6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 1/155Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2008 › 18.7.2008/521
Seurattu SDK 370/2022 saakka.
18.7.2008/521
Vakuutusyhtiölaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
I OSA
YLEISET PERIAA TTEET , PERUST AMINEN, OSAKKEET JA T AKUUOSUUDET
1 luku
Vakuutusyhtiön toiminnan keskeiset periaatteet ja lain soveltaminen
Yleiset säännökset
1 §
Soveltaminen
Tätä lakia sovelletaan Suomen lain mukaan rekisteröityyn vakuutusosakeyhtiöön ja keskinäiseen
vakuutusyhtiöön ( vakuutusyhtiö ).
Vakuutusyhtiö voi olla yksityinen vakuutusosakeyhtiö tai yksityinen keskinäinen vakuutusyhtiö taikka
julkinen vakuutusosakeyhtiö tai julkinen keskinäinen vakuutusyhtiö.
Yksityisen vakuutusyhtiön arvopapereita ei saa ottaa kaupankäynnin kohteiksi kaupankäynnistä
rahoitusvälineillä annetussa laissa (748/2012)  tarkoitetulle säännellylle markkinalle. (13.12.2013/981)
L kaupankäynnistä rahoitusvälineillä 748/2012  on kumottu L:lla kaupankäynnistä rahoitusvälineillä
1070/2017 .
2 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Vakuutusyhtiöön sovelletaan osakeyhtiölakia (624/2006)  siten kuin tässä laissa säädetään.
Mitä osakeyhtiölaissa säädetään osakeyhtiön osakkeista ja osakepääomasta, sovelletaan vastaavasti
keskinäisen vakuutusyhtiön takuuosuuksiin ja takuupääomaan, ja mitä osakeyhtiölaissa säädetään
osakkeenomistajista, sovelletaan vastaavasti keskinäisen vakuutusyhtiön osakkaisiin, jollei tässä laissa
säädetä toisin.
Vakuutusyhtiöihin ei sovelleta osakeyhtiölain 1 lukua.
2 a § (20.3.2015/303)
Euroopan unionin lainsäädäntö
Sen lisäksi, mitä tässä laissa ja sen nojalla säädetään, vakuutusyhtiöstä säädetään vakuutus- ja
jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivin 2009/138/EU täydentämisestä (Solvenssi II) annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU)
2015/35, jäljempänä komission asetus , sekä Euroopan komission asetuksella tai päätöksellä annetuissa
teknisissä standardeissa.
Jäljempänä 3 b §:ssä tarkoitettuun pieneen vakuutusyhtiöön ei sovelleta, mitä komission asetuksessa ja
teknisissä standardeissa säädetään 6 luvun 8–20 §:ssä tarkoitetusta hallintojärjestelmästä ja 8 a luvussa
tarkoitetusta tietojen julkistamisesta.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 2/155Määritelmät
3 § (20.3.2015/303)
Henkivakuutus, vahinkovakuutus ja jälleenvakuutustoiminta
Henkivakuutuksella  tarkoitetaan vakuutusluokista annetussa laissa (526/2008)  tarkoitettuihin
henkivakuutusluokkiin kuuluvaa toimintaa ja vahinkovakuutuksella  mainitussa laissa tarkoitettuihin
vahinkovakuutusluokkiin kuuluvaa toimintaa.
Jälleenvakuutustoiminnalla  tarkoitetaan toimintaa, jossa on kyse sellaisten riskien hyväksymisestä, jotka
vakuutusyhtiö, jälleenvakuutusyhtiö, vakuutusyhdistyslaissa (1250/1987)  tarkoitettu vakuutusyhdistys,
lisäeläkesäätiöistä ja lisäeläkekassoista annetussa laissa (947/2021)  tarkoitettu lisäeläkesäätiö, lisäeläkekassa,
ETA-lisäeläkesäätiö tai ET A-lisäeläkekassa taikka ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta
ja valvonnasta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2341 tarkoitettu
muussa ET A-valtiossa toimiva lisäeläkelaitos on luovuttanut. (19.1 1.2021/961)
3 a § (20.3.2015/303)
Riskit
Vakuutusriskillä  tarkoitetaan riittämättömistä hinnoittelua ja vastuuvelkaa koskevista oletuksista johtuvaa
tappioriskiä tai vakuutusvastuiden arvon epäedullista muutosta.
