukset
Ulosottomiehen tulee heti ilmoittaa:
1) kiinteistön ja kirjatun erityisen oikeuden sekä muun kiinnityskelpoisen omaisuuden ulosmittauksesta
asianomaiselle rekisteriviranomaiselle;
1 a) huoneistotietojärjestelmästä annetussa laissa (1328/2018)  tarkoitettuun osakehuoneistorekisteriin
kuuluvan osakkeen ulosmittauksesta Maanmittauslaitokselle; (28.12.2018/1341)
2) patentin ja muun rekisteröidyn aineettoman oikeuden ulosmittauksesta asianomaiselle
rekisteriviranomaiselle;
3) ulosmittauksesta sellaisen saatavan perimiseksi, jonka vakuudeksi on vahvistettu yrityskiinnitys,
yrityskiinnitysrekisterin pitäjälle;
4) arvo-osuuden ja arvo-osuuteen kohdistuvan oikeuden ulosmittauksesta asianomaiselle arvo-
osuusrekisterin pitäjälle;
5) vakioidun option ja termiinin ulosmittauksesta kyseistä johdannaistiliä hoitavalle välittäjälle ja muussa
tapauksessa asianomaiselle optioyhteisölle;
6) muun omaisuuden ulosmittauksesta muulle rekisterinpitäjälle niin kuin erikseen säädetään.
Jos muuhunkin kuin 1 momentissa tarkoitettuun julkiseen rekisteriin voidaan tallettaa tieto ulosmittauksesta,
ulosottomiehen tulee tarvittaessa ilmoittaa ulosmittauksesta asianomaiselle rekisterinpitäjälle.
Rekisterinpitäjille tehtävistä ilmoituksista säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
34 §
Tuotto ja korvaus
Ulosottomiehen tulee tarvittaessa kantaa ulosmitatusta omaisuudesta kertyvä vuokra- tai muu tulo sekä
sellainen korvaus- tai muu saatava, jonka ulosmittaus kattaa, antamalla suoritusvelvolliselle maksukielto.
Tällaisen tulon tai saatavan perimisestä maksukiellon saajalta on soveltuvin osin voimassa, mitä 67 §:n 1
momentissa ja 68 §:n 2 ja 3 momentissa säädetään.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 51/101Ulosottomiehen tulee huolehtia kypsyneen sadon korjaamisesta, jollei 41 §:n 2 momentista muuta johdu.
Sadon myynnistä säädetään 5 luvun 14 §:n 2 momentissa.
Omaisuuden myyntiä voidaan lykätä, jos hakijan saatava todennäköisesti kertyy kohtuullisessa ajassa
ulosmitatun omaisuuden tuotosta.
35 §
Toimitsijan asettaminen
Jos olosuhteet sitä edellyttävät, ulosottomies saa asettaa toimitsijan hoitamaan ulosmitattua omaisuutta,
kantamaan tuloa tai korjaamaan sadon.
36 §
Muut varmistustoimet
Ulosottomiehen tulee järjestää ulosmitatun omaisuuden vartiointi ja suorittaa muitakin kuin 31–35 §:ssä
tarkoitettuja varmistustoimia, jos se on tarpeen ulosmitatun omaisuuden arvon säilyttämiseksi, myynnin
turvaamiseksi tai muutoin täytäntöönpanon tarkoituksen toteuttamiseksi. Ulosottomies ei kuitenkaan saa olla
tuomioistuimessa asianosaisena, ellei toisin säädetä.
Ulosmittauksen oikeusvaikutukset
37 §
Määräämiskielto
Velallinen ei saa ulosmittauspäätöksen jälkeen hävittää taikka ilman ulosottomiehen lupaa luovuttaa tai
pantata ulosmitattua omaisuutta tai muutoin määrätä siitä. Kiellon vastainen toimi on tehoton velkojiin
nähden. Luovutuksensaaja tai muu sivullinen voi kuitenkin saada vilpittömän mielen suojaa niin kuin
erikseen säädetään.
38 §
Määräämiskielto yhteisössä
Yhtiön tai muun yhteisön osuuden tai osakkeiden ulosmittauksen jälkeen velallinen ei saa päättää yhteisössä
sellaisista tavanomaiseen liiketoimintaan kuulumattomista toimista, jotka tuntuvasti alentavat osuuden tai
osakkeiden arvoa. Mitä tässä säädetään, koskee yhteisöä, jossa velallisella on omistukseen perustuva
huomattava määräysvalta. Kiellon vastaisesta toimesta on voimassa, mitä 37 §:ssä säädetään.
Velallisen pyynnöstä ulosottomiehen on tehtävä päätös siitä, onko jokin toimi vastoin 1 momentissa
säädettyä.
Määräämiskiellosta kuolinpesässä säädetään 78 §:ssä.
39 §
Ulosottomiehen lupa
Ulosottomies voi antaa velalliselle luvan vaihtaa ulosmitattu omaisuus muuhun omaisuuteen tai tehdä muu
vastaava 37 §:ssä tarkoitettu toimi. Lupa edellyttää, että toimi on tarkoituksenmukainen eikä ilmeisesti
vaaranna velkojien maksunsaantia. Jos omaisuus vaihdetaan, ulosmittaus kohdistuu sijaan tulleeseen
omaisuuteen ja mahdolliseen hintojen erotukseen.
40 §
Tavaravaraston myynti
Jos tavaravarasto on ulosmitattu, ulosottomies voi antaa velalliselle luvan myydä siitä esineitä tavanomaisen
liiketoiminnan edellyttämässä laajuudessa, jollei velkojien maksunsaanti ilmeisesti vaarannu. Ulosmittaus
kohdistuu tällöin varaston myynnistä saatuun tuloon niin kuin 65 §:ssä säädetään sekä kulloinkin jäljellä
olevaan varastoon.
Velallisen oikeudesta myydä ulosmitattu omaisuus säädetään muutoin 5 luvun 77 §:ssä.
41 §
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 52/101Käyttörajoitus ja sadon korjaaminen
Jos ulosmitattu irtain esine on jätetty velallisen haltuun, hän saa käyttää esinettä sen tavanomaiseen
tarkoitukseen, jollei ulosottomies ulosmittauspäätöksessä tai myöhemmin toisin määrää.
Velallinen saa käyttää ulosmitatulta kiinteistöltä metsää ja muita ainesosia kotitarpeiksi sekä korjata sadon,
jos se kypsyy ennen myyntipäivää. Ulosmittaus kohdistuu tällöin sadon myynnistä kertyviin varoihin niin
kuin 65 §:ssä säädetään.
Velkojien keskinäinen asema
42 §
Peräkkäiset ulosmittaukset
Ulosmitattu omaisuus voidaan ulosmitata myös toisen hakijan saatavasta, kunnes 5 luvun mukainen
asianosaiskeskustelu tai, jollei asianosaiskeskustelua pidetä, myynti on toimitettu. Muutoin kuin myynnistä
kertyneet varat tilitetään niille hakijoille, joiden saatavista varat oli ulosmitattu silloin, kun ne suoritettiin 83
§:n mukaisesti ulosottomiehelle.
43 §
Ulosmittaus ja turvaamistoimi
Täytäntöönpantu takavarikko tai muu turvaamistoimi ei estä ulosmittausta. Jos turvaamistoimi on määrätty
sivullisen omistusoikeuden turvaamiseksi, omaisuus saadaan kuitenkin myydä vasta, kun
turvaamistoimipäätöksen täytäntöönpano on peruutettu tai rauennut.
44 §
Vakuusoikeus ja erityinen oikeus
Panttioikeus tai muu vakuusoikeus velallisen omaisuuteen ei estä kyseisen omaisuuden ulosmittaamista
muusta saatavasta. V elkoja, jolla on ulosmitattu omaisuus hallussaan panttioikeuden perusteella, on
velvollinen antamaan omaisuuden välittömästi ulosottomiehelle. V akuusoikeus otetaan myynnissä ja varojen
jaossa huomioon niin kuin 5 ja 6 luvussa säädetään.
Omaisuuteen kohdistuva käyttöoikeus tai muu erityinen oikeus ei estä ulosmittausta. Erityisen oikeuden
huomioon ottamisesta myynnissä säädetään 5 luvussa.
Tulopohja palkan ulosmittauksessa
45 §
Tulopohjan laskeminen
Ulosmitattava määrä lasketaan palkan ulosmittauksessa velallisen tulojen ja toimeentuloetuuksien
yhteismäärästä ( tulopohja ). Tulopohjaan kuuluvat kaikki velallisen saamat palkat ja luontoisedut sekä
ulosmittauskelpoiset ja ulosmittauskelvottomat eläkkeet ja muut palkan sijasta maksettavat
toimeentuloetuudet. Yksittäisestä ulosmittauskelpoisesta tulosta tai etuudesta saadaan tällöin ulosmitata
säännönmukaista suurempi määrä. T ulopohjaan eivät kuulu 19 §:ssä tarkoitetut avustukset, korvaukset tai
muut varat.
Tulopohjasta vähennetään veron ennakonpidätys sekä velallisen maksettava työeläkemaksu ja
työttömyysvakuutusmaksu. Muu kuin ennakonpidätyksellä tulosta kannettava vero, jonka velallinen on
maksanut tai joka on maksuunpantu, on otettava huomioon vastaavasti.
46 §
Luontoisedut
Luontoisetujen arvo määräytyy paikkakunnalla yleisesti käyvän hinnan mukaan.
Jos luontoisetujen määrä palkasta on ilmeisesti ulosoton välttämiseksi niin korkea, ettei rahapalkasta voida
ulosmitata säännönmukaista määrää, ulosottomies saa antaa työnantajalle maksukiellon niin kuin riittävä
määrä palkasta maksettaisiin rahana, jollei velallinen voi osoittaa, että luontoisedut ovat tarpeen hänen ja
hänen perheensä toimeentulon turvaamiseksi tai että ne muutoin ovat ilmeisen perusteltuja. Luontoisetuna
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 53/101pidetään myös työnantajan velalliselle myöntämää tosiasiallisesti vastikkeetonta käyttöoikeutta omaisuuteen,
joka on tarkoitettu pääasiallisesti velallisen yksityiseen käyttöön.
Ennen 2 momentissa tarkoitetun päätöksen tekemistä ulosottomiehen tulee kuulla velallista ja työnantajaa
sekä tarvittaessa hakijaa.
47 §
Palkan arviointi
Jos velallinen työskentelee sivulliselle kuuluvassa yrityksessä ilmeisesti ulosmittausta välttääkseen palkatta
tai selvästi pienempää korvausta vastaan kuin mitä paikkakunnalla yleisesti sellaisesta työstä maksetaan,
ulosottomies saa päättää, mikä on velallisen kohtuullisen työpalkan rahamäärä. Ulosmittaus toimitetaan tästä
määrästä kuten palkasta. Palkka saadaan arvioida, jollei hakijan saatavaa todennäköisesti muuten saada
velalliselta kohtuullisessa ajassa perityksi.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös yksin velalliselle kuuluvaa yritystä, jos menettelyn tarkoituksena
selvästi on ulosmittauksen välttäminen. Palkkaa ei kuitenkaan saa arvioida, jos osinkoa tai muuta vastaavaa
etuutta voidaan ulosmitata kohtuullista palkkaa vastaava määrä.
Ennen palkan arviointia ulosottomiehen on kuultava velallista ja työnantajaa sekä tarvittaessa hakijaa.
Palkasta ulosmitattava määrä
48 §
Suojaosuus
Määräajoin maksettavan palkan ulosmittauksessa velallisen suojaosuus on velallisen itsensä osalta 19,90
euroa ja hänen elatuksensa varassa olevan puolison, oman lapsen ja puolison lapsen osalta 7,15 euroa
päivässä seuraavaan palkan maksupäivään asti. Suojaosuus lasketaan kuukaudessa 30 päivältä.
Puolisolla tarkoitetaan 1 momentissa aviopuolisoa ja avioliitonomaisissa olosuhteissa elävää. V elallisen
elatuksen varassa olevana pidetään henkilöä, jonka saama tulo ei ylitä velallisen itsensä osalta laskettavaa
suojaosuutta, ja tällaista lasta siitä riippumatta, osallistuuko myös toinen puoliso hänen elatukseensa.
Velallisen maksama elatusapu voidaan ottaa huomioon siten kuin 51, 51 a, 52 ja 53 §:ssä säädetään.
(12.1.2018/60)
Suojaosuuden määrä tarkistetaan oikeusministeriön asetuksella vuosittain siten kuin kansaneläkeindeksistä
annetussa laissa (456/2001)  säädetään.
49 §
Määräajoin maksettava palkka
Edellä 45–47 §:ssä tarkoitetusta tulopohjasta jätetään ulosmittaamatta:
1) velallisen suojaosuus ja sen lisäksi kolmasosa suojaosuuden ylittävästä palkan osasta
(tulorajaulosmittaus );
2) kaksi kolmasosaa palkasta, jos palkka on suurempi kuin kaksi kertaa velallisen suojaosuuden määrä;
3) vähemmän kuin 2 kohdassa tarkoitettu määrä, kuitenkin vähintään puolet palkasta, jos palkka on suurempi
kuin neljä kertaa velallisen suojaosuuden määrä.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset palkan määrään perustuvasta progressiivisesta
asteikosta, jonka mukaan ulosmittaus toimitetaan 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.
Ulosmitattava määrä lasketaan 1 ja 2 momentin mukaisesti ( säännönmukainen määrä ).
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös velalliselle jo maksettua palkan määrää siltä osin kuin
maksukautta on jäljellä.
50 §
Muu kuin määräajoin maksettava palkka
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 54/101Muusta kuin määräajoin maksettavasta palkasta jätetään ulosmittaamatta kaksi kolmasosaa kustakin
palkkaerästä. Jos velallisen palkka vuoden aikana todennäköisesti muodostuu keskimäärin 49 §:n 1
momentin 3 kohdassa tarkoitetun suuruiseksi, ulosmittaus toimitetaan mainitun kohdan mukaisesti. V elallista
on tällöin kuultava.
51 §
Olennaisesti heikentynyt maksukyky
Jos velallisen maksukyky on sairauden, työttömyyden, velallisen maksaman elatusavun tai muun erityisen
syyn vuoksi olennaisesti heikentynyt, palkasta ulosmitataan toistaiseksi tai määrättynä aikana
säännönmukaista pienempi määrä.
2 momentti on kumottu L:lla 12.1.2018/60 .
51 a § (12.1.2018/60)
Lykkäys ulosmittaukseen työllistymisen perusteella
Jos velallinen on työsuhteen alkaessa saanut työttömyysturvalaissa (1290/2002)  tarkoitettua
työttömyysetuutta vähintään 258 päivältä, tulorajaulosmittauksessa palkan ulosmittausta on velallisen
pyynnöstä lykättävä niin, että lykkäys kestää puolet työsuhteen kestosta, kuitenkin enintään kuusi kuukautta.
Lykkäyksen kesto lasketaan työsuhteen alkamisesta, ja lykkäyskuukausien määrä pyöristetään täysiksi
kalenterikuukausiksi ylöspäin. L ykkäys voidaan jättää antamatta, jos velalliselle on aiemmin myönnetty
lykkäys ja uusi lykkäys vaarantaisi olennaisesti hakijan maksunsaantioikeuden.
Jos 1 momentissa tarkoitetut lykkäyksen saamisen edellytykset eivät täyty , palkan ulosmittausta voidaan
kuitenkin lykätä työllistymisen perusteella niin, että lykkäys kestää enintään puolet työsuhteen kestosta, ei
kuitenkaan yli neljää kuukautta työsuhteen alkamisesta. L ykkäystä ei kuitenkaan voida myöntää, jos hakijan
maksunsaantioikeus vaarantuu olennaisesti tai jos työttömyys on kestänyt vain lyhyen ajan, jollei lykkäyksen
myöntämiselle ole erityisen painavia syitä.
52 §
Vapaakuukausien perusteet
Sen jälkeen, kun palkan ulosmittaus on jatkunut yhtäjaksoisesti tai lähes yhtäjaksoisesti vuoden, ulosmittaus
on keskeytettävä määräajaksi ( vapaakuukaudet ), jos:
1) ulosmittaus on toimitettu 49 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuna tulorajaulosmittauksena;
2) velallisen välttämättömät asumiskustannukset tai muut elinkustannukset ovat hänelle ulosmittauksen
jälkeen jäävään määrään nähden korkeat; tai
3) keskeyttämiseen on erityinen syy .
53 §
Vapaakuukausien määrä
Velalliselle on annettava tulorajaulosmittauksessa vuosittain kaksi vapaakuukautta. Muilla perusteilla
vapaakuukausia annetaan velallisen pyynnöstä enintään yhteensä kolme vuosittain. Hakijan suostumuksella
vapaakuukausia voidaan hakemuksen raukeamatta antaa enintään kuusi vuosittain.
Velallisella on oikeus saada vapaakuukausia siitä huolimatta, että ulosmittauksen määrää on rajoitettu 51 §:n
1 momentin mukaisesti. Samalla perusteella ei kuitenkaan voida antaa sekä vapaakuukausia että rajoittaa
ulosmittauksen määrää.
Muun kuin määräajoin maksettavan palkan ulosmittaus keskeytetään vastaavasti noudattaen soveltuvin osin,
mitä tässä pykälässä säädetään.
54 §
Elatusapu
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 55/101Jos perittävänä on sellainen lapselle maksettava elatusapu tai siihen rinnastettava vahingonkorvaus, joka
erääntyy jatkuvasti ( juokseva elatusapu ), säännönmukaista suurempi määrä saadaan ulosmitata, jos se on
tarpeen palkan maksukautta vastaavan elatusapumäärän suorittamiseksi. Jos juoksevan elatusavun lisäksi
perinnässä on aiemmin erääntynyttä elatusapua tai muita saatavia, säännönmukainen ulosmittauksen määrä
saadaan ylittää enintään palkan maksukautta vastaavan elatusavun määrällä. V elalliselle on kuitenkin aina
jätettävä vähintään kolmasosa palkasta eikä suojaosuutta saa ulosmitata. Muusta kuin määräajoin
maksettavasta palkasta tulee jättää ulosmittaamatta vähintään kolmasosa kustakin palkkaerästä.
Jos palkan ulosmittaus toimitetaan juoksevan tai erääntyneen elatusavun taikka elatusavun ja muun saatavan
perimiseksi, velalliselle voidaan antaa vapaakuukausia tai 51 a §:ssä tarkoitettu lykkäys vain painavasta
syystä. (12.1.2018/60)
55 §
Patentti ja tekijänoikeus
Korvauksesta, joka maksetaan luonnolliselle henkilölle patenttia koskevan oikeuden, tekijänoikeuden tai
muun vastaavan oikeuden luovutuksesta tai käyttämisestä, jätetään ulosmittaamatta kaksi kolmasosaa
kustakin erästä, jollei toisin säädetä.
Menettely palkan ulosmittauksessa
56 §
Maksukielto
Palkan ulosmittauksessa annettavassa maksukiellossa määrätään, miten ulosottoon menevä määrä lasketaan,
ja maksukiellon saaja velvoitetaan maksamaan määrä ulosottomiehelle. Maksukiellossa ilmoitetaan muiden
tulopohjaan vaikuttavien tulojen ja etuuksien määrä, velallisen suojaosuus sekä muut tarpeelliset tiedot.
Eri aikoina toimitettujen palkan ulosmittausten perusteella annetaan yksi maksukielto.
Maksukiellon saajan on ulosottomiehen pyynnöstä ilmoitettava 3 luvun 38 §:ssä tarkoitettu tiedoksianto-
osoitteensa.
57 §
Maksukiellon voimassaolo ja muuttaminen
Maksukielto on voimassa määräajan tai toistaiseksi, kunnes ulosottomies kirjallisesti ilmoittaa palkan
maksajalle maksukiellon päättymisestä. Jos maksukiellon perusteena olevat olosuhteet muuttuvat,
ulosottomiehen tulee muuttaa maksukieltoa uudella maksukiellolla.
Maksukielto on voimassa 47 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa, kunnes ulosottomiehelle osoitetaan, ettei siinä
tarkoitetun perinnän jatkamiseen ole enää edellytyksiä olosuhteiden muuttumisen vuoksi.
Ulosmittaus ja maksukielto ovat juoksevan elatusavun perimiseksi voimassa, kunnes velallinen on
suorittanut erääntyneet erät sekä niiden lisäksi etukäteen seuraavan kuukauden elatusapumäärän ja tekee
uskottavaksi, että hän vastaisuudessa täyttää elatusvelvollisuutensa.
58 §
Palkan maksajan velvollisuudet
Palkan maksajan tulee kunakin maksukautena heti ja ilman eri korvausta toimittaa palkan pidätys
maksukiellon mukaisesti ja suorittaa määrä ulosottomiehelle. Määrästä saadaan vähentää tilillepanomaksu.
Maksamatta jätetyn määrän perimisestä palkan maksajalta säädetään 68 §:n 1 momentissa. V altioneuvoston
asetuksella voidaan tarvittaessa säätää ajasta, jonka kuluessa palkan pidätys on toimitettava ja määrä
suoritettava ulosottomiehelle.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös 46 §:n 2 momentin ja 47 §:n nojalla määrättyä palkkaa.
Ulosottomiehen tulee pyynnöstä tai havaitessaan tilanteen niin vaativan neuvoa palkan maksajaa
maksukiellon noudattamisessa.
Maksusuunnitelma ja maksusopimus
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 56/10159 §
Maksusuunnitelma
Ulosottomies voi palkan ulosmittauksen sijasta vahvistaa velalliselle kirjallisen maksusuunnitelman, jos
velallinen tekee uskottavaksi, että hän suorittaa suunnitelman mukaisesti ulosottomiehelle säännönmukaisen
taikka 51, 51 a tai 52–54 §:ssä tarkoitetun määrän. Ulosottomiehen tulee vaatia velalliselta vähintään kerran
vuodessa selvitys tulopohjaan kuuluvista tuloista ja etuuksista. (12.1.2018/60)
Jos velallinen ilman hyväksyttävää syytä laiminlyö maksusuunnitelman noudattamisen tai selvityksen
antamisen eikä laiminlyöntiä voida pitää merkitykseltään vähäisenä, ulosottomies voi päättää
maksusuunnitelman raukeamisesta ja välittömästi ulosmitata palkan.