Markkinariskillä  tarkoitetaan tappioriskiä tai taloudellisen aseman epäedullista muutosta, joka johtuu
suoraan tai välillisesti omaisuuden, vastuiden ja rahoitusvälineiden markkinahintojen tason ja volatiliteetin
heilahteluista.
Luottoriskillä  tarkoitetaan tappioriskiä tai taloudellisen aseman epäedullista muutosta, joka johtuu
arvopapereiden liikkeeseenlaskijoiden, vastapuolten tai velallisten luottokelpoisuuden heilahteluista ja joka
kohdistuu vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin vastapuoliriskin, korkomar ginaaliriskin tai
markkinariskikeskittymien muodossa.
Operatiivisella riskillä  tarkoitetaan riittämättömiin tai epäonnistuneisiin sisäisiin prosesseihin, henkilöstöön
ja järjestelmiin tai ulkoisiin tapahtumiin liittyvää tappioriskiä.
Maksuvalmiusriskillä  tarkoitetaan riskiä, että vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset eivät kykene muuttamaan
sijoituksiaan ja muuta omaisuuttaan rahaksi täyttääkseen maksettaviksi tulevat taloudelliset velvoitteensa.
Keskittymäriskillä  tarkoitetaan kaikenlaisia riskejä, joihin liittyvät tappiot voivat olla niin suuria, että ne
vaarantavat vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten vakavaraisuuden tai taloudellisen aseman.
3 b § (20.3.2015/303)
Pieni vakuutusyhtiö
Pienellä vakuutusyhtiöllä  tarkoitetaan, jollei 2–4 momentista muuta johdu, seuraavat edellytykset täyttävää
yhtiötä:
1) yhtiön kokonaisvakuutusmaksutulo ei ylitä 5 400 000 euroa vuodessa;
2) yhtiön tai yhtiön kuuluessa 26 luvussa tarkoitettuun vakuutusyritysryhmään ryhmän 10 luvun 2 §:n
mukaisen vastuuvelan kokonaismäärä ei ylitä 26 600 000 euroa vuodessa;
3) yhtiön liiketoiminta ei sisällä vakuutus- tai jälleenvakuutustoimintaa, joka kattaa vakuutusluokista annetun
lain mukaisiin vakuutusluokkiin 1 1–15 kuuluvia riskejä, paitsi jos ne muodostavat mainitun lain 1 1 §:n 2
momentissa tarkoitettuja liitännäisriskejä; ja
4) yhtiön liiketoimintaan ei kuulu jälleenvakuutustoimintoja, joiden osuus sen
kokonaisvakuutusmaksutuloista ylittää 600 000 euroa tai joiden osuus sen 10 luvun 2 §:n mukaisen
vastuuvelan kokonaismäärästä ylittää 2 700 000 euroa tai joiden osuus ylittää 10 prosenttia sen
kokonaisvakuutusmaksutuloista tai 10 prosenttia sen 10 luvun 2 §:n mukaisesta vastuuvelasta.
(1.4.2022/215)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 3/155L:lla 215/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 18.10.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Pienellä vakuutusyhtiöllä  tarkoitetaan, jollei 2–4 momentista muuta johdu, seuraavat edellytykset täyttävää
yhtiötä:
1) yhtiön kokonaisvakuutusmaksutulo ei ylitä 5 000 000 euroa vuodessa;
2) yhtiön tai yhtiön kuuluessa 26 luvussa tarkoitettuun vakuutusyritysryhmään ryhmän 10 luvun 2 §:n
mukaisen vastuuvelan kokonaismäärä ei ylitä 25 000 000 euroa vuodessa;
3) yhtiön liiketoiminta ei sisällä vakuutus- tai jälleenvakuutustoimintaa, joka kattaa vakuutusluokista annetun
lain mukaisiin vakuutusluokkiin 1 1–15 kuuluvia riskejä, paitsi jos ne muodostavat mainitun lain 1 1 §:n 2
momentissa tarkoitettuja liitännäisriskejä; ja
4) yhtiön liiketoimintaan ei kuulu jälleenvakuutustoimintoja, joiden osuus sen
kokonaisvakuutusmaksutuloista ylittää 500 000 euroa tai joiden osuus sen 10 luvun 2 §:n mukaisen
vastuuvelan kokonaismäärästä ylittää 2 500 000 euroa tai joiden osuus ylittää 10 prosenttia sen
kokonaisvakuutusmaksutuloista tai 10 prosenttia sen 10 luvun 2 §:n mukaisesta vastuuvelasta.
Vakuutusyhtiö ei ole pieni vakuutusyhtiö, jos toimilupaa haettaessa vakuutusyhtiö tai Finanssivalvonta arvioi
jonkin 1 momentissa säädetyistä määristä ylittyvän seuraavan viiden vuoden aikana.
Jos jokin 1 momentissa säädetyistä määristä ylittyy kolmena peräkkäisenä vuotena, vakuutusyhtiö ei ole enää
pieni vakuutusyhtiö neljännen kalenterivuoden alusta. Pienen vakuutusyhtiön on ilmoitettava määrien
ylittymisestä viivytyksettä Finanssivalvonnalle.
Jos vakuutusyhtiö harjoittaa liiketoimintaa sijoittautumisoikeuden tai palvelujen vapaan tarjonnan
perusteella, se ei ole pieni vakuutusyhtiö.
Jos Finanssivalvonta on todennut vakuutusyhtiön hakemuksesta, että mikään 1 momentissa säädetyistä
määristä ei ole ylittynyt kolmena viimeisenä peräkkäisenä vuotena eikä niiden odoteta ylittyvän seuraavan
viiden vuoden aikana, vakuutusyhtiö muuttuu pieneksi vakuutusyhtiöksi seuraavan kalenterivuoden alusta.
Vakuutusyhtiön hakemuksessa on oltava Finanssivalvonnan arvioinnin kannalta tarpeelliset tiedot.
3 c § (20.3.2015/303)
Vakuutuskytkösyhtiö
Vakuutuskytkösyhtiöllä  tarkoitetaan vakuutusyhtiötä, jonka tarkoituksena on vakuuttaa ainoastaan
emoyrityksensä tai yritysryhmän, johon se itse kuuluu, riskejä. Jäljempänä 26 luvun 2 §:n 2 momentissa
tarkoitetun vakuutusyrityksen tai vakuutusyritysryhmän taikka muun rahoitusalan yrityksen omistamaa
vakuutusyhtiötä ei kuitenkaan pidetä vakuutuskytkösyhtiönä.
4 § (20.3.2015/303)
Jälleenvakuutusyhtiö ja jälleenvakuutuskytkösyhtiö
Jälleenvakuutusyhtiöllä  tarkoitetaan vakuutusyhtiötä, joka harjoittaa ainoastaan jälleenvakuutustoimintaa ja
siitä välittömästi johtuvaa liiketoimintaa. Jollei tässä laissa toisin säädetä, jälleenvakuutusyhtiöön
sovelletaan, mitä vahinkovakuutusyhtiöstä säädetään.
Jälleenvakuutuskytkösyhtiöllä  tarkoitetaan jälleenvakuutusyhtiötä, jonka tarkoituksena on jälleenvakuuttaa
ainoastaan emoyrityksensä tai yritysryhmän, johon se itse kuuluu, riskejä. Jäljempänä 26 luvun 2 §:n 2
momentissa tarkoitetun vakuutusyrityksen tai vakuutusyritysryhmän taikka muun rahoitusalan yrityksen
omistamaa jälleenvakuutusyhtiötä ei kuitenkaan pidetä jälleenvakuutuskytkösyhtiönä.
5 §
Osakas
Osakkaalla  tarkoitetaan vakuutusosakeyhtiössä osakkeenomistajaa ja keskinäisessä vakuutusyhtiössä
vakuutuksenottajaa sekä, jollei yhtiöjärjestyksessä toisin määrätä, takuuosuudenomistajia.