60 §
Asianosaisten maksusopimus
Ulosottomies voi toimittaa palkan ulosmittauksen velallisen ja hakijan tekemän kirjallisen sopimuksen
(maksusopimus ) perusteella, jos sopimus voidaan toteuttaa ulosottomenettelyssä eikä sopimusta voida pitää
kohtuuttomana. Ulosottomies voi palkan ulosmittauksen sijasta antaa velalliselle luvan tehdä sopimuksen
mukaiset suoritukset ulosottomiehelle.
Maksusopimuksessa asianosaiset voivat sopia ulosmittauksen määrästä, rajoittaa hakijan saatavan määrää tai
ulosmittauksen kestoa taikka sopia siitä, miten varat kohdennetaan hakijan saataville tai saatavan osille.
Velalliselle on kuitenkin jäätävä 48 §:ssä tarkoitettu suojaosuus.
61 §
Maksusopimuksen noudattaminen
Jos maksusopimuksen tekemisen jälkeen palkka ulosmitataan muusta saatavasta, maksusopimusta ei
noudateta tämän saatavan perimisen aikana.
Ulosottomies voi sopijapuolen pyynnöstä päättää, ettei maksusopimusta enää noudateta, jos:
1) toinen sopijapuoli on olennaisesti laiminlyönyt sopimuksen noudattamisen ilman hyväksyttävää syytä;
2) palkka on 1 momentin mukaisesti ulosmitattu muusta saatavasta eikä sopimusta tämän vuoksi ole
perusteltua enää noudattaa; tai
3) siihen on muu perusteltu syy .
62 §
Maksusuunnitelman tai maksusopimuksen varmistaminen
Ulosottomies voi tarvittaessa toimittaa turvaavan ulosmittauksen maksusuunnitelman varmistamiseksi ja
hakijan pyynnöstä myös maksusopimuksen varmistamiseksi silloin, kun palkkaa ei ulosmitata.
Varat, jotka velallinen on suorittanut maksusuunnitelman tai maksusopimuksen perusteella, katsotaan heti
ulosmitatuiksi, kun ne on maksettu ulosottomiehelle 83 §:n mukaisesti.
63 §
Myynnin lykkääminen
Ulosmitatun kiinteistön tai irtaimen omaisuuden myyntiä voidaan lykätä, jos velallinen tekee uskottavaksi,
että hän suorittaa hakijan saatavan ulosottomiehelle kohtuullisessa ajassa maksusuunnitelman tai
maksusopimuksen mukaisesti. Ulosmittaus on tällöin voimassa turvaavana ulosmittauksena.
Elinkeinotulon ulosmittaus
64 §
Luonnollisen henkilön toistuva elinkeinotulo
Jos velallinen on elinkeinoa harjoittava luonnollinen henkilö, hänen saamastaan toistuvasta elinkeinotulosta
jätetään ulosmittaamatta viisi kuudesosaa. V elalliselle voidaan jättää:
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 57/1011) tätä enemmän, jos velallinen voi siten jatkaa elinkeinotoimintaa, on ryhtynyt elinkeinonharjoittajaksi
pitkän työttömyyden jälkeen tai jos velallisen maksukyky on erityisen syyn vuoksi olennaisesti heikentynyt;
tai
2) tätä vähemmän, jos sitä voidaan pitää velallisen varallisuusasemaan nähden kohtuullisena tai jos
velallinen on olennaisesti laiminlyönyt elinkeinoonsa liittyviä maksuvelvoitteita.
(12.1.2018/60)
Lisäksi noudatetaan soveltuvin osin, mitä suojaosuudesta, menettelystä sekä maksusuunnitelmasta ja
maksusopimuksesta palkan ulosmittauksessa säädetään.
Tuki, jonka luonnollinen henkilö saa julkisyhteisöltä elinkeinoansa varten, ulosmitataan 1 momentin
mukaisesti. Eräiden määrätarkoitukseen myönnettyjen varojen ulosmittauskiellosta säädetään 19 §:n 1
momentin 6 kohdassa.
65 §
Muu elinkeinotulo
Kun luonnolliselta henkilöltä ulosmitataan muuta kuin toistuvaa elinkeinotuloa tai kun yhteisöltä
ulosmitataan elinkeinotuloa, saadaan ulosmittauksen määrää rajoittaa, jos velallinen voi siten jatkaa
elinkeino- tai liiketoimintaa eikä menettelyä voida pitää olennaisesti hakijan edun vastaisena. Lisäksi
noudatetaan soveltuvin osin, mitä 59–63 §:ssä säädetään, ja jos tulo on toistuvaa, mitä menettelystä palkan
ulosmittauksessa säädetään. Mitä tässä pykälässä säädetään ulosmittauksen määrän rajoittamisesta,
sovelletaan myös yhteisön julkisyhteisöltä liiketoimintaansa saaman tuen ulosmittaukseen.
66 §
Elinkeinotulon ja palkkatulon yhteensovittaminen
Jos luonnollinen henkilö saa elinkeinotulon lisäksi palkkatuloa, palkan tai elinkeinotulon ulosmittausta
koskevia säännöksiä noudatetaan sen mukaan, kumpi tulo on keskimäärin suurempi. Palkan osuus otetaan
elinkeinotulon ulosmittauksessa huomioon noudattaen soveltuvin osin, mitä 64 ja 65 §:ssä säädetään.
Elinkeinotulon osuus otetaan palkan ulosmittauksessa huomioon noudattaen soveltuvin osin, mitä 45 §:n 1
momentissa säädetään.
Saatava ja eräät muut oikeudet
67 §
Maksukehotus ja saatavan myynti
Ulosottomies saa antaa maksukiellon saajalle kehotuksen maksaa erääntynyt ulosmitattu saatava, paitsi jos
saatava on riitainen tai epäselvä.
Ulosmitattu saatava saadaan myydä, jos se saatavan myöhäisen erääntymisen tai muun syyn vuoksi on
perusteltua.
Jos saatava, jota ei myydä, on pantattu tai yrityskiinnityksen kohteena, vaateiden selvittämisen ja
etuoikeuden osalta noudatetaan soveltuvin osin, mitä irtaimen omaisuuden huutokaupasta 5 luvussa
säädetään.
68 §
Periminen maksukiellon saajalta
Jollei maksukiellon saaja noudata todistettavasti tiedoksi saamaansa maksukieltoa, joka koskee palkkaa tai
toistuvaa elinkeinotuloa, ulosottomies saa ulosmitata maksukiellon saajalta määrän, joka on maksamatta
ulosottomiehelle. Ulosmittaus edellyttää, että maksukiellon saajan maksuvelvollisuus on selvä.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös muuta saatavaa, josta velallisella on ulosottoperuste tai jonka
oikeellisuutta maksukiellon saaja ei kiistä. Hakijalla on oikeus ajaa kannetta maksukiellon saajaa vastaan
saatavan oikeellisuuden vahvistamiseksi.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 58/101Maksukiellon saajaa on kuultava ennen kuin päätös hänen maksuvelvollisuudestaan tehdään. Päätös on
annettava maksukiellon saajalle tiedoksi 3 luvun 40 ja 41 §:ssä säädetyllä tavalla.
69 §
Oikeus tuloon tai etuun
Ulosmitattua oikeutta saada sopimuksen perusteella toiselta määräämättömän ajan tuloa tai etua ei saa
myydä, vaan ulosottomies kantaa tulon tai edun. Jos tulo tai etu on tarpeen velallisen ja hänen elatuksensa
varassa olevien perheenjäsenten toimeentulon turvaamiseksi, velalliselle tulee jättää siitä käyttöön
kohtuullisena pidettävä määrä.
70 §
Henki- ja eläkevakuutus
Henki- tai eläkevakuutussopimukseen perustuvan oikeuden ulosmittaus koskee mahdollista
vakuutuskorvausta ja vakuutuksen takaisinostoarvoa. Ulosmittauksesta annettu maksukielto on voimassa
kerrallaan kolme vuotta. Ulosmittaus ei estä velallista ottamasta vakuutussopimuslain (543/1994) 13 §:ssä
tarkoitettua vapaakirjaa.
Vakuutusmaksujen peräyttämisestä ulosottoon on soveltuvin osin voimassa, mitä vakuutussopimuslain 56
§:ssä säädetään.
Yhteisomistus
71 §
Osuuden ulosmittaus
Velalliselle kuuluva osuus määräosin omistetusta kiinteistöstä tai irtaimesta omaisuudesta voidaan
ulosmitata. Ulosmittauksesta tulee ilmoittaa muille yhteisomistajille.
Ulosmittauksesta silloin, kun yhteisomistus ei ole määräosaista, säädetään erikseen.
72 §
Osuuden erottaminen
Ulosottomies erottaa omaisuudesta velalliselle kuuluvan ulosmitatun osuuden. Jollei osuutta voida erottaa
ulosottomenettelyssä, ulosottomies saa hakea tilan halkomista tai käynnistää omaisuuden muun
jakomenettelyn niin kuin erikseen säädetään. Jakamisesta aiheutuneet kulut otetaan velallisen osuudesta.
Jollei osuuden erottaminen tai omaisuuden jakaminen ole mahdollista taikka se aiheuttaisi omaisuuden
arvoon nähden korkeat kustannukset tai alentaisi huomattavasti omaisuuden arvoa, ulosottomies saa myydä
velallisen osuuden.
73 §
Yhteisomistusesineen ulosmittaus
Määräosin omistettu kiinteistö tai irtain esine saadaan ulosmitata, vaikkei se vastaa hakijan saatavasta, jos:
1) sen myynti todennäköisesti tuottaa velallisen osalle huomattavasti korkeamman kertymän kuin velallisen
osuuden myynti;
2) hakijan saatava ei todennäköisesti kerry velallisen osuuden myynnistä; ja
3) ulosmittauksen merkitys ei ole selvässä epäsuhteessa siitä aiheutuvaan haittaan nähden.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, yhteisesti omistettu kiinteistö tai irtain esine saadaan
ulosmitata, jos kaikki yhteisomistajat siihen suostuvat. Yhteisesti omistettua kiinteistöä ei saa ulosmitata, jos
sopimus hallinnan jakamisesta on kirjattu.
Yhteisomistusesineen myynnistä säädetään 5 luvun 81–83 §:ssä.
74 §
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 59/101Arvopaperiin perustuva oikeus
Mitä 73 §:ssä säädetään, koskee soveltuvin osin myös eräistä yhteisomistussuhteista annetun lain (180/1958)
1 §:n  2 momentissa tarkoitettua arvopaperiin perustuvaa yhteistä oikeutta.
75 §
Kuuleminen ja yhteisomistajan asema
Ennen 72 tai 73 §:ssä tarkoitettuja toimia ulosottomiehen tulee kuulla velallista ja yhteisomistajia.
Kun määräosin omistettu omaisuus ulosmitataan, toista yhteisomistajaa koskee soveltuvin osin, mitä
velallisesta tässä ja 5 luvussa säädetään.
Kuolinpesä
76 §
Vainajan velka
Jos vainajan velasta on toimitettu ulosmittaus, omaisuutta ei saa myydä, ennen kuin kuukausi on kulunut
perunkirjoituksesta tai sen määräajan päättymisestä taikka, jos omaisuus on luovutettu pesänselvittäjän
hallintoon, ennen kuin velkojen maksamisesta on tehty perintökaaren (40/1965) 19 luvun 12 a §:ssä
tarkoitettu sopimus tai pesänselvittäjän päätös. Omaisuus saadaan kuitenkin myydä, jos:
1) hakijalla on panttioikeus ulosmitattuun omaisuuteen;
2) kuolinpesän hallinto suostuu myyntiin; tai
3) omaisuuden arvo alentuu nopeasti tai omaisuuden hoitokulut ovat korkeat.
Kertyneiden varojen tilittämisestä säädetään 6 luvun 16 §:n 1 momentissa.
77 §
Pesäosuuden ulosmittaus
Kuolinpesän osakkaan velasta saadaan ulosmitata hänen osuutensa kuolinpesästä. Kuolinpesälle annetaan
tällöin kirjallinen maksukielto, jossa pesän osakkaita ja hallintoa kielletään luovuttamasta velalliselle
perinnönjaossa tulevaa omaisuutta muulle kuin ulosottomiehelle.
78 §
Määräämiskielto kuolinpesässä
Maksukiellon tiedoksisaannin jälkeen pesän omaisuutta ei saa luovuttaa eikä suorittaa pesässä muita
määräämistoimia ilman ulosottomiehen lupaa. Kiellon vastaisesta toimesta on voimassa, mitä 37 §:ssä
säädetään. Ulosottomiehen tulee antaa edellä tarkoitettu lupa, jollei toimi vaaranna hakijan maksunsaantia.
Ulosottomiehen lupaa ei tarvita pesän selvitystoimiin. Ulosottomiehen luvasta sopimukseen perustuvaan
perinnönjakoon säädetään perintökaaren 23 luvun 3 §:n  2 momentissa.
79 §
Toimet ulosmittauksen jälkeen
Ulosmitattua kuolinpesän osuutta ei saa myydä. Suoritus otetaan siitä omaisuudesta, joka tulee velalliselle
perinnönjaossa. Jos velallinen on ainoa perillinen, suoritus otetaan kuolinpesään kuuluvasta omaisuudesta
pesän selvityksen päätyttyä. Edellä tarkoitettu omaisuus katsotaan välittömästi ulosmitatuksi. V elalliselle
tullut omaisuus saadaan myydä vasta, kun jako on lainvoimainen tai muuten lopullinen.
Ulosottomies saa tarvittaessa hakea pesänselvittäjän ja pesänjakajan määräämistä. Kertyneiden varojen
tilittämisestä säädetään 6 luvun 16 §:n 2 momentissa. Hakijan oikeudesta moittia perinnönjakoa säädetään
perintökaaren 23 luvun 10 §:n  3 momentissa.
80 §
Erityisjälkisäädös
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 60/101Erityisjälkisäädökseen perustuva velallisen oikeus voidaan ulosmitata. Maksukielto annetaan sille, jonka on
täytettävä jälkisäädös. Muutoin noudatetaan soveltuvin osin, mitä kuolinpesän osuuden ulosmittauksesta
säädetään.
81 §
Perinnöstä luopuminen
Velallisen oikeutta perintöön tai testamenttiin ei saa ulosmitata, jos velallinen osoittaa, että hän on:
1) perittävän eläessä luopunut oikeudestaan perintöön perintökaaren mukaisesti;
2) perittävän kuoleman jälkeen antanut kirjallisen luopumisilmoituksen tiedoksi kuolinpesälle niin kuin
hallintolain 57 §:n 2 momentissa säädetään; tai
3) perittävän kuoleman jälkeen jättänyt luopumisilmoituksen Digi- ja väestötietovirastoon tai Ahvenanmaan
maakunnassa Ahvenanmaan valtionvirastoon tallettamista varten. (29.1 1.2019/1 141)
Sen jälkeen kun ulosmittauspäätös on tehty , velallinen ei voi hakijaa sitovasti luopua oikeudestaan perintöön.
Velallisen tulee viipymättä ilmoittaa luopumisilmoituksen tallettamisesta pesän osakkaille ja hallinnolle.
82 §
Tietojensaanti ja läsnäolo-oikeus
Jos vainajan velasta on toimitettu ulosmittaus tai velallisen osuus kuolinpesästä on ulosmitattu, pesän
osakkaat ja hallinto ovat velvollisia kysyttäessä antamaan ulosottomiehelle tiedot ja esittämään asiakirjat
perunkirjoituksesta, pesänselvityksestä ja pesän taloudellisesta tilasta.
Ulosottomiehellä ja hakijalla on oikeus olla läsnä perinnönjaossa. Ulosottomiehen tulee ilmoittaa jaosta
hakijalle.
Täydentävät säännökset
83 §
Maksun ajankohta
Maksu ulosottomiehelle katsotaan suoritetuksi sinä päivänä, jona se on maksettu valtion maksuliikettä
hoitavan yhteisön tilille tai tilisiirto on veloitettu maksajan tililtä. Postiosoituksena maksettu suoritus
katsotaan maksetuksi sinä päivänä, jona postiosoitus on annettu postin kuljetettavaksi.
Käteismaksu katsotaan suoritetuksi, kun se on maksettu ulosottoviranomaiselle. (19.6.2019/778)
5 luku
Myynti
Yleiset säännökset
1 §
Myyntitavat
Ulosmitattu omaisuus myydään tässä luvussa säädetyssä järjestyksessä ulosottomiehen toimittamalla
julkisella huutokaupalla ( huutokauppa ) taikka muulla tavalla, kuten toimeksiannolla tai vähittäin ( vapaa
myynti ).
Mitä muussa laissa säädetään pakkohuutokaupasta, koskee soveltuvin osin myös vapaata myyntiä.
2 §
Myyntitavan valinta
Ulosottomiehen tulee pyrkiä myynnissä hyvään tulokseen. Myyntitavan valinnassa tulee ottaa huomioon
saatavissa oleva kauppahinta, myyntikustannukset ja myynnin vaatima aika. V apaan myynnin edellytyksistä
säädetään 75–79 §:ssä.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 61/101Jos käytetty myyntitapa on sallittu tämän lain mukaan, myynti voidaan kumota myyntitavan valinnan
perusteella vain, jos on myyty kiinteistö tai arvokasta irtainta omaisuutta ja saatetaan todennäköiseksi, että
muulla myyntitavalla olisi saatu huomattavasti korkeampi kauppahinta.
Yleiset huutokauppaehdot
3 §
Omistusoikeus
Ostaja saa huutokaupalla myytyyn omaisuuteen omistusoikeuden ja oikeuden määrätä omaisuudesta, kun
kauppahinta on maksettu tai, jos myynnistä on tehtävä 84 §:n 1 momentin mukaan kauppakirja, kun hän on
saanut kauppakirjan.
4 §
Hallinta ja käyttö
Ostaja saa ottaa omaisuuden haltuunsa, kun kauppahinta on maksettu. Jos myynnistä on tehtävä 84 §:n 1
momentin mukaan kauppakirja, ennen kauppakirjan saamista ostaja ei saa käyttää omaisuutta sen arvoa
alentavalla tavalla.
Ulosottomies säilyttää omaisuutta, kunnes ostaja saa ottaa sen haltuunsa. Jollei ostaja sen jälkeen nouda
omaisuutta kohtuullisessa ajassa ja maksa säilytyskuluja, ulosottomies saa myydä omaisuuden ostajan
lukuun.
Ostajalla on oikeus tarkastaa omaisuuden kunto ennen haltuun ottamista.
5 §
Virka-apu ostajalle
Ulosottomiehen tulee pyynnöstä antaa ostajalle tarpeellista virka-apua omaisuuden haltuun saamiseksi.
Jos velallinen käyttää myytyjä tiloja sen jälkeen, kun ostaja on maksanut kauppahinnan, ulosottomiehen tulee
ostajan pyynnöstä toimittaa häätö. Häädössä noudatetaan soveltuvin osin, mitä 7 luvun 1–8 §:ssä säädetään.
Muuttopäivä saadaan lykätä painavasta syystä, jos velallinen on sitä pyytänyt ennen huutokauppaa.
Ostajaehdokkaille tulee ilmoittaa, miten muuttopäivä määräytyy .
Virka-apua voidaan antaa ostajalle muutoksenhaun tai täytäntöönpanoriidan estämättä, jollei sitä erikseen
kielletä tuomioistuimen antamassa keskeytysmääräyksessä.
6 §
Ostajan vastattavat saatavat ja oikeudet
Ostaja tai myyty omaisuus eivät vastaa muista kuin niistä saatavista ja oikeuksista, joiden siirtymisestä
vastattavakseen ostaja on sopinut taikka joiden on ilmoitettu pysyvän voimassa tai siirtyvän ostajan
vastattavaksi myynnissä.
Huoneen- tai maanvuokrasopimus, jota ei ole pysytetty myynnissä, tulee irtisanoa tai purkaa erikseen
säädetyllä tavalla, jos ostaja haluaa vapautua sopimuksesta. Ostajalla on oikeus saada 5 §:n 2 momentissa
tarkoitettua virka-apua, jos tällainen irtisanominen tai purkaminen on toimitettu todistettavasti.
7 §
Eräistä saatavista ilmoittaminen
Ulosottomiehen tulee ennen myyntiä ilmoittaa ostajaehdokkaille mahdolliset asunto-osakeyhtiölain
(1599/2009) 3 luvun 7 §:ssä  tarkoitetut maksulaiminlyönnit ja 8 luvun 7 §:ssä tarkoitetut erät.
(22.12.2009/1614)
Ostajaehdokkaille tulee ilmoittaa myös sellaisten selville saatujen saatavien ja maksujen määrä, joiden
suorittamista sähkön tai muun vastaavan palvelun saaminen myyntikohteeseen edellyttää.
8 §
Väite paremmasta oikeudesta
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 62/101Ostajaa vastaan ei voida esittää väitettä paremmasta oikeudesta myytyyn omaisuuteen sen jälkeen, kun
omistusoikeus on 3 §:n mukaan siirtynyt, paitsi jos ostaja tiesi sivullisen omistusoikeudesta. Omaisuus on
kuitenkin palautettava omistajalle rikoslain voimaanpanemisesta annetun asetuksen (39/1889) 1 1 §:ssä
tarkoitetuissa tapauksissa.
Tilityksen keskeytyksestä säädetään 6 luvun 15 §:ssä.
9 §
Valtion korvausvastuu
Jos velkoja, muu oikeuden haltija, oikea omistaja tai ostaja on menettänyt oikeutensa tai kärsinyt vahinkoa 6
§:n, 7 §:n 1 momentin tai 8 §:n perusteella, hänellä on oikeus saada vahingonkorvausta valtion varoista.