Yhtiöjärjestyksessä voidaan lisäksi määrätä, että meri- tai jälleenvakuutuksenottajat eivät ole osakkaita.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 4/1556 §
Vakuutusvelkoja
Vakuutusvelkoja  on vakuutuksenottaja, vakuutettu sekä muu, jolla on vakuutussopimukseen perustuva
saaminen vakuutusyhtiöltä.
7 §
Vakuutussaatava
Vakuutussaatavalla  tarkoitetaan saatavaa, josta vakuutusyhtiö on ensivakuutussopimuksen perusteella
vastuussa vakuutuksenottajalle, vakuutetulle, edunsaajalle tai sellaiselle vahinkoa kärsineelle, jolla on oikeus
vaatia vakuutussopimuksen mukainen korvaus suoraan vakuutusyhtiöltä, mukaan lukien varaukset
tuntemattomia vahinkoja varten. V akuutusmaksuja, jotka vakuutusyhtiö on velvollinen palauttamaan
vakuutuksenottajalle joko vakuutussopimuslain (543/1994) 45 §:n  nojalla tai sen vuoksi, että
vakuutussopimus ei ole tullut voimaan tai se on peruutettu, pidetään myös vakuutussaatavina.
8 §
Vakuutusomistusyhteisö
Vakuutusomistusyhteisöllä  tarkoitetaan emoyritystä, jonka pääasiallisena toimintana on hankkia ja omistaa
osuuksia tytäryrityksistä, jotka ovat vakuutusyrityksiä tai kolmannen maan vakuutusyrityksiä ja joista
vähintään yksi on tässä laissa tarkoitettu vakuutusyhtiö. V akuutusomistusyhteisönä ei kuitenkaan pidetä
rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa (699/2004)  tarkoitettua ryhmittymän
omistusyhteisöä. Edellä tässä pykälässä mainituilla yrityksillä tarkoitetaan tämän lain 26 luvun 1 §:ssä
määriteltyä emoyritystä, tytäryritystä, vakuutusyritystä tai kolmannen maan vakuutusyritystä.
9 §
Palveluyritys
Palveluyrityksellä  tarkoitetaan yhteisöä, joka tuottaa vakuutusyhtiölle sen pääasialliseen toimintaan liittyviä
palveluita. Lisäksi palveluyrityksellä tarkoitetaan yhteisöä, joka pääasiallisena toimintanaan tuottaa palveluja
yhdelle tai useammalle vakuutusyhtiölle omistamalla, hallitsemalla tai hoitamalla kiinteistöjä.
Palveluyritykseen rinnastetaan vakuutusyhtiön tytäryhteisöinä olevat asunto- ja kiinteistöyhteisöt.
10 §
Merkittävä sidonnaisuus
Merkittävällä sidonnaisuudella  tarkoitetaan sidossuhdetta, joka syntyy , kun:
1) luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö suoraan tai välillisesti omistaa vähintään 20 prosenttia jonkin
yhteisön osakkeista, jäsenosuuksista, takuuosuuksista tai muista yhtiöosuuksista;
2) luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia jonkin
yhteisön osakkeiden, jäsenosuuksien, takuuosuuksien tai muiden yhtiöosuuksien tuottamasta äänimäärästä ja
tämä äänimäärä perustuu omistukseen, jäsenyyteen, yhtiöjärjestykseen, yhtiösopimukseen tai niihin
verrattaviin sääntöihin taikka muuhun sopimukseen; tai
3) luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on suoraan tai välillisesti oikeus nimittää tai erottaa
vähintään yksi viidesosa jonkin oikeushenkilön hallituksen tai siihen verrattavan toimielimen jäsenistä taikka
sellaisen toimielimen jäsenistä, jolla on tämä oikeus, ja nimittämis- tai erottamisoikeus perustuu samoihin
seikkoihin kuin 2 kohdassa tarkoitettu äänimäärä.