Oikeutta korvaukseen ei kuitenkaan ole, jos asianomainen on laiminlyönyt:
1) esittää ulosottomiehelle väitteen paremmasta oikeudesta viipymättä sen jälkeen, kun hän sai tiedon
oikeuttaan loukkaavasta ulosmittauksesta; tai
2) valvoa oikeutensa asianosaiskeskustelussa.
Korvaus määrätään ulosottomiehen tuottamuksesta riippumatta noudattaen, mitä vahingonkorvauslaissa
(412/1974)  säädetään. V altiolla on oikeus saada suorittamansa määrä vahingon aiheuttajalta sen mukaan kuin
vahingonkorvauslaissa säädetään.
10 §
Velallisen velvollisuus antaa tietoja
Velallinen on kysyttäessä velvollinen ilmoittamaan ulosottomiehelle myytävään omaisuuteen kohdistuvat
käyttöoikeudet ja muut oikeudet, saatavat sekä esitetyt väitteet paremmasta oikeudesta samoin kuin
antamaan tiedot sellaisista omaisuuden ominaisuuksista ja sen käyttöön vaikuttavista seikoista, joita
omaisuuden laatu huomioon ottaen voidaan pitää olennaisina.
11 §
Virhe myyntikohteessa
Ulosmitattu omaisuus myydään sellaisena kuin se on. Myydyssä kiinteistössä tai arvokkaassa irtaimessa
omaisuudessa katsotaan kuitenkin olevan virhe, jos:
1) omaisuus olennaisesti poikkeaa niistä tiedoista, jotka ulosottomies on myynti-ilmoituksessa tai muutoin
ennen myyntiä antanut olennaisista omaisuuden ominaisuuksista tai käyttöön vaikuttavista seikoista, ja
virheellisen tiedon voidaan olettaa vaikuttaneen kauppaan;
2) ulosottomies on laiminlyönyt antaa tiedon olennaisista omaisuuden ominaisuuksista tai käyttöön
vaikuttavista seikoista, ja sen voidaan olettaa vaikuttaneen kauppaan; taikka
3) omaisuus on huomattavasti huonommassa kunnossa kuin ostajalla on olosuhteet huomioon ottaen ollut
perusteltua aihetta edellyttää.
Virheellisen tiedon korjaamisesta säädetään 19 §:ssä.
12 §
Hinnanalennus ja kaupan kumoaminen
Ostaja saa 1 1 §:ssä tarkoitetun virheen perusteella vaatia hinnanalennusta tai myynnin kumoamista
valittamalla myynnistä 1 1 luvussa säädetyssä järjestyksessä. Myynti voidaan kumota virheen perusteella, jos
myynnin jääminen voimaan olisi ostajan kannalta kohtuutonta. V irhettä koskeva kysymys voidaan saattaa
täytäntöönpanoriitana tuomioistuimen ratkaistavaksi niin kuin 10 luvussa säädetään.
Tilityksen keskeytyksestä säädetään 6 luvun 15 §:ssä.
13 §
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 63/101Ainesosat ja tarpeisto
Irtaimesta esineestä 4 luvun 18 §:n nojalla erikseen ulosmitatut osat myydään erikseen. Kiinteistöstä saadaan
myydä ainesosia ja tarpeistoa erikseen niin kuin tämän luvun 65 §:ssä säädetään.
Jos ulosottovalitus tai täytäntöönpanoriita koskee esinettä, joka saattaa kuulua myyntikohteeseen ainesosana
tai tarpeistona, ulosottomies saa myydä kohteen muulta osin, jos riidanalaisella osalla on vain vähäinen
merkitys.
14 §
Tuotto
Myydystä omaisuudesta kertyvä vuokra ja muu tuotto, joka erääntyy myyntipäivän jälkeen, kuuluu ostajalle.
Ostaja voi kantaa tuoton vakuutta vastaan, kunnes saa ottaa omaisuuden haltuunsa, tai pyytää ulosottomiestä
kantamaan tuoton lukuunsa.
Ennen myyntiä korjattu sato myydään kiinteistön kanssa tai erikseen. Ennen ulosmittausta korjattu sato
saadaan myydä kiinteistön kanssa, jollei menettely tuntuvasti loukkaa muun velkojan maksunsaantia.
Yhteiset säännökset huutokaupasta
15 §
Arvon selvittäminen ja esineen kunnostus
Jos myytävänä on kiinteistö tai arvokasta irtainta omaisuutta, ulosottomiehen tulee ennen myyntiä tarkastaa
omaisuuden kunto. Lisäksi tulee selvittää tällaisen omaisuuden käypä arvo, jos se on mahdollista.
Tarvittaessa saadaan käyttää asiantuntijaa. Se, joka pitää omaisuutta hallussaan, on velvollinen sallimaan
tarkastuksen ja arvioinnin.
Ulosottomies saa asianosaisten suostumuksetta kunnostuttaa myytävää omaisuutta, jos siitä aiheutuu vain
vähän kuluja ja viivytystä.
16 §
Myynti-ilmoituksen julkaisutapa
Huutokauppaa koskeva myynti-ilmoitus julkaistaan yhdessä tai useammassa paikkakunnalla yleisesti
leviävässä sanomalehdessä. Lisäksi ilmoitus voidaan julkaista valtakunnallisessa sanomalehdessä, muussa
julkaisussa tai tietoverkossa, jos se on tarpeen. Jos siihen on pakottava syy , ilmoituksen julkaisemisen sijasta
myynnistä saadaan ilmoittaa muulla riittävän tehokkaalla tavalla.
Huutokaupasta on lisäksi erikseen ilmoitettava velalliselle ja yhteisomistajalle.
Huutokaupan peruuntumisesta tulee ilmoittaa viipymättä samalla tavalla kuin myynti-ilmoituskin on
julkaistu, jos se on mahdollista.
17 §
Julkaisuaika
Myynti-ilmoitus julkaistaan viikko ennen huutokauppaa, jollei pitempi tai lyhyempi ilmoitusaika ole
aiheellinen. Lisäilmoitus voidaan julkaista tarvittaessa. Jos asiassa järjestetään asianosaiskeskustelu, myynti-
ilmoitus julkaistaan sen jälkeen.
18 §
Myynti-ilmoituksen sisältö
Myynti-ilmoituksessa tulee kuvata myyntikohde riittävän tarkasti ja mainita, että omaisuus on ulosmitattu.
Asianosaistietoja ei julkaista. Myynti-ilmoituksen sisällöstä säädetään tarvittaessa tarkemmin
valtioneuvoston asetuksella.
19 §
Virhe ilmoittamisessa
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 64/101Jollei myynti-ilmoitusta ole julkaistu niin kuin 16 ja 17 §:ssä säädetään ja virheen voidaan olettaa
vaikuttavan myyntitulokseen tai olevan muutoin merkityksellinen, ulosottomiehen tulee huolehtia uudesta
ilmoittamisesta. Sama koskee 1 1 §:ssä tarkoitetulla tavalla virheellisiä tietoja sisältävää tai puutteellista
ilmoitusta.
Virheen katsotaan korjaantuneen, jos virheelliset tiedot on oikaistu tai puuttuvat tiedot on annettu uudella
ilmoituksella tai huutokaupan alussa.
Huutokauppa voidaan kumota, jos virhe ilmoituksen julkaisemisessa on saattanut olennaisesti vaikuttaa
myynnin tulokseen. Ilmoituksen sisältöä koskevan virheen vaikutuksesta säädetään 12 §:ssä.
20 §
Myyntiesite ja omaisuuden esittely
Kiinteistöstä ja arvokkaasta irtaimesta omaisuudesta tulee laatia myyntiesite, josta käyvät ilmi omaisuuden
myyntiarvoon vaikuttavat olennaiset tiedot ja myyntiehdot. Yleiset huutokauppaehdot tulee liittää
myyntiesitteeseen.
Myytävän omaisuuden esittely tulee järjestää ennen myyntiä, jollei se ole tarpeetonta. Se, joka pitää
myytävää omaisuutta hallussaan, on velvollinen sallimaan esittelyn.
21 §
Ostajaehdokkaille annettavat tiedot
Huutokaupan alussa ulosottomiehen tulee kuvata myyntikohde. Arvokkaat ainesosat ja tarpeistoesineet tulee
mainita erikseen. Lisäksi tulee ilmoittaa:
1) tarpeelliset asianhallintatiedot;
2) tarjousten esittämistapa;
3) myyntijärjestys;
4) mahdollinen alin hyväksyttävä tarjous;
5) mahdolliset ostajan vastattavaksi siirtyvät velvoitteet ja häntä sitovat oikeudet;
6) 7 §:ssä tarkoitetut saatavat;
7) maksuaika ja muut maksuehdot;
8) muut tarpeelliset tiedot.
Yleisten huutokauppaehtojen ja laaditun myyntiesitteen tulee olla ostajaehdokkaiden nähtävillä ja saatavilla.
22 §
Tarjousten esittäminen
Tarjoukset esitetään huutokaupassa nostotarjouksina. Ulosottomies voi sallia, että nostotarjouksia esitetään
puhelimitse tai sähköisesti, taikka järjestää tarjoamisen usealla paikkakunnalla samanaikaisesti.
Ulosottomies saa pyytää ennen huutokauppaa kirjallisia tarjouksia. Ne otetaan huomioon huutokaupassa
nostotarjouksina, ja ne sitovat esittäjäänsä, kunnes ensimmäinen huutokauppa on toimitettu. Käsirahasta on
voimassa, mitä 24 §:ssä säädetään.
23 §
Vähimmäishinta
Ulosottomies ei saa hyväksyä korkeinta tarjousta kiinteistön tai arvokkaan irtaimen omaisuuden
huutokaupassa, jos hän arvioi, että tarjous alittaa selvästi omaisuuden käyvän hinnan paikkakunnalla.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 65/101Korkeinta tarjousta ei saa hyväksyä, jos se alittaa jalometallin arvon tai muun omaisuuden vastaavan päivän
hinnan. Arvopapereita tai arvo-osuuksia ei saa myydä huutokaupalla alle myyntipäivää lähinnä edeltäneen
julkistetun ostonoteerauksen.
Jollei korkeinta tarjousta hyväksytä, järjestetään toinen ja erityisestä syystä kolmas huutokauppa tai vapaa
myynti, paitsi jos hakija sen kieltää tai ulosottomies arvioi, ettei uudessa myynnissä saada lisäkulut
huomioon ottaen korkeampaa kertymää. Jollei uutta myyntiä järjestetä tai jollei omaisuus tule myydyksi
uudessa myynnissä, ulosmittaus peruutetaan. (29.4.2016/323)
24 §
Maksuehdot
Ulosottomies saa antaa tarvittaessa ostajalle maksuaikaa enintään kuusi viikkoa. Ostajan on heti suoritettava
ulosottomiehen määräämä, enintään 20 prosentin osuus kauppahinnasta ( käsiraha ). Ulosottomiehen ei
tarvitse vaatia käsirahaa selvästi maksukykyiseksi arvioimaltaan ostajalta. Käsirahaksi kelpaa käteinen raha,
siihen rinnastuva maksuväline ja vakuus.
Ostajan tulee suorittaa kauppahinnalle korkoa maksuajalta korkolain 3 §:n  2 momentin mukaisesti
huutokauppapäivästä lukien. Maksuajan päätyttyä korkoa on suoritettava korkolain 4 §:n  1 momentin
mukaisesti, kunnes kauppahinta on maksettu tai uusi huutokauppa on toimitettu.
25 §
Ostajan korvausvelvollisuus
Jollei ostaja maksa kauppahintaa maksuaikana, toimitetaan uusi huutokauppa. Jos ostaja maksuajan kuluessa
näyttää saaneensa velkojalta lisämaksuaikaa tai ottaneensa saatavia vastattavakseen 36 tai 57 §:n mukaisesti,
kauppahinta katsotaan ulosotossa siltä osin suoritetuksi.
Ostajan on korvattava erotus, jos korkein tarjous jää uudessa huutokaupassa alemmaksi kuin edellisessä
huutokaupassa tehty korkein tarjous siihen lisättynä 24 §:n 2 momentissa tarkoitettu korko. Jos tarjous
nousee tätä korkeammaksi, ostajalla ei ole oikeutta ylijäämään. Ostajan on korvattava myös kulut
jälkimmäisestä huutokaupasta, jollei niitä saada ylijäämästä.
Ulosottomiehen tulee periä mainittu korvaus käsirahasta tai ostajan muusta varallisuudesta, jos se
kohtuullisessa ajassa käy päinsä. Muussa tapauksessa korvaus peritään myöhemmin ulosottomiehen
päätöksen nojalla velkojan hakemuksesta.
26 §
Ehdollinen saanto
Jos velallinen on sopimuksen mukaan saanut omaisuuden ehdollisesti ja ehtona on kauppahinnan
maksaminen, omaisuus myydään ehtoa säilyttämättä. Kiinteistön myynti ehtoa säilyttämättä edellyttää, että
myyjä on vaatinut maksua asianosaiskeskustelussa. Myyjän oikeudesta saada suoritus kauppahinnasta
säädetään 34 ja 47 §:ssä.
Muussa kuin 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa velallisen ehdollisesti saama omaisuus myydään ehto
säilyttäen, ja ostaja vastaa luovutukseen perustuvista velvoitteista velallisen sijasta.
Omaisuus myydään ehtoa säilyttämättä, jos hakijalla on omaisuuteen panttioikeus. Myynnin sijasta myyjä,
velallinen ja ne velkojat, joiden oikeutta se koskee, voivat sopia omaisuuden palauttamisesta myyjälle.
27 §
Sopimus huutokaupan ehdoista ja etuoikeudesta
Niiden suostumuksella, joiden oikeutta se koskee, ulosottomies saa menetellä toisin kuin yleisistä
huutokauppaehdoista, myyntijärjestyksestä, etuoikeudesta tai huutokaupan ehdoista säädetään. Yleisistä
huutokauppaehdoista ei kuitenkaan saa poiketa ostajan vahingoksi.
Kertyneiden varojen jakosopimuksesta säädetään 6 luvun 1 1 §:ssä.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 66/101Irtaimen omaisuuden huutokauppa
28 §
Soveltamisala
Tämän luvun 29–38 §:ää sovelletaan muun irtaimen omaisuuden kuin aluksen huutokaupassa. Aluksen
huutokaupasta säädetään 72–74 §:ssä.
29 §
Vaateiden selvittäminen
Ennen irtaimen omaisuuden huutokauppaa ulosottomiehen tulee selvittää:
1) asianomaiseen rekisteriin kirjatut panttioikeudet, kiinnitykset ja yrityskiinnitykset, jos myytävänä on
irtainta omaisuutta, johon saattaa kohdistua kirjattu oikeus, sekä tällaisen saatavan määrä;
2) saatavan määrä, jos omaisuus on vakuutena jonkun hallussa tai omaisuuteen kohdistuu kirjaamaton
panttioikeus;
3) ehdolliseen luovutukseen perustuva myyjän kauppahintasaatava;
4) myynnissä pysytettävä ehto, jos omaisuus myydään ehto säilyttäen.
Jos ulosottomies arvioi, ettei jäljelle jäävä kiinnitetty omaisuus riitä yrityskiinnityksen täydeksi vakuudeksi,
ulosottomiehen tulee tiedustella yrityskiinnityksen haltijalta, vaatiiko tämä suoritusta kauppahinnasta.
30 §
Vaateiden ilmoittaminen
Asianosaisen tulee ilmoittaa saatavansa tai muu 29 §:ssä tarkoitettu vaateensa ulosottomiehelle tämän
asettamassa kohtuullisessa määräajassa.
31 §
Asianosaiskeskustelu
Jos esitetyt vaatimukset ovat ristiriidassa keskenään, vaade on jätetty ilmoittamatta, joku kiinnitysvelkojista
on jäänyt tuntemattomaksi tai jos se on muusta syystä tarpeen, ulosottomiehen tulee järjestää
asianosaiskeskustelu. Siinä noudatetaan soveltuvin osin, mitä asianosaiskeskustelusta kiinteistön
huutokaupassa säädetään. Kuulutus asianosaiskeskustelusta on julkaistava vain, jos joku asianosaisista on
jäänyt tuntemattomaksi.
32 §
Asianosaisluettelo
Jos myynnissä tulee otettavaksi huomioon 29 §:ssä tarkoitettuja saatavia tai oikeuksia taikka jos se on
muusta syystä tarpeen, ulosottomiehen tulee laatia asianosaisluettelo. Siihen merkitään saatavat
etuoikeusjärjestyksessä ja mahdollinen alin hyväksyttävä tarjous. Muutoin noudatetaan soveltuvin osin, mitä
asianosaisluettelosta kiinteistön huutokaupassa säädetään.
33 §
Etuoikeusjärjestys
Irtaimen omaisuuden kauppahinnasta suoritetaan ensin täytäntöönpanokulut sekä mahdollinen myyntimaksu
ja konkurssilain (120/2004) 17 luvun 7 §:ssä  tarkoitettu korvaus. Tämän jälkeen saatavat suoritetaan erikseen
säädetyssä etuoikeusjärjestyksessä.
34 §
Alin hyväksyttävä tarjous
Alimman hyväksyttävän tarjouksen tulee irtaimen omaisuuden huutokaupassa peittää täytäntöönpanokulut ja
mahdollinen myyntimaksu sekä pantin tai pidätysoikeuden haltijan saatava etuoikeutetulta määrältä, jos tällä
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 67/101on oikeus pitää omaisuus hallussaan tai panttauksesta on tehty omaisuuden hallintaa vastaava kirjaus. Sama
koskee velalliselle kuuluvan määräosan myyntiä.
Jos myydään 26 §:n 1 momentissa tarkoitettu omaisuus, myyjän kauppahintasaatavan tulee peittyä.
Mitä 1 tai 2 momentissa säädetään, ei koske hakijan saatavaa.
35 § (29.4.2016/323)
Uusi myynti
Jollei alinta hyväksyttävää tarjousta saada, järjestetään toinen ja erityisestä syystä kolmas huutokauppa tai
vapaa myynti, paitsi jos hakija sen kieltää. Jollei uutta myyntiä järjestetä tai jollei omaisuus tule myydyksi
uudessa myynnissä, ulosmittaus peruutetaan.
36 §
Vastattavaksi ottaminen
Ostaja voi sopia velkojan kanssa siitä, että panttisaatavan pääoma siirtyy myyntipäivästä ostajan
vastattavaksi kauppahinnan vähennyksenä. Saatava siirtyy ostajan henkilökohtaisesti vastattavaksi, jolleivät
asianomaiset muuta sovi. V elallinen ei enää vastaa siirtyneestä saatavasta.
37 §
Huutokaupan vaikutukset
Panttioikeus ja muu oikeus myytyyn irtaimeen omaisuuteen raukeaa huutokaupassa, jollei omaisuutta ole
myyty oikeus säilyttäen tai saatavaa oteta vastattavaksi.
38 §
Tarkoituksenmukainen kokonaisuus
Irtain omaisuus myydään esineittäin. T arkoituksenmukainen kokonaisuus saadaan kuitenkin myydä yhdessä
tai erissä, jollei omaisuuteen kohdistu keskenään erilaisia vakuusoikeuksia.
Jos myytävä omaisuus on arvokasta, ulosottomiehen tulee kuulla asianosaisia myyntijärjestyksestä.
Asianosaisselvittely kiinteistön huutokaupassa
39 §
Vaateiden selvittäminen
Ennen kiinteistön huutokauppaa ulosottomiehen tulee selvittää:
1) lainhuuto- ja kiinnitysrekisteristä panttioikeudet ja erityiset oikeudet;
2) hallinnan perusteella huomioon otettavat kirjaamattomat erityiset oikeudet;
3) ehdolliseen luovutukseen perustuva myyjän kauppahintasaatava;
4) myynnissä pysytettävä ehto, jos omaisuus myydään ehto säilyttäen.
40 §
Asianosaiskeskustelun ajankohta ja kutsu
Asianosaiskeskustelu tulee järjestää viimeistään kaksi viikkoa ennen kiinteistön huutokauppaa.
Asianosaiskeskusteluun kutsutaan velallinen, hakija ja yhteisomistajat sekä kaikki tunnetut velkojat ja
erityisen oikeuden haltijat, joilla on panttioikeus tai muu asianosaisluetteloon merkittävä oikeus
(asianosaiskeskustelun asianosaiset ).
Kutsu asianosaiskeskusteluun on lähetettävä viimeistään neljä viikkoa ennen keskustelua.
41 §
Kutsun sisältö
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 68/101Kutsussa tulee olla:
1) tarpeelliset asianhallintatiedot;
2) keskeiset tiedot asianosaiskeskustelusta ja kuulutuksesta;
3) kehotus oikeuden haltijoille ilmoittaa asianosaiskeskustelussa tai kirjallisesti sitä ennen saatavansa tai muu
oikeutensa ( valvonta );
4) kehotus esittää velkakirja tai muu saamistodiste sekä panttikirja tai muu mahdollisesti oikeuden
perusteena oleva asiakirja.
Kutsussa tulee ilmoittaa 53 §:ssä säädetyistä myöhästymisen seurauksista ja siitä, ettei huomautuksia tai
vaatimuksia valvonnoista, myyntiehdoista tai myyntijärjestyksestä oteta huomioon asianosaiskeskustelun
jälkeen.
42 §
Kuulutus
Asianosaiskeskustelusta tulee julkaista kuulutus paikkakunnalla yleisesti leviävässä sanomalehdessä
viimeistään neljä viikkoa ennen keskustelua.
Kuulutus on lisäksi julkaistava 1 momentissa mainitussa ajassa virallisessa lehdessä, jollei kaikkia
asianosaisluetteloon merkittäviä oikeuksia ole selvitetty tai kutsua ei ole voitu toimittaa kaikille
asianosaiskeskustelun asianosaisille. Kuulutuksen julkaisemisesta kuulutusrekisterissä säädetään
valtioneuvoston asetuksella.
Kuulutuksessa tulee ilmoittaa keskeiset 41 §:ssä tarkoitetut tiedot. V elallisen tai muun omistajan nimi ja
syntymävuosi saadaan julkaista 2 momentissa tarkoitetussa kuulutuksessa.
43 §
Asianosaiskeskustelun toimittaminen
Asianosaiskeskustelussa ulosottomiehen tulee:
1) selostaa tarpeelliset asianhallintatiedot, 39 §:ssä tarkoitetut selvitykset ja olennaiset myyntiehdot;
2) ilmoittaa, mikä on 55 §:ssä tarkoitettu hakijan saatava;
3) tehdä selkoa etukäteen toimitetuista kirjallisista valvonnoista ja pitää niitä nähtävillä;
4) kehottaa asianosaisia valvomaan saatavansa tai oikeutensa ja luovuttamaan valvonta-asiakirjat;
5) kehottaa asianosaisia esittämään mahdolliset riitautukset;
6) kehottaa asianosaisia tekemään mahdolliset huomautukset ja vaatimukset myyntiehdoista,
myyntikohteesta ja myyntijärjestyksestä.
Jos siihen on aihetta, jatkettu asianosaiskeskustelu voidaan järjestää sopivalla tavalla.
44 §
Asianosaisluettelo
Asianosaiskeskustelussa tai viipymättä sen jälkeen ulosottomies laatii asianosaisluettelon, johon merkitään:
1) saatavat ja muut oikeudet 47–52 §:ssä säädetyllä tavalla;
2) alin hyväksyttävä tarjous;
3) 55 §:ssä tarkoitettu hakijan saatava;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 69/1014) yhteisomistajien määräosat, jos myydään yhteisesti omistettu kiinteistö.
Asianosaisluettelo on toimitettava asianosaiskeskustelun asianosaisille hyvissä ajoin ennen huutokauppaa.
45 §
Kirjallinen valvontamenettely
Ulosottomies saa laatia asianosaisluettelon ilman asianosaiskeskustelua, jollei keskusteluun ilmene tarvetta.
Siinä tapauksessa ulosottomies asettaa määräpäivän ja kehottaa asianosaisia viimeistään määräpäivänä
valvomaan oikeutensa, antaa esitetyt valvonnat muille asianosaisille tiedoksi ja samalla ilmoittaa
määräpäivän, jolloin mahdolliset riitautukset ja myyntiä koskevat huomautukset tulee viimeistään esittää.
Riitautusmahdollisuutta ei tarvitse järjestää, jos se on ilmeisen tarpeetonta. Yksinkertaisessa asiassa, jossa
kaikki asianosaiset tunnetaan, kuulutusta ei tarvitse julkaista. (29.4.2016/323)
Valvonnoille tulee varata vähintään kahden viikon määräaika laskettuna valvontakehotuksen lähettämisestä.
Riitautuksille tulee varata vähintään kahden viikon määräaika laskettuna valvontojen lähettämisestä tiedoksi,
jollei riitautusmahdollisuuden varaaminen ole ilmeisen tarpeetonta. (29.4.2016/323)
Muutoin kirjallisesta valvontamenettelystä on soveltuvin osin voimassa, mitä asianosaiskeskustelusta
säädetään.
46 §
Asianosaisselvittely uudessa huutokaupassa
Jos toimitettavaksi tulee uusi huutokauppa, saatavat merkitään asianosaisluetteloon aiemman luettelon
mukaisesti. Jos kuitenkin joku oikeuden haltijoista ilmoittaa viimeistään kaksi viikkoa ennen uutta
huutokauppaa haluavansa valvoa oikeutensa uudelleen tai huomioon otettavaksi tulee uusia vaateita, uusi
asianosaiskeskustelu tulee siltä osin järjestää.
47 §
Etuoikeusjärjestys
Kiinteistön huutokaupassa saatavilla ja erityisillä oikeuksilla on etuoikeus ( etuoikeussaatava ) seuraavassa
järjestyksessä:
1) täytäntöönpanokulut, myyntimaksu ja konkurssilain 17 luvun 7 §:ssä tarkoitettu korvaus;
2) saatavat, joiden vakuutena on kirjattu lakisääteinen panttioikeus kiinteistöön, keskenään samalla
etuoikeudella;
3) saatavat, joiden vakuutena on kiinnitykseen perustuva panttioikeus kiinteistöön, ja kiinteistöön kirjatut
erityiset oikeudet lainhuuto- ja kiinnitysrekisterin osoittamalla keskinäisellä etuoikeudella;
4) kiinteistöön kohdistuvat kirjaamattomat eläke-, vuokra- tai muut käyttöoikeudet, jos oikeuden haltija on
ottanut kiinteistön tai sen osan hallintaansa ennen ulosmittausta, niin että aikaisemmin perustetulla
oikeudella on etuoikeus;
5) ehdolliseen luovutukseen perustuva 26 §:n 1 momentissa tarkoitettu kauppahintasaatava.
Etuoikeussaatavien jälkeen suoritetaan sellaiset muut saatavat, joiden suorittamiseksi kiinteistö on
ulosmitattu ( etuoikeudeton saatava ). Etuoikeudettomilla saatavilla on keskenään sama etuoikeus, jollei
velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetussa laissa (1578/1992)  toisin säädetä.
48 §
Panttisaatava
Asianosaisluetteloon merkitään panttisaatavan valvottu pääoma sekä sille huutokauppapäivään asti laskettu
korko ja muut liitännäiskustannukset. Ne merkitään panttisaataviksi enintään panttikirjan rahamäärään.
Ylimenevä osa merkitään etuoikeudettomaksi saatavaksi, jos kiinteistö on siitä ulosmitattu.
Jos panttikirjan rahamäärä on suurempi kuin panttisaatava, erotusta ei oteta huomioon.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 70/10149 §
Valvomaton ja ehdollinen saatava sekä keskeneräinen kirjaus
Valvomatta jäänyt kiinnitykseen perustuva panttisaatava merkitään asianosaisluetteloon lainhuuto- ja
kiinnitysrekisteristä ilmenevään määrään. V elallisen hallussa olevaa tai hänen nimiinsä kirjattua panttikirjaa
ei oteta huomioon. (4.2.201 1/99)
Ehdollinen saatava merkitään valvonnan mukaisesti.
Panttisaatava merkitään luetteloon, vaikka kiinnitystä koskevaa hakemusta ei ole lainvoimaisesti ratkaistu.
Merkintää ei tehdä, jos hakemus on jätetty lepäämään ulosmittauksen tai turvaamistoimen vuoksi.
50 §
Riitainen saatava
Ulosottomiehen tulee hylätä saatavaa koskeva valvonta viran puolesta, jos valvonta on selvästi perusteeton.
Jos muussa tapauksessa valvonta on riitautettu, ulosottomies tekee päätöksen saatavan määrästä ja merkitsee
sen asianosaisluetteloon. Jos päätös poikkeaa valvonnasta, saatava merkitään lisäksi ehdollisesti valvonnan
mukaisesti.
51 §
Erityinen oikeus
Kiinteistöön kirjattu erityinen oikeus merkitään asianosaisluetteloon kirjauksen mukaisesti ja muu erityinen
oikeus valvonnan perusteella.
Erityinen oikeus merkitään asianosaisluetteloon arvoa määräämättä. Kiinteistöön kirjattu oikeus saada
kiinteistöstä määrätty raha- tai tavaramääräinen etu merkitään asianosaisluetteloon pääomaksi arvioituna,
jollei oikeus kuulu alimpaan hyväksyttävään tarjoukseen.
Mitä 49 §:n 3 momentissa ja 50 §:ssä säädetään, koskee soveltuvin osin erityistä oikeutta. Riitaista oikeutta
ei kuitenkaan merkitä ehdollisesti asianosaisluetteloon.
52 §
Pantattu käyttöoikeus
Pantattu vuokraoikeus tai muu käyttöoikeus kiinteistöön myydään kirjatun sopimuksen mukaisena siihen
kuuluvine rakennuksineen ja laitteineen, vaikka käyttöoikeus on maakaaren 19 luvun 4 tai 5 §:n mukaan
muuttunut tai lakannut kesken sopimuskauden.
53 §
Myöhästynyt valvonta
Jollei velkoja valvo kiinnitykseen perustuvaa panttisaatavaansa asianosaiskeskustelussa, häneltä peritään
erikseen säädetty ulosottomaksu. Jos muu saatava tai muu kuin kirjattu oikeus valvotaan
asianosaiskeskustelun jälkeen, mutta viimeistään viikko ennen myyntiä, valvonta otetaan huomioon, jos
myöhästymiseen on hyväksyttävä syy . Tämän jälkeen valvonta tuottaa oikeuden vain ylijäämään.
Ulosottomiehen tulee varata muille asianosaiskeskustelun asianosaisille asianmukainen tilaisuus riitauttaa
myöhästynyt valvonta.
Menettely kiinteistön huutokaupassa
54 §
Alin hyväksyttävä tarjous
Alimman hyväksyttävän tarjouksen tulee kiinteistön huutokaupassa peittää täytäntöönpanokulut ja
myyntimaksu sekä sellaiset etuoikeussaatavat, joilla on parempi etuoikeus kuin 55 §:ssä tarkoitetulla hakijan
saatavalla. Määrästä vähennetään mahdollinen kiinteistöstä kannettu tulo.
Panttisaatava, joka kohdistuu myös toiseen kiinteistöön, otetaan huomioon täysimääräisesti alimmassa
hyväksyttävässä tarjouksessa.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 71/10155 §
Hakijan kielto-oikeus
Hakijalla on oikeus kieltää kiinteistön myynti, jollei hänen etuoikeussaatavansa peity . Määräävä on se
hakijan tai hakijoiden etuoikeussaatavista, jolla on paras etuoikeus ja josta on kiinteistön myyntiin oikeuttava
ulosottoperuste.
56 § (29.4.2016/323)
Uusi myynti
Jollei tarjousta hyväksytä 54 tai 55 §:n nojalla, järjestetään toinen ja erityisestä syystä kolmas huutokauppa
tai vapaa myynti, paitsi jos hakija sen kieltää. Jollei uutta myyntiä järjestetä tai jollei omaisuus tule myydyksi
uudessa myynnissä, ulosmittaus peruutetaan.
57 §
Vastattavaksi ottaminen
Ostaja voi sopia velkojan kanssa, että kiinnitykseen perustuvan panttisaatavan pääoma siirtyy myyntipäivästä
ostajan vastattavaksi kauppahinnan vähennyksenä. Saatava siirtyy ostajan henkilökohtaisesti vastattavaksi,
jolleivät asianomaiset muuta sovi. V elallinen ei enää vastaa siirtyneestä saatavasta.
Ostajan vastattavaksi ei voida siirtää 49 tai 50 §:ssä tarkoitettuja saatavia. Yhteiskiinnitykseen perustuva
panttisaatava voi siirtyä vain, jos kaikki yhteisesti kiinnitetyt kiinteistöt on myyty yhdessä.
58 §
Erityisen oikeuden pysyttäminen
Kiinteistö tarjotaan ensin ehdolla, että erityiset oikeudet pysyvät voimassa. Jollei korkein tarjous peitä
saatavaa, jolla on parempi etuoikeus kuin erityisellä oikeudella, eikä erityinen oikeus kuulu alimpaan
hyväksyttävään tarjoukseen, kiinteistö tarjotaan kyseistä erityistä oikeutta pysyttämättä. V aikka tarjous
nousisi tällöin korkeammaksi, aiempi tarjous hyväksytään, jos oikeuden haltija maksaa erotuksesta sen osan,
joka kuuluu paremmalla etuoikeudella olevalle saatavalle.
59 §
Huutokaupan vaikutukset
Panttioikeus ja muu oikeus myytyyn kiinteistöön raukeaa huutokaupassa, jollei omaisuutta ole myyty oikeus
säilyttäen tai saatavaa oteta vastattavaksi.
Usean velalliselle kuuluvan kiinteistön myynti ja muita erityistilanteita
60 §
Velallisen osoittama myyntijärjestys
Jos myydään useita velalliselle kuuluvia kiinteistöjä, velallinen saa osoittaa, missä järjestyksessä ne
myydään, jollei 61 ja 62 §:stä muuta johdu. V elallisen on ilmoitettava myyntijärjestys viimeistään
asianosaiskeskustelussa.
61 §
Yhteisesti kiinnitetyt kiinteistöt
Velalliselle kuuluvat yhteisesti kiinnitetyt kiinteistöt tarjotaan ensin yhdessä ja sen jälkeen erikseen.
Erillistarjoukset hyväksytään, jos ne ylittävät yhteistarjouksen tai jos velallinen sitä vaatii ja kaikki
etuoikeussaatavat ja hakijan saatava peittyvät. Kiinteistöille määrätään yhteinen alin hyväksyttävä tarjous.
Jollei jostakin kiinteistöstä esitetä erillistarjousta, mutta erillistarjoukset silti ylittävät yhteistarjouksen,
kyseinen kiinteistö jää myymättä.
62 §
Tarkoituksenmukainen kokonaisuus
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 72/101Jos velalliselle kuuluvat kiinteistöt muodostavat tarkoituksenmukaisen kokonaisuuden, ne tarjotaan ensin
yhdessä ja sitten erikseen. Yhteistarjous hyväksytään, jos se on suurempi kuin erillistarjousten summa ja
esitettyjen erillistarjousten suhteessa kiinteistöille jaettuna peittää kunkin kiinteistön alimman hyväksyttävän
tarjouksen. Erillistarjoukset kuitenkin hyväksytään, jos velallinen sitä vaatii ja kaikki etuoikeussaatavat ja
hakijan saatava peittyvät.
63 §
Kiinteistön myynti määräaloina
Velalliselle kuuluva kiinteistö saadaan tarjota määräaloina noudattaen soveltuvin osin, mitä 61 §:ssä
säädetään.
64 §
Määräosan myynti
Jos myydään velalliselle kuuluva määräosa kiinteistöstä, alimpaan hyväksyttävään tarjoukseen lasketaan
täysimääräisesti panttisaatava, joka kohdistuu koko kiinteistöön.
65 §
Määräalan, ainesosan ja tarpeiston erikseen myynti
Ulosmitatusta kiinteistöstä saadaan tarjota määräala, ainesosia tai tarpeistoa erikseen, jos se on
tarkoituksenmukaista tai turvaa velallisen asumisen. Erikseen myynti edellyttää velallisen ja niiden oikeuden
haltijoiden suostumusta, joiden oikeutta se koskee.
Erikseen myytävä kohde tarjotaan vapaana rasituksista, eikä alinta hyväksyttävää tarjousta määrätä.
Kauppahinnan jakamisesta säädetään 6 luvun 8 §:ssä.
Kiinteistö on myynnin jälkeen tarvittaessa pidettävä kohtuullisen ajan ulosmitattuna ostajan aseman
turvaamiseksi. Ennen puuston myyntiä on tehtävä metsälain (1093/1996) 14 §:ssä  tarkoitettu
metsänkäyttöilmoitus. Puustoa saadaan myydä myös metsänhakkuuoikeuden luovutuksena.
66 §
Oikeuden myynti kiinteistön kanssa
Oikeus, johon kiinteistön sähkönsaanti perustuu tai joka muutoin välittömästi palvelee myytävää kiinteistöä,
saadaan myyntituloksen parantamiseksi myydä kiinteistön kanssa, jollei menettely tuntuvasti loukkaa muun
velkojan maksunsaantia.
Usean eri omistajille kuuluvan kiinteistön myynti
67 §
Myynti vastuujärjestyksessä
Jos panttioikeus kohdistuu kiinteistönmuodostuksen vuoksi eri omistajille kuuluviin kiinteistöihin, jotka on
ulosmitattu yhteisen panttisaatavan suorittamiseksi, kiinteistöt myydään seuraavassa järjestyksessä:
1) velallisen kiinteistö;
2) kantakiinteistö;
3) lohkokiinteistö;
4) hakijan osoittama kiinteistö, jollei 1–3 kohdassa tarkoitettua järjestystä voida määrätä.
Myöhemmin lainhuudatettu lohkokiinteistö myydään ennen aikaisemmin lainhuudatettua. Jollei lainhuutoa
ole haettu mihinkään niistä tai lainhuutoa on haettu samana päivänä, ensin myydään myöhemmin luovutettu
lohkokiinteistö.
Mitä tässä pykälässä säädetään lohkokiinteistöstä, koskee myös määräalaa.
68 §
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 73/101Tarjousten hyväksyminen
Edellä 67 §:ssä tarkoitetussa myynnissä kiinteistökohtaiset korkeimmat tarjoukset hyväksytään ehdollisesti.
Tarjoukset hyväksytään lopullisesti, jos tarjousten yhteismäärä peittää sellaiset yhteiset kiinnitykset ja
erityiset oikeudet, joilla on parempi etuoikeus kuin hakijan saatavalla.
69 §
Takautumisvaatimuksen panttioikeus
Jollei yhteistä panttisaatavaa ole voitu suorittaa 67 §:ssä säädetyssä järjestyksessä, koska jokin kiinteistöistä
on myyty muun saatavan suorittamiseksi, myydyn kiinteistön omistanut saa ilman eri sitoumusta
panttioikeuden edellä vastuujärjestyksessä oleviin kiinteistöihin. Panttioikeus on takautumisvaatimuksen
vakuutena siitä määrästä, joka on maksettu kauppahinnasta yhteisen panttisaatavan suorittamiseksi.
70 §
Hakemuksesta yhteisesti kiinnitetyt kiinteistöt
Jos hakemuksesta yhteisesti kiinnitetyt kiinteistöt kuuluvat eri omistajille, ensin on myytävä velallisen
kiinteistö ja sen jälkeen hakijan osoittamat kiinteistöt.
71 §
Määräosin omistettu kiinteistö
Määräosin omistettu kiinteistö myydään kokonaisena, jos hakijan saatavan vakuutena on panttioikeus koko
kiinteistöön. Alimmasta hyväksyttävästä tarjouksesta on voimassa, mitä 54 §:ssä säädetään.
Määräosat tarjotaan erikseen, jos joku yhteisomistajista sitä pyytää tai siihen on erityinen syy .
Erillistarjoukset hyväksytään, jos ne ylittävät koko kiinteistöstä tarjotun hinnan taikka jos yhteisomistaja sitä
vaatii ja erillistarjoukset peittävät etuoikeussaatavat.
Muun määräosin omistetun kiinteistön myynnistä säädetään 82 §:ssä.
Aluksen huutokauppa
72 §
Kiinteistöä koskevien säännösten soveltaminen
Mitä tässä luvussa säädetään kiinteistön huutokaupasta ja kiinteistöstä, koskee soveltuvin osin aluksen
huutokauppaa ja alusta. Alinta hyväksyttävää tarjousta ei kuitenkaan määrätä. Etuoikeusjärjestyksestä
säädetään erikseen.
Mitä aluksella tarkoitetaan, säädetään 4 luvun 3 §:n 1 momentissa.
73 §
Asianosaisluettelo
Meripanttioikeuden merkitsemisestä asianosaisluetteloon säädetään merilain (674/1994) 3 luvussa .
Saatavista, joiden osalta laivanisännän vastuu on merilain 9 luvun mukaan rajoitettu, asianosaisluetteloon
merkitään sekä saatavan täysi määrä että se määrä, josta laivanisäntä on vastuussa.
74 §
Aluksen osuus
Osuus alukseen myydään ehdolla, että koko alukseen kohdistuvat panttioikeudet pysyvät voimassa.
Vapaa myynti
75 § (29.4.2016/323)
Yksityisen toimittama julkinen huutokauppa
Ulosottomies saa antaa irtaimen omaisuuden luotettavan huutokaupantoimittajan myytäväksi julkisella
huutokaupalla. Ulosottomiehen tulee ilmoittaa mahdollinen 23 §:ssä tarkoitettu vähimmäishinta ja 34 §:n
mukainen alin hyväksyttävä tarjous sekä antaa tarvittavat muut huutokauppaa koskevat ohjeet.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 74/101Mitä 1 momentissa säädetään julkisesta huutokaupasta, sovelletaan myös avoimeen sähköiseen
huutokauppaan.
Myynnin toimittajaan sovelletaan, mitä 3 luvun 1 10 §:ssä säädetään toimitsijasta.
76 §
Ulosottomiehen toimittama vapaa myynti
Ulosottomies saa myydä irtaimen tai kiinteän omaisuuden vapaasti velallisen sekä niiden velkojien ja muiden
oikeuksien haltijoiden suostumuksella, joiden oikeutta myynti koskee. V apaata myyntiä ei saa järjestää, jos
joku oikeuden haltijoista on jäänyt tuntemattomaksi.
Ulosottomies saa myydä omaisuuden vapaasti ilman 1 momentissa tarkoitettua suostumusta, jos kauppahinta
on mahdollisen 23 §:ssä tarkoitetun vähimmäishinnan mukainen ja:
1) kauppahinta peittää kaikki etuoikeussaatavat tai kauppaan on saatu suostumus etuoikeussaatavien
velkojilta; tai
2) korkein tarjous on huutokaupassa hylätty ja kauppahinta nousee vapaassa myynnissä sitä korkeammaksi ja
peittää alimman hyväksyttävän tarjouksen.
(29.4.2016/323)
77 §
Muu vapaa myynti
Muu kuin 75 tai 76 §:ssä tarkoitettu irtaimen tai kiinteän omaisuuden vapaa myynti voidaan antaa
ulkopuolisen, pantin haltijan tai velallisen tehtäväksi, jos velallinen sekä kaikki ne velkojat ja muut
oikeuksien haltijat, joiden oikeutta myynti koskee, siitä sopivat, eikä kukaan oikeuden haltijoista ole jäänyt
tuntemattomaksi. Jos omaisuudella on päivän hinta, omaisuus saadaan myydä siihen hintaan sellaisen
omaisuuden myynnissä käytettävällä tavanomaisella ja luotettavalla tavalla.