Jos luonnollisella henkilöllä on 1 momentissa tarkoitettu omistus, äänimäärä taikka nimittämis- ja
erottamisoikeus yhdessä aviopuolisonsa tai häneen avioliitonomaisessa suhteessa olevan henkilön kanssa,
häneen etenevässä tai takenevassa polvessa olevan sukulaisen taikka tällaisen henkilön aviopuolison tai
tällaiseen henkilöön avioliitonomaisessa suhteessa olevan henkilön kanssa taikka häneen muutoin
merkittävässä taloudellisessa riippuvuussuhteessa olevan henkilön kanssa, on myös luonnollisen henkilön,
häneen edellä tässä momentissa tarkoitetussa suhteessa olevan henkilön ja 1 momentissa tarkoitetun yhteisön
tai muun oikeushenkilön välillä merkittävä sidonnaisuus.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 5/155Merkittävä sidonnaisuus syntyy myös kahden tai useamman sellaisen oikeushenkilön välille, jotka ovat
saman luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa.
11 §
ETA-valtio ja kolmas maa (20.3.2015/303)
ETA-valtiolla  tarkoitetaan Euroopan talousalueeseen kuuluvaa valtiota.
Kolmannella maalla  tarkoitetaan valtiota, joka ei kuulu Euroopan talousalueeseen. (20.3.2015/303)
11 a § (20.3.2015/303)
Kotivaltio
Kotivaltiolla  tarkoitetaan vahinkovakuutustoiminnan osalta ET A-valtiota, jossa riskiä kattavan
vakuutusyhtiön yhtiöoikeudellinen kotipaikka sijaitsee, henkivakuutustoiminnan osalta ET A-valtiota, jossa
sitoumuksen tehneen vakuutusyhtiön yhtiöoikeudellinen kotipaikka sijaitsee ja jälleenvakuutustoiminnan
osalta ET A-valtiota, jossa jälleenvakuutusyhtiön yhtiöoikeudellinen kotipaikka sijaitsee.
11 b § (20.4.2018/235)
Eräitä vakuutusmatematiikkaan ja rahoitukseen liittyviä määritelmiä
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) riskienvähentämiskeinoilla  tai riskienvähentämismenetelmillä  kaikenlaisia tekniikoita, joiden avulla
vakuutusyritykset voivat siirtää osan riskeistään tai kaikki riskinsä toiselle osapuolelle;
2) hajautusvaikutuksilla  vakuutusyritysten sekä vakuutusyritysryhmien riskien pienentämistä liiketoimintaa
hajauttamalla, sillä yhden riskin aiheuttama epäedullinen tulos voi tasoittua toisen riskin tuottamalla
edullisemmalla tuloksella, kun kyseiset riskit eivät korreloi täysin keskenään;
3) ennustetulla todennäköisyysjakaumalla  matemaattista funktiota, jolla määritetään toteutumisen
todennäköisyyden kattavalle määrälle toisensa poissulkevia tulevia tapahtumia;
4) riskimitalla  matemaattista funktiota, joka määrittää tiettyä ennustettua todennäköisyysjakaumaa vastaavan
rahamäärän, ja joka kasvaa monotonisesti kyseiseen ennustettuun todennäköisyysjakaumaan sisältyvien
riskien tason kanssa;
5) ulkoisella luottoluokituslaitoksella  luottoluokituslaitosta, joka on rekisteröity tai sertifioitu
luottoluokituslaitoksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1060/2009
mukaisesti, tai luottoluokituksia antavaa keskuspankkia, joka on vapautettu kyseisen asetuksen
soveltamisesta;
6) säännellyllä markkinalla :
a) markkinoiden sijaitessa jäsenvaltiossa kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain (1070/2017) 1
luvun 2 §:n  5 kohdassa tarkoitettua monenkeskistä järjestelmää; tai (12.4.2019/518)
b) markkinoiden sijaitessa kolmannessa maassa rahoitusmarkkinoita, jotka ovat vakuutusyrityksen
kotivaltion tunnustamat ja täyttävät kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetussa laissa säädettyjä
vaatimuksia vastaavat vaatimukset, sekä joilla kaupankäynnin kohteena olevat rahoitusvälineet ovat
laadultaan vastaavia niiden välineiden kanssa, joilla käydään kauppaa kotivaltion yksillä tai useammilla
säännellyillä markkinoilla.