Kertynyt kauppahinta tulee tilittää ulosottomiehelle.
78 §
Vaateiden selvittäminen
Ulosottomiehen tulee ennen vapaata myyntiä selvittää saatavat ja oikeudet sekä järjestää
asianosaiskeskustelu ja laatia asianosaisluettelo noudattaen soveltuvin osin, mitä sellaisen omaisuuden
huutokaupasta säädetään.
79 §
Myyntiehdot
Edellä 75 ja 76 §:ssä tarkoitetussa myynnissä noudatetaan soveltuvin osin, mitä 3–15, 20, 21 ja 24–26 §:ssä
säädetään, jolleivät asianosaiset ole toisin sopineet. Ostajan asemaa ei kuitenkaan saa heikentää.
Mitä 6–9 §:ssä säädetään, koskee myös 77 §:ssä tarkoitettua vapaata myyntiä. Muutoin siinä noudatetaan
asianosaisten sopimia myyntiehtoja ja mitä muussa laissa säädetään vastaavasta kaupasta.
80 §
Vapaan myynnin vaikutukset
Panttioikeus ja muu oikeus myytyyn omaisuuteen raukeaa 75 ja 76 §:ssä tarkoitetussa myynnissä, jollei
saatavaa oteta vastattavaksi tai omaisuutta ole myyty oikeus säilyttäen. Omaisuuteen kohdistuvat oikeudet
pysyvät voimassa 77 §:ssä tarkoitetussa myynnissä, jolleivät asianosaiset ja ostaja muuta sovi.
Kauppahinta jaetaan kuten vastaava kauppahinta huutokaupassa.
Yhteisomistus
81 §
Osuuden myynti yhteisomistajalle
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 75/101Kun yhteisomistusesine on ulosmitattu 4 luvun 73 §:n nojalla, ulosottomiehen tulee varata yhteisomistajille
tilaisuus esittää tarjouksia velallisen määräosasta. Korkein tarjous saadaan hyväksyä, jos se peittää tämän
luvun 34 §:ssä tai 54 ja 64 §:ssä säädetyn alimman hyväksyttävän tarjouksen, eikä selvästi alita kertymää,
joka ulosottomiehen arvion mukaan tulisi velallisen osuudelle yhteisomistusesineen myynnissä.
82 §
Yhteisomistusesineen myynti
Jollei velallisen määräosaa myydä 81 §:ssä säädetyllä tavalla, ulosmitattu yhteisomistusesine myydään niin
kuin edellä tässä luvussa säädetään.
Myynti edellyttää, että kauppahinta vastaa selvitysten mukaan käypää hintaa. Kiinteistön myynnissä
kauppahinnan tulee peittää määräosien mukaisesti jaettuna kiinteistöön ja muiden yhteisomistajien osuuksiin
kohdistuvat etuoikeussaatavat sekä velallisen osuudesta 54 §:ssä tarkoitetut saatavat.
Velallisen osasta maksetaan täytäntöönpanokulut ja mahdollinen myyntimaksu.
83 §
Vakituinen asunto
Jos toinen yhteisomistaja käyttää yhteisesti omistettuja tiloja vakituisena asuntonaan, ulosottomies ei saa
myydä omaisuutta ilman kyseisen yhteisomistajan suostumusta. T arvittaessa ulosottomies saa käynnistää
eräistä yhteisomistussuhteista annetun lain 9 §:ssä tarkoitetun menettelyn yhteisomistussuhteen
purkamiseksi.
Lopputoimet
84 §
Kauppakirja
Kun kiinteistö taikka huoneiston tai rakennuksen hallintaan oikeuttavia osakeyhtiön osakkeita on myyty
huutokaupalla tai vapaasti, ulosottomiehen tulee antaa ostajalle kauppakirja, kun kauppahinta on maksettu ja
myynti on tullut lainvoimaiseksi. Osakekirjat luovutetaan ostajalle kauppakirjan yhteydessä. Kauppahinnan
jakoa tai tilitystä koskeva valitus ei estä kauppakirjan antamista. Kauppakirjaan merkitään kauppahinta,
vastattavaksi otetut saatavat ja pysytetyt erityiset oikeudet sekä muut tarpeelliset tiedot.
Kun ulosottomies myy muuta kuin 1 momentissa tarkoitettua irtainta omaisuutta, ostajalle tulee pyynnöstä
tai tarvittaessa antaa todistus saannosta, kun kauppahinta on maksettu.
85 §
Alus- ja autokiinnityksen kuolettaminen
Myytyyn alukseen tai autoon kohdistuvat rauenneita panttioikeuksia koskevat kiinnitykset kuoletetaan.
86 §
Kiinteistöön kohdistuvan kiinnityksen kuolettaminen
Myytyyn kiinteistöön kohdistuvat kiinnitykset tulee kuolettaa 49 ja 50 §:ssä tarkoitettujen saatavien osalta.
Yhteiskiinnitys on poistettava myydyn kiinteistön osalta ja kuoletettava muiden kiinteistöjen osalta siltä osin
kuin panttisaatava on tullut suoritetuksi. Yhteiskiinnitys jää voimaan 69 §:ssä tarkoitetun
takautumisvaatimuksen vakuudeksi. Jos kaikki yhteisesti kiinnitetyt kiinteistöt on myyty yhdessä samalle
ostajalle, yhteiskiinnitys pysyy voimassa. Jos kiinteistö on myyty määräaloina, kiinteistöön kohdistuva
kiinnitys on kuoletettava. Kiinteistöön vahvistetut kiinnitykset on poistettava myydyn määräalan osalta ja
kantakiinteistöön kohdistuva kiinnitys on kuoletettava siltä osin kuin panttisaatava on tullut suoritetuksi.
Muilta kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitetuilta osin kiinnitykset jäävät voimaan, ja panttikirjat luovutetaan
ostajalle taikka kirjataan hänen tai hänen määräämänsä nimiin. (4.2.201 1/99)
87 §
Ilmoitukset kirjaamisviranomaisille
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 76/101Ulosottomiehen tulee tehdä ilmoitus kiinteistön saantotiedon merkitsemistä ja kiinteää tai irtainta omaisuutta
koskevan ulosmittausmerkinnän poistamista varten lainvoimaisesta myynnistä sille rekisteriviranomaiselle,
jolle ulosmittauksesta on ilmoitettu. Ilmoitukseen on liitettävä tieto rauenneista ja voimaan jääneistä
panttioikeuksista ja kirjatuista oikeuksista. (29.4.2016/323)
Ulosottomiehen on ilmoitettava kirjaamisviranomaiselle kuoletettavat kiinnitykset sekä toimitettava tälle
niitä koskevat panttikirjat ja muut sitä vastaavat asiakirjat.
88 §
Kiinnitysasiakirjan kuolettaminen
Kiinnitys on kuoletettava 85 ja 86 §:ssä säädetyllä tavalla, vaikka panttikirjaa tai vastaavaa
kiinnitysasiakirjaa ei ole jätetty ulosottomiehelle. Ulosottomiehen tulee tällöin tarvittaessa huolehtia
kiinnitysasiakirjan kuolettamisesta.
6 luku
Jako ja tilitys
Määritelmiä
1 §
Jako ja tilitys
Varojen jaolla tarkoitetaan kertyneiden varojen kohdentamista saataville ja tilityksellä varojen maksamista
velkojille.
Jako
2 §
Varojen jako saataville
Ulosmittauksesta kertyneet varat jaetaan säädetyn etuoikeusjärjestyksen mukaisesti. Jos velkojalla on useita
saatavia samalla etuoikeudella, kertymä kohdennetaan ensin vanhimmalle ulosottoperusteelle tai
vanhimmalle ilman ulosottoperustetta olevista saatavista, jollei velkoja ole muuta pyytänyt.
Muutoin kuin ulosmittauksesta kertyneet varat kohdennetaan velallisen pyytämällä tavalla niin kuin 4 luvun
7 §:ssä säädetään ja muussa tapauksessa 1 momentin mukaisesti.
3 §
Suhteellisesta jaosta poikkeaminen
Palkan ja muun toistuvaistulon ulosmittauksessa saatavalle saadaan jakaa muita saatavia suurempi
suhteellinen osuus, enintään kuitenkin kertymä kuudelta kuukaudelta. Edellytyksenä on, että suhteellisesta
jaosta poikkeaminen on perintämenettelyn kannalta tarkoituksenmukaista, eikä toisen velkojan maksunsaanti
ilmeisesti vaarannu.
Suhteellisesta jaosta poikkeaminen ei saa vähentää kertymää saatavalle, jolla on etuoikeus.
4 §
Varojen kohdentaminen saatavan osille
Ulosottomiehen on kohdennettava kertyneet varat ensin kunkin saatavan korolle, sen jälkeen pääomalle ja
viimeksi kuluille, jolleivät asianosaiset ole 4 luvun 60 §:n mukaisesti muuta sopineet.
5 §
Jakopäätös ja sen sitovuus
Jos myyntiä varten on laadittu asianosaisluettelo, ulosottomies laatii varojen kohdentamisesta jakoluettelon,
joka perustuu asianosaisluetteloon ja joka annetaan tiedoksi asianosaisille. Muussa tapauksessa ulosottomies
tekee jakopäätöksen merkitsemällä kohdennustiedot ulosoton tietojärjestelmään.
Ulosottomiehen tekemä kohdennus sitoo asianosaisia eikä velkoja saa kohdentaa saamiaan varoja siitä
poikkeavasti. Kohdennus sitoo myös yksityisessä perinnässä.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 77/1016 §
Jakokeskustelu
Jos jaon perusteissa ilmenee epäselvyyksiä tai jos se on muusta syystä tarpeen, ulosottomiehen tulee ennen
varojen kohdentamista järjestää jakokeskustelu. Kutsu siihen on lähetettävä viimeistään kaksi viikkoa ennen
keskustelua.
Jakokeskustelusta ei julkaista kuulutusta, jos kaikki asianosaiset tunnetaan. Muutoin noudatetaan soveltuvin
osin, mitä 5 luvussa säädetään asianosaiskeskustelusta kiinteistön huutokaupassa.
7 §
Yhteisomistus
Jos määräosin omistettu esine on ulosmitattu ja myyty , kertynyt kauppahinta jaetaan ensin määräosien
mukaisessa suhteessa.
8 §
Erilliskertymä
Jos omaisuudesta on ulosmitattu tai myyty erikseen ainesosia, tarpeistoa tai määräala taikka jos ulosmitatusta
omaisuudesta on saatu tuloa, kertymä jaetaan kuten kauppahinta erottamattomasta tai tuloa tuottaneesta
omaisuudesta.
9 §
Ylijäämä ja korvaus hintojen erotuksesta
Jos kertymä on suurempi kuin saatavien määrä myyntipäivänä tai päivänä, jolloin muutoin kuin myynnistä
kertyneet varat on maksettu ulosottomiehelle, pääomille jaetaan etuoikeusjärjestyksessä korkoa myynti- tai
maksupäivän ja jakopäivän väliseltä ajalta.
Ostajalta peritty 5 luvun 25 §:ssä tarkoitettu korvaus hintojen erotuksesta jaetaan kuten kauppahinta.
10 §
Vähäinen jako-osa
Jollei jollekin saatavalle kerry jaossa 4 luvun 17 §:ssä tarkoitettua jako-osaa, saatava jätetään ottamatta
huomioon jaossa. Mitä tässä säädetään, ei koske saatavaa, jolla on etuoikeus.
11 §
Jakosopimus
Jos velallinen ja kaikki jako-osan saavat velkojat sopivat varojen jaosta, ulosottomiehen tulee tilittää varat
sopimuksen mukaisesti. Muut eivät saa sopia valvomatta jääneelle panttisaatavalle tulevasta jako-osasta.
Riitaista tai ehdollista saatavaa koskeva jakosopimus edellyttää myös niiden velkojien suostumusta, joille
varat menevät toissijaisesti.
Sopimuksella ei saa poiketa siitä, mitä 13–17 §:ssä säädetään.
12 §
Jakoilmoitus
Jos varojen kohdentamisesta ei ole tehty jakoluetteloa, ulosottomiehen tulee pyynnöstä antaa kertymän
jakamisesta ilmoitus velkojalle.
Velalliselle on ilmoitettava:
1) ulosmittauksesta tai myynnistä kertynyt määrä;
2) täytäntöönpanokulujen ja ulosottomaksujen määrä;
3) kullekin saatavalle kohdennettu ja jäljellä oleva määrä eriteltynä saatavan osien mukaisesti;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 78/1014) muut tarpeelliset tiedot.
Tilityksen edellytykset ja tilitysmenettely
13 §
Ulosottoperusteen lainvoimaisuus
Jos ulosottoperuste on lainvoimaa vailla, kertyneet varat saadaan tilittää vain vakuutta vastaan. V akuutta ei
kuitenkaan vaadita, jos laissa säädetään, että määrätynlainen ulosottoperuste tai ulosottoperuste tietyssä
asiassa voidaan panna täytäntöön kuten lainvoimainen tuomio tai muutoksenhausta huolimatta.
14 §
Ulosottovalitus ja täytäntöönpanoriita
Jos asiassa on myyntiä varten laadittu asianosaisluettelo tai ostajalle annetaan 5 luvun 84 §:n 1 momentin
mukaan kauppakirja, kauppahintaa ei saa tilittää ilman vakuutta ennen kuin myynti ja jako ovat tulleet
lainvoimaisiksi. T ilitys saadaan toimittaa valituksen estämättä siltä osin kuin valituksella ei ole vaikutusta
jakoon.
Täytäntöönpanoriidan vaikutuksesta tilitykseen säädetään 10 luvun 16 §:n 2 momentissa.
15 §
Tilityksen keskeytys
Ulosottomiehen on keskeytettävä tilitys, jos:
1) asianomainen muussa kuin 14 §:ssä tarkoitetussa asiassa hakee tai ilmoittaa hakevansa muutosta toimeen,
joka vaikuttaa jakoon tai tilitykseen;
2) sivullinen väittää, että ulosmittaus loukkaa hänen oikeuttaan;
3) ostaja vaatii hinnanalennusta tai kaupan kumoamista; tai
4) ulosottomies havaitsee, että tilitys tekisi tyhjäksi sellaisen henkilön oikeuden muutoksenhakuun, joka
ilmeisesti on tietämätön oikeuksiinsa vaikuttavasta täytäntöönpanotoimesta.
Tilitystä saadaan jatkaa, jollei asianomaisella selvästikään ole oikeutta hakea muutosta taikka jos väite tai
vaatimus on selvästi perusteeton. Ulosottomies saa edellyttää kirjallista keskeytysvaatimusta, jos se on
olosuhteet huomioon ottaen aiheellista.
Tilitys on keskeytyneenä kolme viikkoa keskeytysvaatimuksen esittämisestä tai ulosottomiehen 1 momentin
4 kohdan nojalla tekemästä päätöksestä taikka erityisestä syystä ulosottomiehen määräämän tätä pitemmän
ajan. Kertyneet varat saadaan kuitenkin tilittää vakuutta vastaan. Asianomaiselle on ilmoitettava
keskeytyksen viimeinen voimassaolopäivä.
16 §
Kuolinpesä
Jos vainajan velasta on toimitettu ulosmittaus, varoja ei saa tilittää ennen kuin kuukausi on kulunut
perunkirjoituksesta taikka, jos omaisuus on luovutettu pesänselvittäjän hallintoon, ennen kuin velkojen
maksamisesta on tehty perintökaaren 19 luvun 12 a §:ssä  tarkoitettu sopimus tai pesänselvittäjän päätös, joka
on lainvoimainen. T ilitys saadaan kuitenkin toimittaa, jos velkojalla oli panttioikeus ulosmitattuun
omaisuuteen tai kuolinpesän hallinto suostuu tilitykseen.
Jos pesäosuus on ulosmitattu eikä perinnönjako ole tullut lainvoimaiseksi tai muuten lopulliseksi, kertyneet
varat saadaan tilittää vain vakuutta vastaan.
17 §
Yrityskiinnitys
Jos yrityskiinnityksen kohteesta on kertynyt huomattava määrä varoja, toimitetusta myynnistä on julkaistava
kuulutus virallisessa lehdessä. T ilitystä ei saa toimittaa ennen kuin kuukausi on kulunut kuulutuksen
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 79/101julkaisemisesta. Kuulutusta edellyttävästä varojen määrästä ja kuuluttamisesta säädetään valtioneuvoston
asetuksella.
18 §
Tilitysmenettely
Tilitysmenettelystä säädetään valtioneuvoston asetuksella.
19 §
Velkojan palautusvelvollisuus
Jollei varat nostanut velkoja palauta saamiaan varoja sen jälkeen, kun varojen jako tai tilitys on
lainvoimaisella ratkaisulla muutettu tai kumottu, varat saadaan periä velkojalta tai vakuudesta. Perimisessä
noudatetaan, mitä 3 luvun 46 §:ssä säädetään. Palautettaville varoille maksettavasta korosta on soveltuvin
osin voimassa, mitä 2 luvun 16 §:n 2 momentissa säädetään.
20 §
Liikasuorituksen palautus
Suoritus, joka ei ole tarpeen hakijan saatavan suoritukseksi, on palautettava. Vähäinen, enintään
valtioneuvoston asetuksella säädetyn suuruinen liikasuoritus tilitetään kuitenkin valtiolle.
Varojen säilytys
21 §
Ehdollinen jako-osa
Jos saatava on merkitty asianosaisluetteloon 5 luvun 49 tai 50 §:n mukaan ehdollisesti, saatavalle
kohdennetaan asianosaisluetteloon merkitty enimmäismäärä. Tämän jälkeen ulosottomies säilyttää kyseisen
jako-osan ja tekee päätöksen siitä, miten varat jaetaan toissijaisesti.
Jos velkojan vaatimus on hyväksytty lainvoimaa vailla olevalla ratkaisulla, varat saadaan tilittää vakuutta
vastaan.
22 §
Muut varat
Jollei muuta kuin 21 §:ssä tarkoitettua jako-osaa voida muutoksenhaun tai muun syyn vuoksi tilittää,
ulosottomies säilyttää kyseiset varat. Sama koskee varoja, joita ei voida palauttaa vastaanottajan
tuntemattomuuden tai muun syyn vuoksi. Vähäinen, enintään valtioneuvoston asetuksella säädetyn suuruinen
määrä tilitetään kuitenkin valtiolle.
23 §
Erikseen talletus
Varat, joita ulosottomies säilyttää 21 tai 22 §:n mukaan, on talletettava erikseen luottolaitokseen korkoa
kasvamaan, jos varat ylittävät valtioneuvoston asetuksella säädettävän huomattavan määrän. Koron
talletetuista varoista saa se, jolle varat tilitetään. V arat on talletettava erikseen kuuden viikon kuluessa siitä,
kun ne on suoritettu ulosottomiehelle.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös ulosottomiehelle annettua rahavakuutta.
24 §
Varojen säilytysaika
Ulosottomiehen on säilytettävä varat, jotka on kohdennettu:
1) valvomatta jääneelle saatavalle, kaksi vuotta huutokaupan lainvoimaiseksi tulemisesta;
2) ehdolliselle saatavalle, kunnes ehto on täytetty tai rauennut;
3) riitaiselle saatavalle, kunnes riita on lopullisesti ratkaistu tai rauennut;
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 80/1014) saatavalle, jota koskeva kiinnitys tai muu kirjaus on keskeneräinen, kunnes kirjaushakemus on
lainvoimaisesti ratkaistu;
5) edellä 22 §:ssä tarkoitetulle saatavalle, kunnes tilitys voidaan toimittaa, enintään kuitenkin kymmenen
vuotta varojen suorittamisesta.
25 §
Oikeus varoihin
Jos velkoja näyttää ulosottomiehelle oikeutensa 24 §:n 1 kohdassa tarkoitettuihin varoihin siinä säädetyssä
ajassa, jako-osa tilitetään hänelle. T ilityksestä on julkaistava kuulutus virallisessa lehdessä vähintään kuusi
viikkoa ennen tilitystä. Ulosottomiehen tulee sitä ennen kuulla velallista ja varojen toissijaista saajaa. Jollei
oikeutta varoihin näytetä määräajassa, varat tilitetään toissijaiselle saajalle.
Jollei 24 §:n 5 kohdassa tarkoitettuja varoja ole tilitetty siinä säädetyssä ajassa, varat menevät valtiolle. Jos
kuitenkin sitä ennen osoitetaan, ettei oikeutta varoihin ole lopullisesti ratkaistu, siitä lasketaan uusi
kymmenen vuoden määräaika.
7 luku
Muun kuin maksuvelvoitteen täytäntöönpano
Häätö
1 §
Häädettävät
Häätöä koskevan ulosottoperusteen nojalla täytäntöönpanoon voidaan ryhtyä vastaajan lisäksi myös sellaista
henkilöä vastaan, jonka oikeus asua ulosottoperusteessa tarkoitetuissa tiloissa tai muutoin käyttää niitä
perustuu vastaajan oikeuteen ( häädettävät ).
2 §
Muuttokehotus
Muuttokehotuksessa on ilmoitettava muuttopäivä, jolloin häädettävien on viimeistään muutettava tiloista,
sekä se, miten paikalle jääneen omaisuuden suhteen on lain mukaan meneteltävä. Muuttokehotus lähetetään
häädettävälle ulosottoperusteessa tarkoitettuihin tiloihin ja lisäksi mahdollisesti tiedossa olevaan muuhun
osoitteeseen taikka jätetään suljettuna tai avonaisena ilmoituksena ulosottoperusteessa tarkoitettuihin tiloihin.
3 § (8.7.2022/628)
Ilmoitus kunnan asumisesta vastaavalle viranomaiselle ja hyvinvointialueen sosiaalihuollosta vastaavalle viranomaiselle
Jos ulosottomiehen tiedossa on, että ulosottoperusteessa tarkoitetuissa tiloissa asuu lapsia, joiden asumisen
järjestyminen on epäselvää, tai välittömän huolenpidon tarpeessa olevia henkilöitä, häätöasian vireilletulosta
ja siinä ilmenneistä olosuhteista on salassapitosäännösten estämättä mahdollisimman pian ilmoitettava
kunnan asumisesta vastaavalle viranomaiselle ja hyvinvointialueen sosiaalihuollosta vastaavalle
viranomaiselle.
Mitä tässä pykälässä säädetään hyvinvointialueista, sovelletaan Ahvenanmaan maakunnassa Ahvenanmaan
maakunnan kuntiin.
L:lla 628/2022  muutettu 3 § tulee voimaan 1.1.2023. Aiempi sanamuoto kuuluu:
3 §
Ilmoitus asunto- ja sosiaaliviranomaisille
Jos ulosottomiehen tiedossa on, että ulosottoperusteessa tarkoitetuissa tiloissa asuu lapsia, joiden asumisen
järjestyminen on epäselvää, tai välittömän huolenpidon tarpeessa olevia henkilöitä, häätöasian vireilletulosta
ja siinä ilmenneistä olosuhteista on salassapitosäännösten estämättä mahdollisimman pian ilmoitettava
paikkakunnan asunto- ja sosiaaliviranomaisille.
4 §
Muuttopäivä
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 81/101Ulosottomies ei saa ilman painavaa syytä määrätä muuttopäivää aikaisemmaksi kuin viikko eikä
myöhemmäksi kuin kaksi viikkoa muuttokehotuksen tiedoksisaantipäivästä. Määrättyä muuttopäivää
voidaan lykätä, jollei siitä aiheudu hakijalle tuntuvaa haittaa. Häätö on kuitenkin toimitettava kahden
kuukauden kuluessa asian vireilletulosta, jollei pitempään lykkäämiseen ole erityisen painavaa syytä.
Hakijan suostumuksella häätöä voidaan lykätä hakemuksen peruuntumatta enintään kuusi kuukautta asian
vireilletulosta. L ykkäystä koskevaan ulosottomiehen päätökseen ei saa hakea muutosta.
Hakijan vaatimuksesta häädettävän on maksettava hakijalle vuokra lykkäyksen ajalta muuttopäivästä lukien
entisten ehtojen mukaisesti. L ykkäyksen ehdoksi voidaan asettaa lykkäysajan vuokran maksaminen
etukäteen, jos sitä voidaan pitää häädettävän kannalta kohtuullisena.
Jos kysymyksessä on avioliittolain (234/1929)  mukainen yhteiselämän lopettaminen tai muu siihen
rinnastettava häätö, häätö on toimeenpantava muuttopäivää määräämättä niin pian kuin se kohtuudella käy
päinsä.
5 § (8.7.2022/628)
Häädön toimittaminen
Häätö toimitetaan poistamalla ulosottoperusteessa tarkoitetuista tiloista häädettävät ja siellä oleva omaisuus.
Jos häätöä toimitettaessa asunnossa on 3 §:ssä tarkoitettuja henkilöitä, häätöä ei saa panna täytäntöön ennen
kuin kunnan asumisesta vastaavalle viranomaiselle ja hyvinvointialueen sosiaalihuollosta vastaavalle
viranomaiselle on varattu tilaisuus järjestää asuminen tai selvittää sosiaalihuollon palvelujen tarve.
Mitä tässä pykälässä säädetään hyvinvointialueista, sovelletaan Ahvenanmaan maakunnassa Ahvenanmaan
maakunnan kuntiin.
L:lla 628/2022  muutettu 5 § tulee voimaan 1.1.2023. Aiempi sanamuoto kuuluu:
5 §
Häädön toimittaminen
Häätö toimitetaan poistamalla ulosottoperusteessa tarkoitetuista tiloista häädettävät ja siellä oleva omaisuus.
Jos häätöä toimitettaessa asunnossa on 3 §:ssä tarkoitettuja henkilöitä, häätöä ei saa panna täytäntöön ennen
kuin asunto- ja sosiaaliviranomaisille on varattu tilaisuus järjestää asuminen tai selvittää sosiaalihuollon
palvelujen tarve.
6 §
Häädettävän omaisuus
Jollei häädettävä ole häädön alkaessa kuljettanut pois omaisuuttaan, ulosottomiehen on huolehdittava siitä,
että ulosottoperusteessa tarkoitetuissa asuin- tai muissa tiloissa sekä niihin välittömästi liittyvällä alueella
oleva omaisuus kuljetetaan pois. Muu kuin vähäarvoinen omaisuus otetaan talteen. Arvoton tai
vähäarvoiseksi katsottu omaisuus hävitetään. Ulosottomies voi antaa hävittämisen ulkopuolisen tehtäväksi tai
antaa hakijalle tämän pyynnöstä luvan menetellä arvottoman tai vähäarvoisen omaisuuden suhteen
haluamallaan tavalla.
Häätö voidaan panna täytäntöön myös jättämällä omaisuus paikoilleen ja estämällä häädettävän pääsy
tiloihin. Omaisuuden suhteen on kuukauden kuluessa meneteltävä 1 momentissa säädetyllä tavalla tai
myytävä se paikanpäällä, jollei häädettävä itse sitä ennen halua kuljettaa omaisuuttaan pois. Omaisuutta ei
saa jättää asuintiloihin, jos siitä aiheutuu hakijalle vähäistä suurempaa haittaa.
Eläinten, säilytyskelvottoman ja vaarallisen omaisuuden sekä havaittujen ja muusta omaisuudesta
erotettavissa olevien valokuvien, asiakirjojen ja muiden vastaavien esineiden suhteen ulosottomiehen on
meneteltävä tavalla, jota olosuhteet huomioon ottaen voidaan pitää kohtuullisena.
7 §
Omaisuuden ulosmittaus ja myyminen
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 82/101Häädön kohteena oleva omaisuus saadaan ulosmitata, vaikka velallisella olisi oikeus erottaa se
ulosmittauksesta. Ulosmitattu ja muu talteen otettu omaisuus myydään 5 luvussa säädetyllä tavalla.
Häädetyllä on kuitenkin oikeus noutaa erottamisoikeuteensa kuuluva omaisuus sekä omaisuus, jota ei ole
ulosmitattu, viimeistään myyntiä edeltävänä päivänä, jos hän suorittaa häädöstä aiheutuneet
täytäntöönpanokulut ja ulosottomaksun.
Mahdollinen ylijäämä kauppahinnasta tilitetään häädetylle, jos hänen tilitysosoitteensa tiedetään, ja muussa
tapauksessa talletetaan hänen varalleen.
Jos häädetyn yhteystiedot tunnetaan, hänelle on välittömästi häädön jälkeen ilmoitettava, miten hänelle
kuuluvan omaisuuden suhteen on menetelty .
8 §
Häätö uhkasakolla
Ulosottomies saa velvoittaa maksukykyiseksi arvioimansa vastaajan sakon uhalla muuttamaan ja siirtämään
omaisuutensa pois, jos tätä voidaan pitää tarkoituksenmukaisempana kuin edellä säädettyä menettelyä ja
vastaajan voidaan katsoa kykenevän huolehtimaan omaisuuden poiskuljetuksesta.
Luovutusvelvoite
9 §
Luovutusvelvoitteen täytäntöönpano
Ulosottoperuste, jossa vastaaja velvoitetaan luovuttamaan hakijalle määrätty irtain omaisuus, pannaan
täytäntöön siten, että ulosottomies noutaa omaisuuden ja luovuttaa sen hakijalle.
Luovutusvelvoitetta koskevassa noudattamiskehotuksessa vastaajaa on heti tai ulosottomiehen asettamassa
määräajassa kehotettava luovuttamaan omaisuus hakijalle.
10 §
Häätöä edellyttävä luovutusvelvoite
Jos luovutusvelvoitetta koskevan ulosottoperusteen täytäntöönpano edellyttää häätöä, on soveltuvin osin
noudatettava, mitä 1–8 §:ssä säädetään.
11 §
Luovutusvelvoitteen täytäntöönpano uhkasakolla
Luovutusvelvoite voidaan erityisestä syystä panna täytäntöön asettamalla vastaajalle sakon uhka.
Tekemisvelvoite
12 §
Tekemisvelvoitteen täytäntöönpano
Ulosottoperuste, jossa vastaaja velvoitetaan tekemään jotakin uhalla, että hakija voi sen vastaajan
kustannuksella tehdä tai teettää ( teettämisuhka ), pannaan täytäntöön siten, että ulosottomies antaa hakijalle
luvan työn tekemiseen tai teettämiseen. Ulosottomiehen on tarvittaessa annettava hakijalle virka-apua.
Tekemisvelvoitetta koskevassa noudattamiskehotuksessa vastaajaa on kehotettava tekemään heti tai
ulosottomiehen asettamassa määräajassa ulosottoperusteessa tarkoitettu toimi.
Vastaajalle on ilmoitettava 1 momentissa tarkoitetun luvan myöntämisestä.
13 §
Teettämisuhan asettaminen
Jollei ulosottoperusteessa ole teettämisuhkaa, ulosottomiehen on se ensin asetettava. Tätä ennen vastaajaa on
kuultava, jollei se tuntuvasti vaikeuta täytäntöönpanoa. T eettämisuhkaa koskeva päätös on annettava
vastaajalle tiedoksi niin kuin 3 luvun 40 ja 41 §:ssä säädetään.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 83/101Vastaajalle, jolle on ennen teettämisuhan asettamista varattu tilaisuus tulla kuulluksi, tulee antaa 12 §:n 2
momentissa tarkoitettu kehotus, jos sitä voidaan pitää tarpeellisena.
14 §
Tekemisvelvoitteen täytäntöönpano uhkasakolla
Tekemisvelvoite voidaan erityisestä syystä panna täytäntöön asettamalla vastaajalle sakon uhka.
15 §
Henkilökohtainen tekemisvelvoite
Jos ainoastaan vastaaja voi täyttää velvoitteen, ulosottomiehen on asetettava laiminlyönnin varalle
uhkasakko, jollei sitä ole asetettu jo ulosottoperusteessa.
Ulosottoperusteella, jossa velvoitetaan allekirjoittamaan kauppakirja tai muu asiakirja taikka antamaan
suostumus, hyväksyminen tai muu vastaava lausuma, on ulosottoperusteen tultua lainvoimaiseksi sama
vaikutus kuin velvoitteen täyttämisellä.
Kieltovelvoite
16 §
Kieltovelvoitteen täytäntöönpano
Ulosottoperuste, jossa sakon uhalla kielletään tekemästä jotakin tai velvoitetaan sallimaan, että toinen tekee
jotakin, pannaan täytäntöön siten, että ulosottomies hakee uhkasakon tuomitsemista, jos kieltoa on rikottu, ja
asettaa tarvittaessa uuden uhkasakon. Jollei ulosottoperusteessa ole sakon uhkaa, ulosottomiehen on se ensin
asetettava.
Kieltovelvoitetta koskevassa noudattamiskehotuksessa vastaajaa on kehotettava välittömästi noudattamaan
ulosottoperusteessa asetettua velvoitetta.
17 §
Kiellon rikkomisen estäminen
Jos ulosottomies voi sopivalla tavalla estää kiellon uudelleen rikkomisen, on sellaiseen toimeen ryhdyttävä,
jos kieltoa on rikottu. V astaajaa on sitä ennen kuultava, jollei se tuntuvasti vaikeuta täytäntöönpanoa.
Vastaajalle on ilmoitettava 1 momentissa tarkoitetun toimen suorittamisesta.
8 luku
Turvaamistoimipäätöksen täytäntöönpano
Soveltamisala ja edellytykset
1 §
Soveltamisala
Tämän luvun mukaisesti pannaan täytäntöön takavarikko ja muu turvaamistoimi, josta säädetään
oikeudenkäymiskaaren 7 luvussa .
2 §
Hakijan asettama vakuus
Turvaamistoimen täytäntöönpano edellyttää, että hakija asettaa ulosottomiehelle vakuuden vahingosta, joka
voi syntyä vastaajalle turvaamistoimesta.
Mahdollisuudesta vapautua vakuuden asettamisesta säädetään oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 7 §:ssä .
3 §
Vastaajan asettama vakuus
Oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 1 §:ssä tarkoitettua turvaamistointa ei saa panna täytäntöön ja jo toimitettu
täytäntöönpano on peruutettava, jos vastaaja asettaa hakijan saatavasta vakuuden ulosottomiehelle. Sama
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 84/101koskee muun turvaamistoimen täytäntöönpanoa, jos vastaaja asettaa vakuuden, jonka hakija hyväksyy tai
joka asianmukaisella ja riittävällä tavalla vastaa hakijan oikeussuojan tarvetta.
4 §
Pääasia
Ulosottomiehen on peruutettava turvaamistoimen täytäntöönpano vastaajan vaatimuksesta, jollei hakija
osoita, että oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 6 §:ssä  tarkoitettu pääasia on pantu vireille määräajassa.
Täytäntöönpano peruutetaan myös, jos osoitetaan, että pääasiaa koskeva kanne on hylätty taikka jätetty
sillensä tai tutkimatta.
Menettely
5 §
Vireilletulo- ja ennakkoilmoitus
Oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 5 §:n 2 momentissa tarkoitettu väliaikainen turvaamistoimipäätös saadaan
panna täytäntöön antamatta vastaajalle tämän lain 3 luvun 33 §:ssä tarkoitettua vireilletuloilmoitusta tai 34
§:ssä tarkoitettua ennakkoilmoitusta.
6 §
Takavarikon kohde
Omaisuutta, jonka ulosmittaus on kielletty , ei myöskään saa panna saatavan turvaamiseksi takavarikkoon.
Muualla laissa on lisäksi säännöksiä omaisuudesta, jota ei saa panna takavarikkoon.
7 §
Takavarikon täytäntöönpano
Irtaimen ja kiinteän omaisuuden takavarikko pannaan täytäntöön noudattaen soveltuvin osin, mitä 4 luvussa
säädetään ulosmittauksesta.
Jos saatavasta on pantu takavarikkoon omaisuutta, jonka arvo alentuu nopeasti tai hoitokulut ovat korkeat,
omaisuus myydään noudattaen soveltuvin osin, mitä 2 luvun 5 §:n 2 momentissa säädetään. Ennen myyntiä
asianosaisia tulee kuulla.
Ulosottomiehen tulee säilyttää takavarikoidut rahavarat noudattaen, mitä 6 luvun 23 §:ssä säädetään.
8 §
Takavarikon oikeusvaikutukset
Takavarikon täytäntöönpanolla on samat oikeusvaikutukset kuin ulosmittauksella 4 luvun 37–41 ja 78 §:n
mukaan.
9 §
Muun turvaamistoimen täytäntöönpano
Oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 3 §:ssä tarkoitetun turvaamistoimen täytäntöönpanossa noudatetaan
soveltuvin osin, mitä tämän lain 7 luvussa säädetään.
10 §
Toimitsija
Oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 3 §:n 1 momentin 4 kohdan tai 13 §:n nojalla määrätyn toimitsijan on
hoidettava ja säilytettävä huolellisesti hänelle uskottua omaisuutta ja annettava tehtävänsä päätyttyä tili
ulosottomiehelle. T oimitsijan tulee tehdä tämän lain 4 luvun 33 §:ssä tarkoitettu rekisteri-ilmoitus.
Ulosottomiehen on annettava toimitsijalle virka-apua tämän pyynnöstä.
11 §
Täytäntöönpanokulut
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 85/101Turvaamistoimen täytäntöönpanosta aiheutuvien kulujen maksamisesta säädetään oikeudenkäymiskaaren 7
luvun 10 §:ssä .
12 §
Lain muiden säännösten noudattaminen
Sen lisäksi, mitä edellä tässä luvussa säädetään, turvaamistoimen täytäntöönpanossa noudatetaan soveltuvin
osin, mitä 1–3 ja 9–12 luvussa säädetään.
Ulosottomiehen määräämä turvaamistoimi
13 §
Täytäntöönpanon turvaaminen
Jos on todennäköistä, että oikeudenkäymiskaaren 7 luvun  1, 2 tai 3 §:ssä tarkoitettu vaara on käsillä,
ulosottomies voi määrätä ja panna täytäntöön mainitussa luvussa tarkoitetun turvaamistoimen, jos hakijalla
on ulosottoperuste, mutta hänen ulosottohakemukseensa ei voida heti suostua.
Turvaamistoimi on voimassa enintään kuusi kuukautta sen määräämisestä. Ulosottomies voi hakemuksesta
pidentää voimassaoloaikaa, jos siihen on erityinen syy .
14 §
Takaisinsaannin turvaaminen
Ulosottomies voi määrätä ja panna täytäntöön takavarikon, jos käy ilmi, että velallinen on luovuttanut tai
antanut pantiksi omaisuutta sivulliselle oikeustoimella, joka todennäköisesti voidaan peräyttää 3 luvun 84 §:n
nojalla, eikä asia siedä viivytystä. Hakijan ei tarvitse asettaa 2 §:ssä tarkoitettua vakuutta eikä
täytäntöönpanoa voida estää 3 §:ssä tarkoitetulla vakuudella.
Tässä pykälässä tarkoitettuun turvaamistoimeen ei saa hakea muutosta valittamalla.
15 §
Takaisinsaantia turvaavan takavarikon voimassaolo
Edellä 14 §:ssä tarkoitettu takavarikko on voimassa kaksi viikkoa sen määräämisestä. Jos hakija sinä aikana
esittää käräjäoikeuden asiaa koskevan turvaamistoimipäätöksen, ulosottomiehen määräämä takavarikko on
voimassa, kunnes käräjäoikeuden päätös voidaan panna täytäntöön, kuitenkin enintään kaksi viikkoa
päätöksen antamisesta.
Ulosottomiehen on peruutettava määräämänsä takavarikko heti, jos hakija ilmoittaa, ettei halua hakea
käräjäoikeudelta turvaamistoimea, taikka jos käräjäoikeus on hylännyt tai jättänyt tutkimatta sitä koskevan
hakemuksen.
9 luku
Täytäntöönpanokulut
1 §
Kulujen maksuvelvollisuus
Vastaaja on velvollinen maksamaan tarpeelliset kulut, jotka aiheutuvat maksuvelvoitteen tai muun
velvoitteen täytäntöönpanossa omaisuuden kuljettamisesta, säilyttämisestä, myynnistä tai muista
ulosottomiehen täytäntöönpanotoimista. T oissijaisesti niistä vastaa hakija.
Maksuista, jotka on suoritettava valtiolle ulosotosta aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi, säädetään
erikseen.
2 §
Kulujen perintä
Kulut otetaan kertymästä päältä ja muussa tapauksessa peritään vastaajalta. Jollei kuluja saada vastaajalta tai
hän ei ole velvollinen niitä suorittamaan, ulosottomies perii kulut hakijalta. Ennen kulujen perimistä
asianomaista on kuultava.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 86/101Ulosottoasiassa asetetusta vakuudesta voidaan ulosottomiehen päätöksen nojalla periä täytäntöönpanosta tai
sen peruuttamisesta aiheutuvat kulut, jos vakuus on asetettu myös niiden korvaamiseksi.
3 §
Hakijan kuluennakko
Ulosottomies saa vaatia hakijalta ennakkoa tarpeellisia täytäntöönpanokuluja varten, maksuvelvoitteen osalta
kuitenkin vain väliaikaistoimesta, ulosmittauksen varmistustoimesta tai myynnistä taikka
turvaamistoimipäätöksen täytäntöönpanosta aiheutuvista kuluista. Ennakkoa ei vaadita, jos hakija on
luonnollinen henkilö ja kulut todennäköisesti saadaan kertymästä. Ennakkoa ei myöskään vaadita hakijalta,
jonka ei tarvitse asettaa vakuutta 3 luvun 44 §:n mukaan.
Jollei hakija maksa ennakkoa, ulosottomies voi määrätä täytäntöönpanon siltä osin raukeamaan.
4 §
Vastaajan kuluennakko
Tekemisvelvoitteen täytäntöönpanossa ulosottomies saa vaatia hakijan pyynnöstä vastaajalta ennakkoa
tarpeellisia täytäntöönpanokuluja varten. Sitä ennen hakijan tulee esittää luotettava kustannusarvio kuluista
ja vastaajaa on kuultava. Jollei vastaaja maksa ennakkoa, ulosottomies perii sen häneltä.
Hakijan tulee välittömästi täytäntöönpanon jälkeen antaa ulosottomiehelle selvitys ennakon käytöstä. Muussa
tapauksessa ennakko voidaan periä hakijalta takaisin. Liikamääräinen ennakko on palautettava vastaajalle.
5 §
Turhiksi jääneet kulut
Kuluja niistä toimista, jotka ovat jääneet itseoikaisun johdosta turhiksi tai ovat aiheutuneet peruutetusta
väliaikaistoimesta, ei peritä vastaajalta tai hakijalta, jos perimättä jättämistä voidaan pitää olosuhteet
huomioon ottaen kohtuullisena.
10 luku
Itseoikaisu, täytäntöönpanoriita, täytäntöönpanon keskeyttäminen ja kantelu (19.6.2019/778)
Itseoikaisu
1 §
Asiavirheen oikaisu
Ulosottomiehen tulee oikaista samassa ulosottoasiassa tehty toimi tai päätös, jos se perustuu selvästi
virheelliseen tai puutteelliseen selvitykseen taikka ilmeisen väärään lain soveltamiseen ( asiavir heen oikaisu ).
Ulosottomiehen on tehtävä oikaisu viipymättä virheen havaitsemisen jälkeen. Niitä, joiden asema heikkenee
oikaisun vuoksi, tulee kuulla, jollei se ole erityisestä syystä tarpeetonta.
Asiavirheen oikaisusta valituksen yhteydessä säädetään 1 1 luvun 12 §:ssä.
2 §
Oikaisun esteet
Ulosottomies ei saa asiavirheen perusteella oikaista:
1) ulosmittausta, jos huutokauppaa koskeva myynti-ilmoitus on julkaistu, ellei oikaisuun ole painavia syitä;
2) toimitettua myyntiä;
3) asianosaisluetteloa myynnin jälkeen tai lainvoimaista jakopäätöstä ilman niiden suostumusta, joiden
asema heikkenee oikaisun vuoksi;
4) maksuvelvoitteen täytäntöönpanoa lopullisen tilityksen jälkeen ilman niiden suostumusta, joiden oikeutta
se koskee, eikä lainvoimaisesti loppuun saatettua muuta täytäntöönpanoa.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 87/101Jos käy ilmi, että ulosmitattu omaisuus kuuluu sivulliselle, toimi tai päätös voidaan oikaista sen estämättä,
mitä 1 momentin 1 ja 3 kohdassa säädetään.
3 §
Kirjoitusvirheen oikaisu
Ulosottomiehen tulee oikaista ulosottoasiassa tehdyssä päätöksessä tai muussa asiakirjassa oleva kirjoitus- tai
laskuvirhe taikka muu niihin rinnastettava selvä virhe ( kirjoitusvir heen oikaisu ) viipymättä virheen
havaitsemisen jälkeen.
4 §
Oikaisupäätös ja muutoksenhaku
Päätös, jolla asiavirhe tai kirjoitusvirhe oikaistaan, on tehtävä kirjallisesti. Asiavirheen oikaisu on lisäksi
perusteltava niin kuin 3 luvun 28 ja 29 §:ssä säädetään. Oikaisupyynnön hylkäämisestä tehdään kirjallinen
päätös, jos oikaisua on pyydetty kirjallisesti.
Asiavirheen ja kirjoitusvirheen oikaisuun haetaan muutosta niin kuin 1 1 luvussa säädetään. Oikaisupyynnön
hylkäämiseen ei saa hakea muutosta.
5 §
Oikaisupäätöksen tiedoksianto ja täytäntöönpano
Päätös, jolla asiavirhe tai kirjoitusvirhe on oikaistu, annetaan tiedoksi sille, jonka oikeutta muutos koskee.
Hakijalle oikaisusta ilmoitetaan, jos päätös poikkeaa hänelle aiemmin ilmoitetusta tai ilmoittaminen on
muutoin tarpeellista. Oikaisupyynnön hylkäämisestä ilmoitetaan pyynnön esittäjälle.
Kertyneet varat saadaan tilittää vain vakuutta vastaan ennen kuin oikaisupäätös on tullut lainvoimaiseksi.
Ulosottomiehen tulee välittömästi periä takaisin varat, jotka on tilitetty kirjoitusvirheen johdosta väärin tai
jotka on vahingossa maksettu väärälle henkilölle. Tätä ennen päätös varojen palautusvelvollisuudesta on
annettava asianomaiselle tiedoksi niin kuin 3 luvun 40 ja 41 §:ssä säädetään.
Täytäntöönpanoriita
6 §
Täytäntöönpanoriitana käsiteltävät asiat
Asia voidaan kanteesta käsitellä tuomioistuimessa riita-asiana ( täytäntöönpanoriita ), jos:
1) täytäntöönpanoa vastaan esitetään maksu- tai vanhentumisväite taikka muu väite, jonka peruste on
syntynyt lainvoimaiseksi tulleen ulosottoperusteen antamisen jälkeen;
2) riitautetaan täytäntöönpanossa määrätty maksu- tai palautusvelvollisuus, velkojan oikeus saada suoritus
vakuudesta ilman ulosottoperustetta tai etuoikeus;
3) sivullinen vastustaa täytäntöönpanoa sillä perusteella, että se loukkaa hänen oikeuttaan;
4) esitetään muu 1–3 kohdassa mainittuihin seikkoihin rinnastettava väite tai vaatimus, jonka ratkaisemista
täytäntöönpano tai sen jatkaminen edellyttää.
7 §
Osoituksen antaminen
Ulosottomies antaa osoituksen täytäntöönpanoriitakanteen nostamiseen, jos väitteen tai vaatimuksen tueksi
on esitetty todennäköisiä perusteita ja ulosottoasia on tämän johdosta tullut epäselväksi eikä selvitystä voida
hankkia ulosottomenettelyssä.
Osoituksen voi antaa myös ulosottovalitusta käsittelevä tuomioistuin, jollei asiaa laajuutensa tai muun
erityisen syyn vuoksi ole tarkoituksenmukaista käsitellä valitusasiana. Osoituksesta on ilmoitettava
asianomaiselle ulosottomiehelle.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 88/101Osoitus annetaan väitteen tai vaatimuksen esittäjälle. Jos kuitenkin selvityksen esittäminen kysymyksestä
kuuluu jollekin toiselle, osoitus annetaan hänelle.
8 §
Asianosaiset ja kuuleminen
Asianosaisia täytäntöönpanoriidassa ovat ulosottoasian hakija tai velkoja ja vastaaja sekä sivullinen, jonka
oikeutta täytäntöönpano koskee.
Ennen osoituksen antamista osoituksen saajaa ja tarvittaessa myös muita riidan asianosaisia on kuultava.
9 §
Osoituksen antamisen esteet
Maksuvelvoitteen täytäntöönpanossa osoitusta täytäntöönpanoriitakanteen nostamiseen ei saa antaa
lopullisen tilityksen jälkeen. Muussa täytäntöönpanossa osoitusta ei saa antaa sen jälkeen, kun
täytäntöönpano on saatettu lainvoimaisesti loppuun. Osoitusta ei myöskään saa antaa, jos:
1) väite tai vaatimus koskee seikkaa, josta on asianomaiseen nähden lainvoimainen ulosottomiehen päätös tai
tuomioistuimen ratkaisu;
2) asianomainen on laiminlyönyt esittää väitteen tai vaatimuksen toimituksessa, jossa hänen olisi tullut se
lain mukaan esittää;
3) asianomainen on jo saanut osoituksen nostaa täytäntöönpanoriitakanne samasta kysymyksestä.
Ulosottomies ei saa antaa osoitusta, jos asianomainen on valittanut samasta kysymyksestä.
10 §
Osoituksen sisältö ja tiedoksianto
Täytäntöönpanoriitaosoitus on annettava kirjallisesti. Osoituksessa on mainittava:
1) käräjäoikeus, jossa kanne on nostettava, ja kanteen nostamisen määräaika;
2) riidan asianosaiset, joita vastaan kanne on nostettava;
3) osoituksen antamiseen johtaneet syyt ja riidan kohde;
4) täytäntöönpanon senhetkinen vaihe, jos osoituksen antaa ulosottomies;
5) seuraus kanteen nostamisen laiminlyönnistä.
Osoitus on annettava tiedoksi osoituksen saajalle sekä tarvittaessa muille asianosaisille.
11 §
Muutoksenhaku
Jos ulosottomies on antanut täytäntöönpanoriitaosoituksen, osoituksen saaja saa kanteen sijasta käyttää
valitusoikeuttaan.
Täytäntöönpanoriitaosoitukseen ei saa hakea muutosta.
12 §
Kanteen nostaminen ja sen laiminlyönti
Täytäntöönpanoriitakanne on nostettava osoituksen mukaisesti neljän viikon kuluessa osoituksen
tiedoksisaannista. Osoituksen antaja voi kirjallisesta hakemuksesta pidentää määräaikaa, jos siihen on
hyväksyttävä syy . Hakemus tulee tehdä ennen alkuperäisen määräajan päättymistä. Päätökseen, jolla
määräaikaa on pidennetty , ei saa hakea muutosta.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 89/101Jollei kannetta ole nostettu osoituksen mukaisesti, asianomainen ei voi vedota enää siinä ulosottoasiassa
kyseiseen väitteeseen tai vaatimukseen.
Jos osoitus on virheellinen, eikä virhe ollut selvästi havaittavissa, kanne katsotaan oikein nostetuksi, jos
asianomainen on noudattanut osoitusta tai mitä täytäntöönpanoriitakanteen nostamisesta säädetään.
13 §
Kanne ilman osoitusta
Jos 6 §:ssä säädetyt edellytykset täyttyvät eikä 9 §:ssä tarkoitettua estettä ole, täytäntöönpanoriitakanne
voidaan nostaa myös ilman osoitusta taikka vireillä olevan riita-asian käsittelyä voidaan pyynnöstä jatkaa
täytäntöönpanoriitana asianomaisessa tuomioistuimessa.
Tuomioistuimen tulee viipymättä ilmoittaa 1 momentissa tarkoitetusta kanteesta tai pyynnöstä asianomaiselle
ulosottomiehelle. Jos täytäntöönpanoriitakanne jätetään sillensä, uutta kannetta ei saa nostaa ilman osoitusta.
14 §
Toimivaltainen käräjäoikeus
Täytäntöönpanoriitakanne käsitellään 1 1 luvun 2 §:ssä tarkoitetussa käräjäoikeudessa.
15 §
Käsittely tuomioistuimessa
Täytäntöönpanoriita on kaikissa oikeusasteissa käsiteltävä kiireellisenä. Keskeytyspyyntö on ratkaistava heti.
Tuomioistuimen tulee kuulla ulosottomiestä, jollei sitä voida pitää tarpeettomana.
16 §
Vaikutus ulosottoasian käsittelyyn
Sen mukaan kuin täytäntöönpanoriidassa annettu ratkaisu sitä edellyttää, ulosottomiehen tulee jatkaa
täytäntöönpanoa tai peruuttaa se.
Jos täytäntöönpanoriitakanne on nostettu osoituksesta, kertyneet varat saadaan tilittää vain vakuutta vastaan
ennen kuin riidassa annettu tuomio on tullut lainvoimaiseksi. Ilman osoitusta nostetun kanteen estämättä
ulosottomies saa toimittaa lopullisen tilityksen, jollei keskeytysmääräystä anneta. Jos lopullinen tilitys
toimitetaan, kannetta ei voida käsitellä täytäntöönpanoriitana. T ilityksen keskeytyksestä säädetään 6 luvun 15
§:ssä.
17 §
Täytäntöönpanoriidan ja valituksen suhde
Se, joka on tehnyt valituksen, ei saa nostaa täytäntöönpanoriitakannetta samasta toimesta tai päätöksestä,
eikä se, joka on nostanut täytäntöönpanoriitakanteen, saa valittaa samasta toimesta tai päätöksestä.
18 §
Oikeudenkäyntikulut
Jos täytäntöönpanoriitakanne on nostettu osoituksesta, asianosaiset vastaavat itse oikeudenkäyntikuluistaan.
Tuomioistuin voi kuitenkin erityisestä syystä velvoittaa sen, jolle tuomioistuimen päätös on vastainen,
osittain tai kokonaan korvaamaan vastapuolelleen aiheutuneet kulut noudattaen soveltuvin osin
oikeudenkäymiskaaren 21 luvun  säännöksiä.
Jos täytäntöönpanoriitakanne on nostettu ilman osoitusta, noudatetaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 21
luvussa  säädetään.
Valtion korvausvastuusta on soveltuvin osin voimassa, mitä tämän lain 1 1 luvun 20 §:n 2 momentissa
säädetään.
Täytäntöönpanon keskeyttäminen
19 §
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 90/101Ulosottomiehen keskeytyspäätös
Ulosottomies saa keskeyttää täytäntöönpanon itseoikaisua koskevaa harkintaa varten.
Ulosottomiehen on keskeytettävä täytäntöönpano, jos osoitus täytäntöönpanoriitakanteen nostamiseen on
annettu. Keskeytys on voimassa, kunnes kaksi viikkoa on kulunut vireillepanon määräajan päättymisestä.
20 §
Tuomioistuimen keskeytysmääräys
Tuomioistuin, joka käsittelee ulosottovalitusta tai täytäntöönpanoriitaa, voi asianosaisen pyynnöstä tai
omasta aloitteestaan antaa keskeytysmääräyksen. Määräyksen saa antaa käräjäoikeudessa yksi tuomari
kansliassa ja hovioikeudessa yksi jäsen. Keskeytyspyyntö on ratkaistava heti. Määräys saadaan antaa
väliaikaisesti vastapuolta kuulematta.
Keskeytysmääräyksestä, sen muuttamisesta ja asiassa annetusta ratkaisusta on heti ilmoitettava
asianomaiselle ulosottomiehelle.
Keskeytysmääräyksen antamisesta ulosottoperustetta koskevan muutoksenhaun yhteydessä säädetään 2
luvun 13 §:ssä.
21 §
Keskeytysmääräyksen perusteet
Keskeytysmääräyksen antamista ja sisältöä harkittaessa tulee ottaa huomioon täytäntöönpanon vaihe,
todennäköisyys valituksen tai kanteen hyväksymiselle, keskeytyksestä tai täytäntöönpanon jatkamisesta
osapuolille aiheutuva mahdollinen haitta sekä muut vastaavat seikat.
Jos ulosmitatun omaisuuden arvo alentuu nopeasti tai omaisuuden hoitokulut ovat korkeat taikka jos
huutokaupasta on julkaistu myynti-ilmoitus, myynti saadaan määrätä keskeytettäväksi vain, jos siihen on
painava syy tai jos kahdessa ensin mainitussa tapauksessa asetetaan vakuus kulujen ja vahingon
korvaamisesta.
22 §
Keskeytysmääräyksen sisältö
Keskeytysmääräyksessä täytäntöönpano voidaan osittain tai kokonaan keskeyttää seuraavasti:
1) määräys rajoitetaan koskemaan osaa ulosottoperusteessa asetetuista velvoitteista tai osaa vaatimuksen
määrästä;
2) määräys rajoitetaan koskemaan tiettyä omaisuutta;
3) määräyksessä sallitaan omaisuuden ulosmittaus, mutta kielletään myynti tai varojen tilitys;
4) määräys annetaan muulla tavalla osittaisena.
Erityisestä syystä tuomioistuin voi määrätä, että jo suoritettu täytäntöönpanotoimi on peruutettava tai että
keskeytys edellyttää ulosottomiehelle asetettua vakuutta hakijan saatavasta tai keskeytyksestä vastapuolelle
mahdollisesti aiheutuvista kuluista ja vahingosta.
23 §
Keskeytysmääräyksen voimassaolo
Keskeytysmääräys on voimassa sen ajan kun pääasian käsittely kestää määräyksen antaneessa
tuomioistuimessa. V oimassaoloaikaa saadaan lyhentää tai pidentää, kuitenkin enintään kunnes annettava
pääasiaratkaisu tulee lainvoimaiseksi tai ylempi tuomioistuin antaa asiassa uuden määräyksen.
Keskeytysmääräyksen antanut tuomioistuin saa muuttaa keskeytysmääräystä, peruuttaa sen tai antaa uuden
määräyksen.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 91/10124 §
Vaikutus täytäntöönpanoon
Ulosottomiehen on keskeytettävä täytäntöönpano saatuaan ilmoituksen keskeytysmääräyksestä. Jo suoritetut
täytäntöönpanotoimet pysyvät voimassa, jollei tuomioistuin ole määrännyt niitä peruutettaviksi.
Jos ulosottomies havaitsee, että ulosmitatun omaisuuden arvo alentuu nopeasti keskeytyksen aikana tai
omaisuuden hoitokulut ovat korkeat, hänen tulee tarvittaessa ilmoittaa siitä keskeytysmääräyksen antaneelle
tuomioistuimelle.
25 §
Muutoksenhaku
Ulosottomiehen päätökseen tai tuomioistuimen ratkaisuun keskeytysasiassa ei saa hakea erikseen muutosta.
26 §
Peruuttamistoimien kielto tai keskeytys
Mitä edellä tässä luvussa säädetään keskeytysmääräyksestä, koskee myös sellaisen määräyksen antamista,
jossa täytäntöönpanon peruuttaminen kielletään tai keskeytetään. Mainitun kieltomääräyksen voi antaa myös
asian ratkaissut tuomioistuin itse. Tällöin määräys on voimassa, kunnes kyseinen ratkaisu tulee
lainvoimaiseksi tai ylempi tuomioistuin antaa asiassa uuden määräyksen.
27 § (19.6.2019/778)
Kantelun tekeminen ja ratkaiseminen
Ulosottoviranomaisen lainvastaisesta menettelystä tai velvollisuuden täyttämättä jättämisestä saa tehdä
kantelun Ulosottolaitoksen keskushallinnolle.
Kantelun ratkaisee valtakunnanvouti tai hänen määräämänsä johtava hallintovouti. V altakunnanvoudin tai
apulaisvaltakunnanvoudin toimista tehdyn kantelun ratkaisee oikeusministeriö.
Kanteluun sovelletaan, mitä hallintolain 8 a luvussa säädetään hallintokantelusta.
11 luku
Muutoksenhaku ulosottomiehen menettelyyn
Valitus
1 §
Valitusoikeus
Täytäntöönpanotoimesta tai ulosottomiehen päätöksestä saa valittaa se, jonka oikeutta toimi tai päätös
koskee.
Lopullisen tilityksen jälkeen voidaan valittaa vain tilityksessä olevasta virheestä.
2 § (14.12.2017/864)
Toimivaltainen tuomioistuin
Täytäntöönpanotoimeen tai ulosottomiehen päätökseen haetaan muutosta käräjäoikeudelta valittamalla.
Ulosottovalituksia käsitellään Ahvenanmaan, Helsingin, Länsi-Uudenmaan, Oulun, Pirkanmaan,
Pohjanmaan, Pohjois-Savon, Päijät-Hämeen ja V arsinais-Suomen käräjäoikeuksissa. Käräjäoikeuksien
tuomiopiireistä näissä asioissa säädetään valtioneuvoston asetuksella.
3 momentti on kumottu L:lla 19.6.2019/778 .
2 a § (19.6.2019/778)
Toimivaltaisen tuomioistuimen määräytyminen
Muutosta haetaan siltä käräjäoikeudelta, jonka tuomiopiirissä ulosottoasian vastaajana olevalla luonnollisella
henkilöllä on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 92/101Jos ulosottoasian vastaaja on oikeushenkilö, muutosta haetaan käräjäoikeudelta, jonka tuomiopiirissä
oikeushenkilön kotipaikka sijaitsee tai sen hallintoa pääasiallisesti hoidetaan.
Kiinteää omaisuutta koskeva muutoksenhaku voidaan tutkia myös siinä käräjäoikeudessa, jonka
tuomiopiirissä kiinteä omaisuus sijaitsee.
Jos mikään käräjäoikeus ei ole 1–3 momentin nojalla toimivaltainen, muutosta haetaan siltä käräjäoikeudelta,
jonka tuomiopiirissä täytäntöönpanotoimi on suoritettu.
3 §
Valituksen tekeminen ja peruuttaminen
Valituskirjelmä on toimitettava Ulosottolaitokselle viimeistään 5 ja 6 §:ssä säädetyn määräajan viimeisenä
päivänä ennen virka-ajan päättymistä. V alituskirjelmä saadaan toimittaa kirjallisesti tai sähköisenä viestinä.
Jos valitus myöhästyy , valitusoikeus menetetään. (19.6.2019/778)
Kirjallinen valituskirjelmä on valittajan tai, jollei hän itse ole sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava.
Valitus peruutetaan toimittamalla peruutuskirjelmä kirjallisesti tai sähköisesti asianomaisen ulosottomiehen
tai käräjäoikeuden kansliaan.
4 § (19.6.2019/778)
Valituksen vireilletulo
Valitus tulee vireille toimivaltaisessa käräjäoikeudessa, kun valituskirjelmä on saapunut Ulosottolaitokselle.
Valitusasiakirjat ja jäljennökset asiassa kertyneistä ulosottoasiakirjoista on heti toimitettava käräjäoikeuteen.
Samalla ulosottomiehen on annettava käräjäoikeudelle selvitys siitä, onko valituskirjelmä saapunut
määräajassa.
Jos valituskirjelmä on määräajassa toimitettu toimivaltaiseen käräjäoikeuteen, valituksen katsotaan tulleen
oikein vireille. V alituskirjelmä tai sen jäljennös on heti toimitettava päätöksen tai toimen tehneelle
ulosottomiehelle.
5 §
Valituksen määräaika
Määräaika valituksen tekemiseen on kolme viikkoa.
Muutosta voimassa olevaan maksukieltoon, joka on annettu palkan tai muun toistuvaistulon
ulosmittauksessa, saadaan hakea ilman määräaikaa.
6 §
Määräajan laskeminen
Valituksen määräaika lasketaan asianomaiselle päivästä, jona toimitus pidettiin tai päätös tehtiin, jos siitä on
hänelle etukäteen ilmoitettu tai hän on ollut toimituksessa läsnä. Määräaika lasketaan valitukselle, joka
koskee:
1) myyntiä taikka asianosaisluetteloa tai muuta myyntiin liittyvää myyntiä edeltävää tointa, siitä kun myynti
on toimitettu;
2) kertyneiden varojen jakoa, siitä kun 6 luvun 5 §:ssä tarkoitettu jakopäätös on tehty;
3) tilitystä, siitä kun varat on lähetetty velkojalle.
Muussa kuin 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa valituksen määräaika lasketaan siitä päivästä, jona
asianomainen on saanut tiedon toimesta tai päätöksestä.
7 §
Uusi määräaika
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 93/101Jollei asianomainen voi laillisen esteen tai muun hyväksyttävän syyn vuoksi hakea muutosta määräajassa,
ulosottomies saa asettaa hakemuksesta uuden määräajan. Jos ulosottomies katsoo, ettei uutta määräaikaa tule
asettaa, asia on siirrettävä käräjäoikeuden ratkaistavaksi.
Uutta määräaikaa on pyydettävä kirjallisella hakemuksella tai sähköisellä viestillä ennen alkuperäisen
valitusajan päättymistä.
8 §
Valituskirjelmän sisältö
Valituskirjelmässä, joka osoitetaan asianomaiselle käräjäoikeudelle, on mainittava:
1) täytäntöönpanotoimi tai ulosottomiehen päätös, johon haetaan muutosta;
2) yksilöity vaatimus ja seikat, joihin vaatimus perustuu;
3) todisteet, joihin halutaan nojautua, ja mitä kullakin todisteella halutaan näyttää toteen;
4) asiamiehen tai avustajan yhteystiedot sekä se postiosoite ja mahdollinen muu osoite, johon asiaa koskevat
tiedoksiannot voidaan lähettää valittajalle.
Myös valittajan sekä todistajan tai muun kuultavan yhteystiedot on ilmoitettava soveltuvalla tavalla
käräjäoikeudelle. V alituskirjelmään tulee liittää ne kirjalliset todisteet, joihin valittaja vetoaa.
9 §
Valituksen vaikutus täytäntöönpanoon
Valitus ei keskeytä täytäntöönpanoa, ellei laissa toisin säädetä tai tuomioistuin anna keskeytysmääräystä.
Tilityksen keskeytyksestä säädetään 6 luvun 15 §:ssä.
Jos ulosmittaus kumotaan, ulosottomiehen tulee viivytyksettä ryhtyä toimiin ulosmittauksen peruuttamiseksi,
jollei tuomioistuin toisin määrää.
10 § (19.6.2019/778)
Kihlakunnanvoudin lausunto
Jos valituskirjelmässä pyydetään täytäntöönpanon keskeyttämistä, asianomaisen kihlakunnanvoudin tulee
viipymättä toimittaa keskeytystä koskeva lausuntonsa käräjäoikeuteen. Muilta osin kihlakunnanvoudin tulee
toimittaa lausuntonsa valituksesta kahden viikon kuluessa valituskirjelmän saapumisesta. Käräjäoikeus voi
perustellusta syystä pidentää määräaikaa.
11 § (19.6.2019/778)
Lausunnon sisältö
Kihlakunnanvoudin on annettava lausunnossaan selvitys täytäntöönpanotoimista sekä perusteltu kannanotto
valituskirjelmässä esitetyistä vaatimuksista ja seikoista, joihin vaatimus perustuu. Lisäksi lausunnossa tulee
ilmoittaa ulosottoasian asianosaiset, täytäntöönpanon senhetkinen vaihe sekä mahdollinen täytäntöönpanon
keskeytys ja se, milloin keskeytys päättyy . Lausuntoon tulee liittää soveltuvalla tavalla asianomaisten
tiedoksianto-osoitteet ja muut yhteystiedot.
12 §
Itseoikaisu valituksen yhteydessä
Ulosottomies saa oikaista valituskirjelmässä tarkoitetun toimen tai päätöksen sen mukaan kuin 10 luvun 1–5
§:ssä säädetään. Itseoikaisu on tehtävä tämän luvun 10 §:ssä säädetyssä ajassa.
Päätös, jolla virhe on oikaistu, on toimitettava lausunnon sijasta viipymättä käräjäoikeuteen. Ulosottomiehen
on toimitettava käräjäoikeudelle myös selvitys siitä, onko oikaisupäätös tullut lainvoimaiseksi. Asianosainen
voi itseään sitovasti kirjallisesti ilmoittaa tyytyvänsä itseoikaisupäätökseen.
13 §
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 94/101Valitusosoitus
Toimituksessa läsnä oleville on ilmoitettava, saako tehtyyn päätökseen tai toimeen hakea muutosta ja mitä
valituksen osalta on noudatettava. V alitusosoitus tulee liittää 3 luvun 36 §:ssä tarkoitettuun jälki-ilmoitukseen
sekä päätöksestä annettavaan jäljennökseen.
14 §
Valitusosoituksen sisältö
Valitusosoituksessa on ilmoitettava:
1) tuomioistuin, jolta muutosta haetaan;
2) valituksen määräaika ja miten se lasketaan;
3) miten valitus ajetaan perille;
4) valituskirjelmän sisältöä ja liitteitä koskevat säännökset;
5) valitusoikeutta, valituksen vaikutuksia ja keskeyttämistä koskevien keskeisten säännösten sisältö.
Jos valitusosoitus on virheellinen, eikä virhe ollut selvästi havaittavissa, valitus katsotaan oikein tehdyksi, jos
asianomainen on noudattanut osoitusta tai mitä valituksen tekemisestä säädetään.
Valituksen käsittely tuomioistuimessa
15 §
Käsittelyjärjestys käräjäoikeudessa
Valituksen käsittelyssä käräjäoikeudessa noudatetaan soveltuvin osin oikeudenkäymiskaaren 8 luvun
säännöksiä.
Valitus on käsiteltävä kiireellisenä. Keskeytyspyyntö on ratkaistava heti. Käräjäoikeuden tulee kuulla
ulosottomiestä lausunnon lisäksi myös muutoin, jollei sitä voida pitää tarpeettomana.
Jos käräjäoikeus on antanut valittajalle osoituksen täytäntöönpanoriitakanteen nostamiseen, valitus raukeaa
osoituksessa tarkoitetulta osin.
16 §
Tutkinnan laajuus
Käräjäoikeus voi tutkia ulosottomiehen toimen tai päätöksen oikeellisuuden valituksessa ja vastauksessa
ilmoitettuja seikkoja laajemmin.
Asianosaisluetteloa tai jakoluetteloa saadaan muuttaa vain muutoksenhakijan eduksi.
17 §
Itseoikaisupäätöksen vaikutus
Valitus voidaan ratkaista sen jälkeen, kun 12 §:ssä tarkoitettu päätös, jolla virhe on oikaistu, on tullut
lainvoimaiseksi. V alitus raukeaa siltä osin kuin oikaisu tekee valituksen aiheettomaksi. Jos myös
oikaisupäätöksestä valitetaan, valitukset käsitellään yhdessä.
18 § (19.6.2019/778)
Osoitus kantelun tekemiseen
Jos valituskirjelmässä on ilmoitus siitä, että ulosottomies on tehnyt virheellisen virkatoimen tai laiminlyönyt
toimen suorittamisen, eikä ilmoitusta voida tutkia muutoksenhakemuksena, käräjäoikeuden tulee jättää
valitus siltä osin tutkimatta ja osoittaa asianomainen kantelemaan Ulosottolaitoksen keskushallinnolle.
19 §
Jatkovalitus
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 95/101Muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun haetaan valittamalla hovioikeuteen noudattaen soveltuvin osin, mitä
oikeudenkäymiskaaren 25 luvussa  säädetään. Käräjäoikeuden on heti lähetettävä muutoksenhakemus
hovioikeuteen.
Asian käsittelystä hovioikeudessa ja muutoksenhausta korkeimpaan oikeuteen on muutoin soveltuvin osin
voimassa, mitä edellä 15 §:n 2 ja 3 momentissa, 16 §:n 2 momentissa sekä oikeudenkäymiskaaren 26 ja 30
luvussa säädetään.
20 §
Oikeudenkäyntikulut
Ulosottovalitusasiassa asianosaiset vastaavat itse oikeudenkäyntikuluistaan. T uomioistuin voi kuitenkin
erityisestä syystä velvoittaa sen, jolle tuomioistuimen päätös on vastainen, osittain tai kokonaan korvaamaan
vastapuolelleen muutoksen hakemisesta aiheutuneet kulut noudattaen soveltuvin osin oikeudenkäymiskaaren
21 luvun  säännöksiä.
Jos sivullisen valitus hyväksytään, valtio voidaan sivullisen vaatimuksesta määrätä osittain tai kokonaan
korvaamaan tämän kohtuulliset oikeudenkäyntikulut, jos kulujen jäämistä sivullisen vahingoksi voidaan
olosuhteet huomioon ottaen pitää kohtuuttomana. V altio voidaan määrätä korvaamaan myös ulosoton
asianosaisen oikeudenkäyntikulut, jos asiassa on sattunut selvä virhe, joka olisi tullut korjata itseoikaisuna.
Ennen kulujen määräämistä valtion korvattaviksi Ulosottolaitoksen keskushallintoa on kuultava.
(19.6.2019/778)
12 luku
Erinäiset säännökset
1 §
Tarkemmat säännökset
Tarkemmat säännökset ulosottotoimen hallinnon järjestämisestä sekä muusta tämän lain täytäntöönpanosta
annetaan valtioneuvoston asetuksella.
2 § (19.6.2019/778)
2 § on kumottu L:lla 19.6.2019/778 .
13 luku
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.
Tällä lailla kumotaan 3 päivänä joulukuuta 1895 annettu ulosottolaki (37/1895)  sekä 3 päivänä joulukuuta
1895 annettu asetus uuden ulosottolain voimaanpanemisesta ja siitä mitä sen johdosta on vaarin otettava
(37/1895)  niihin myöhemmin tehtyine muutoksineen ( aikaisempi laki ).
2 §
Siirtymäsäännökset
1. Ennen 1 päivää maaliskuuta 2004 vireille tulleisiin asioihin sovelletaan silloin voimassa ollutta lakia sen
mukaan kuin ulosottolain muuttamisesta annetun lain (679/2003)  voimaantulo- ja siirtymäsäännöksen 2
momentissa säädetään.
2. Ennen 1 päivää tammikuuta 2007 vireille tulleisiin asioihin sovelletaan silloin voimassa ollutta lakia sen
mukaan kuin ulosottolain muuttamisesta annetun lain (469/2006)  voimaantulo- ja siirtymäsäännöksen 2–12
momentissa säädetään. Tämän lain 4 luvun 49 §:n 1 momentin 3 kohtaa ryhdytään soveltamaan vuoden
kuluttua tämän lain voimaantulosta ja myös silloin vireillä olevissa asioissa.
3. Tämän lain 1 luvun 1 1 §:n 1 ja 2 momentin, 12 §:n sekä muiden hallintovirastoa koskevien säännösten
voimaantulosta säädetään erikseen lailla. Siihen saakka hallintoviraston tehtävät kuuluvat oikeusministeriölle
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 96/101ja lääninhallitukset hoitavat muulta osin niille aikaisemman lain mukaan kuuluvat tehtävät.
4. Tämän lain voimaan tullessa ulosottolaitoksen henkilöstö siirtyy nykyisten toimipaikkojensa mukaiseen
ulosottovirastoon. V iran siirtäminen ei edellytä virkamiehen suostumusta, paitsi jos virka siirretään toiselle
paikkakunnalle. Ulosottovirastossa, jonka toimialueeseen kuuluu useampi kuin yksi lain voimaan tullessa
ollut ulosottopiiri, voi tilapäisesti olla useampi kuin yksi johtavan kihlakunnanvoudin virka. Niistä yhteen
kuuluu toiminta ulosottoviraston päällikkönä, ja tällaiseen johtavaan kihlakunnanvoutiin sovelletaan, mitä
tässä laissa säädetään johtavasta kihlakunnanvoudista. V iraston päällikkönä toimivan johtavan
kihlakunnanvoudin virka täytetään ensimmäisellä kerralla haettavaksi julistamatta, jos virkaan nimitetään
johtava kihlakunnanvouti tai kihlakunnanvouti, jonka toimipaikka lain voimaan tullessa kuuluu sen
ulosottoviraston toimialueeseen. V irassaan jatkavat ne johtavat kihlakunnanvoudit, joiden toimipaikan
toimialue vastaa ulosottoviraston toimialuetta.
5. Mitä edellä 1 luvun 14 §:ssä säädetään, koskee tämän lain voimaantulon jälkeen tehtäviä virkanimityksiä.
6. Mitä avustavasta ulosottomiehestä muualla säädetään, koskee tämän lain voimaantulon jälkeen
kihlakunnanulosottomiestä.
7. Tämän lain 2 luvun 24–28 §:ää sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa annettuun ulosottoperusteeseen
ja siinä tarkoitettuun saatavaan sekä lain voimaan tullessa vireillä olevaan ulosottoasiaan. Jos kuitenkin
ulosottoperuste on annettu ennen 1 päivää maaliskuuta 1993, ulosottoperusteen määräaika ja saatavan
vanhentuminen lasketaan mainitusta päivästä.
8. Tämän lain 3 luvun 1 13 §:n 1 momenttia sovelletaan lain voimaantulon jälkeen vireille tulevissa asioissa.
9. Täytäntöönpanotoimeen tai ulosottomiehen päätökseen, joka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa,
haetaan muutosta ja muutoksenhakemus käsitellään aikaisemman lain mukaisesti. Täytäntöönpanoriitakanne,
jota koskeva osoitus on annettu tai joka on nostettu ilman osoitusta ennen tämän lain voimaantuloa,
käsitellään aikaisemman lain mukaisesti.
10. Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
3 §
Viittaussäännökset
Jos muussa laissa tai asetuksessa viitataan ulosottolakiin, sovelletaan tämän lain vastaavaa säännöstä.
HE 83/2006 , LaVM 26/2006, EV 275/2006
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
9.11.2007/987:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 90/2007 , PeVM 4/2007, EV 48/2007
29.5.2009/365:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
HE 233/2008 , LaVM 3/2009, EV 37/2009
26.6.2009/521:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ulosottovirastojen toimipaikoista annettu oikeusministeriön päätös (866/2007)  on voimassa kunnes
toimipaikoista säädetään oikeusministeriön asetuksella.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 97/101Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 46/2009 , LaVM 8/2009, EV 72/2009
20.11.2009/932:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2010.
Mitä tässä laissa säädetään, koskee myös lain voimaan tullessa vireillä olevia asioita. Pitkäkestoista ulosottoa
koskevia tietoja ryhdytään kuitenkin antamaan vasta kahden vuoden kuluttua tämän lain voimaantulosta.
Ulosottomiehen tulee ilmoittaa luottotietotoiminnan harjoittajille tiedot niistä velallisista, joita koskevat
kaikki ulosottomiehen antamat tiedot perustuvat saatavissa olevan selvityksen mukaan sellaisiin
ulosottoperusteisiin, joita koskeva määräaika on kulunut umpeen ennen tämän lain voimaantuloa.
HE 93/2009 , LaVM 12/2009, EV 129/2009
22.12.2009/1417:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 161/2009 , HaVM 18/2009, EV 205/2009
22.12.2009/1614:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010.
HE 24/2009 , YmVM 10/2009, EV 206/2009
29.12.2009/1756:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Tämän lain voimaan tullessa vireillä ollut asia siirtyy:
1) Jyväskylän käräjäoikeudesta Keski-Suomen käräjäoikeuteen;
2) Kuopion käräjäoikeudesta Pohjois-Savon käräjäoikeuteen;
3) Lahden käräjäoikeudesta Päijät-Hämeen käräjäoikeuteen;
4) Lappeenrannan käräjäoikeudesta Etelä-Karjalan käräjäoikeuteen;
5) Porin käräjäoikeudesta Satakunnan käräjäoikeuteen;
6) Rovaniemen käräjäoikeudesta Lapin käräjäoikeuteen;
7) Tampereen käräjäoikeudesta Pirkanmaan käräjäoikeuteen;
8) Turun käräjäoikeudesta V arsinais-Suomen käräjäoikeuteen;
9) Vaasan käräjäoikeudesta Pohjanmaan käräjäoikeuteen.
Sen estämättä, mitä 1 1 luvun 2 §:n 2 momentissa säädetään, Pohjois-Karjalan käräjäoikeus käsittelee tämän
lain voimaan tullessa Joensuun käräjäoikeudessa, Kainuun käräjäoikeus Kajaanin käräjäoikeudessa,
Kymenlaakson käräjäoikeus Kotkan käräjäoikeudessa, Etelä-Savon käräjäoikeus Mikkelin käräjäoikeudessa
sekä Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus Seinäjoen käräjäoikeudessa vireillä olevan tässä laissa tarkoitetun asian.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 98/101HE 227/2009 , LaVM 18/2009, EV 240/2009
14.5.2010/397:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2010.
HE 102/2009 , LaVM 2/2010, EV 21/2010
24.6.2010/652:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1.
HE 105/2009 , LaVM 4/2010, EV 49/2010
4.2.2011/99:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
HE 146/2010 , LaVM 27/2010, EV 243/2010
30.12.2013/1161:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 14/2013 , LaVM 17/2013, EV 203/2013
19.9.2014/741:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
HE 57/2013 , HaVM 16/2014, EV 79/2014
19.12.2014/1125:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
HE 83/2014 , LaVM 12/2014, EV 156/2014
10.4.2015/408:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2015.
HE 215/2014 , LaVM 18/2014, EV 260/2014
22.5.2015/637:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2015.
HE 174/2014 , HaVM 53/2014, EV 339/2014
8.1.2016/26:
Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana.
L 26/2016  on kumottu L:lla 8.5.2020/341 , joka tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana.
HE 45/2015 , TaVM 12/2015, EV 68/2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1257/2012
(32012R1257); EUVL N:o L 361, 31.12.2012, s. 1, Neuvoston asetus (EU) N:o 1260/2012 (32012R1260);
EUVL N:o L 361, 31.12.2012, s. 89
29.4.2016/323:
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 99/101Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2016.
Tämän lain 3 luvun 102 §:n 2 momentissa tarkoitetusta passiivisaatavan rekisteröinnin voimassaolon
päättymisestä ilmoitetaan hakijalle kahden vuoden ajan lain voimaantulosta, jollei hakija ole pyytänyt, ettei
ilmoitusta lähetetä tai jollei hakijalle ole aiemmin ilmoitettu rekisteröinnin voimassaoloaikaa muussa
yhteydessä.
Jos kutsu asianosaiskeskusteluun tai kirjallinen valvontakehotus on lähetetty tai myynti-ilmoitus on julkaistu
ennen tämän lain voimaantuloa, tämän lain 5 luvun 45 ja 76 §:n sijasta sovelletaan lain voimaan tullessa
voimassa olleita säännöksiä.
Tällä lailla kumotaan ulosottomenettelystä annetun valtioneuvoston asetuksen (1322/2007) 9 § .
HE 137/2015 , LaVM 3/2016, EV 31/2016
14.12.2017/864:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
Tämän lain voimaan tullessa Espoon käräjäoikeudessa vireillä oleva asia siirtyy käsiteltäväksi Länsi-
Uudenmaan käräjäoikeuteen ja V antaan käräjäoikeudessa vireillä oleva asia Itä-Uudenmaan käräjäoikeuteen.
Sen estämättä, mitä 1 1 luvun 2 §:ssä säädetään, Etelä-Karjalan, Keski-Suomen, Lapin ja Satakunnan
käräjäoikeudet käsittelevät niissä tämän lain voimaan tullessa vireillä olevan tässä laissa tarkoitetun asian.
Sama koskee 2 momentin perusteella V antaan käräjäoikeudesta Itä-Uudenmaan käräjäoikeuteen siirtyvää
asiaa.
HE 270/2016 , LaVM 1 1/2017, EV 126/2017
12.1.2018/60:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2018.
HE 150/2017 , LaVM 15/2017, EV 177/2017
28.12.2018/1341:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
L 1341/2018  tuli voimaan L:n 1329/2018  mukaisesti 1.1.2019.
HE 127/2018 , MmVM 18/2018, EV 168/2018
17.5.2019/673:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2019.
HE 221/2018 , LaVM 23/2018, EV 31 1/2018
19.6.2019/778:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2020.
Tällä lailla kumotaan Ahvenanmaan maakunnan maakunnanvoudinvirastosta annettu laki (619/2012)  ja
Valtakunnanvoudinvirastosta annettu laki (519/2009) .
Mitä 1 luvun 14 §:n 3 momentissa säädetään johtavan kihlakunnanvoudin viran täyttämisestä määräajaksi, ei
koske virkaa ensi kertaa täytettäessä siihen nimitettävää virkamiestä, joka tämän lain voimaan tullessa on
nimitettynä johtavan kihlakunnanvoudin vakinaiseen virkaan.
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 100/101Tämän lain voimaan tullessa vireillä oleviin valituksiin sovelletaan 1 1 luvun 2 §:n 3 momenttia sellaisena
kuin se oli tämän lain tullessa voimaan. Lain 1 1 luvun 2 a §:ää ei sovelleta valituksiin, jotka ovat tulleet
vireille ennen lain voimaantuloa.
Tämän lain tullessa voimaan ulosottovirastojen ja V altakunnanvoudinviraston virat muuttuvat
Ulosottolaitoksen yhteisiksi viroiksi. Tässä tarkoitettu viran muuttuminen ei edellytä virkaan nimitetyn
virkamiehen suostumusta.
HE 71/2018 , LaVM 22/2018, EV 296/2018
5.7.2019/813:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 29/2018 , LaVM 18/2018, EV 295/2018
29.11.2019/1141:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 10/2019 , HaVM 3/2019, EV 20/2019
30.4.2020/289:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2020 ja on voimassa 31 päivään lokakuuta 2020.
Tätä lakia sovelletaan myös tämän lain voimaan tullessa vireillä oleviin tässä laissa tarkoitettuihin asioihin.
HE 44/2020 , LaVM 5/2020, EV 40/2020
8.5.2020/340:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2020. Lain 1 luvun 24 §:n 1 momentti, 25 §, 26 §:n 4–6 kohta
ja 27 § sekä 3 luvun 69 § tulevat kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä joulukuuta 2020.
HE 2/2020 , LaVM 2/2020, EV 24/2020
8.5.2020/341:
Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana.
Tällä lailla kumotaan ulosottokaaren 1 luvun 2 §:n muuttamisesta annettu laki (26/2016) .
HE 2/2020 , LaVM 2/2020, EV 24/2020
29.10.2020/726:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2020 ja on voimassa 30 päivään huhtikuuta 2021.
Tätä lakia sovelletaan myös tämän lain voimaan tullessa vireillä oleviin tässä laissa tarkoitettuihin asioihin.
HE 157/2020 , LaVM 8/2020, EV 122/2020
23.4.2021/352:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2021 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2021.
Tätä lakia sovelletaan myös tämän lain voimaan tullessa vireillä oleviin tässä laissa tarkoitettuihin asioihin.
HE 34/2021 , LaVM 3/2021, EV 33/2021
8.7.2022/628:
11/29/22, 10:30 AM Ulosottokaari 705/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070705 101/101Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2023.
HE 56/2021 , HE 18/2022 , StVM 9/2022, EV 66/2022
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2007  › 15.6.2007/705
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.