Keskeiset vakuutusyhtiöoikeudelliset periaatteet
12 §
Oikeushenkilöllisyys ja osakkaan rajoitettu vastuu
Vakuutusyhtiö on osakkaistaan erillinen oikeushenkilö, joka syntyy rekisteröinnillä.
Vakuutusyhtiön osakkaat eivät vastaa henkilökohtaisesti vakuutusyhtiön velvoitteista. V akuutusyhtiön
yhtiöjärjestyksessä voidaan kuitenkin määrätä osakkaan velvollisuudesta suorittaa erityisiä maksuja ja
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 6/155lisämaksuja vakuutusyhtiölle siten kuin tämän lain 4 luvussa säädetään.
13 §
Toimilupa, pääkonttori ja valvonta
Vakuutustoimintaa saa harjoittaa ainoastaan vakuutusyhtiö, jolla on siihen toimilupa. T oimiluvan saanut
vakuutusyhtiö saa harjoittaa toimilupansa mukaista vakuutustoimintaa myös muissa Euroopan
talousalueeseen kuuluvissa valtioissa sekä sijoittautumisoikeuden että palvelujen vapaan tarjonnan
perusteella.
Vakuutusyhtiön pääkonttorin on sijaittava Suomessa.
Vakuutusyhtiöiden toimintaa valvoo Finanssivalvonta. Tässä laissa oleva viittaus V akuutusvalvontavirastoon
tarkoittaa viittausta Finanssivalvontaan. (19.12.2008/893)
14 §
Muun toiminnan harjoittamiskielto
Vakuutusyhtiö ei saa harjoittaa muuta toimintaa kuin vakuutustoimintaa ja 2 luvun 16 §:ssä määriteltyä
vakuutustoimintaan liittyvää toimintaa ( liitännäistoiminta ).
15 §
Erillisyysperiaate
Henkivakuutustoimintaa harjoittava vakuutusyhtiö ( henkivakuutusyhtiö ) ei saa harjoittaa muuta
vakuutustoimintaa kuin henkivakuutusta ja vahinkovakuutusluokkiin 1 ja 2 kuuluvaa vahinkovakuutusta
sekä näiden vahinkovakuutusten ja henkivakuutuksen jälleenvakuutusta. Henkivakuutusyhtiön on pidettävä
harjoittamansa vahinkovakuutustoiminta erillään henkivakuutustoiminnasta.
Vahinkovakuutustoimintaa harjoittava vakuutusyhtiö ( vahinkovakuutusyhtiö ) ei saa harjoittaa muuta
vakuutustoimintaa kuin vahinkovakuutusta ja jälleenvakuutusta. V akuutusyhtiö, joka harjoittaa vain
vahinkovakuutusluokkiin 1 ja 2 kuuluvaa vahinkovakuutusta ja näiden vahinkovakuutusten
jälleenvakuutusta, saa kuitenkin samanaikaisesti harjoittaa myös henkivakuutusta ja sen jälleenvakuutusta.
Sen jälkeen kun tällainen yhtiö on aloittanut henkivakuutustoiminnan harjoittamisen, siitä on voimassa, mitä
tässä laissa säädetään henkivakuutusyhtiöstä.
Jälleenvakuutusyhtiö ei saa harjoittaa muuta vakuutustoimintaa kuin jälleenvakuutustoimintaa ja siitä
välittömästi johtuvaa toimintaa.
Komposiittiyhtiöllä  tarkoitetaan henkivakuutusyhtiötä, joka harjoittaa vakuutusluokista annetun lain
mukaisiin vahinkovakuutusluokkiin 1 tai 2 kuuluvaa vahinkovakuutusta muuten kuin liitännäisenä.
(20.3.2015/303)
16 § (17.12.2015/1514)
Turvaavuusperiaate
Vakuutusyhtiön oma varallisuus, jälleenvakuutus ja muut yhtiön vakavaraisuuteen vaikuttavat seikat on
järjestettävä vakuutetut edut turvaavalla tavalla ottaen huomioon tuottojen ja kulujen todennäköinen vaihtelu
sekä arvioitavissa olevat muut epävarmuustekijät.
16 a § (13.12.2013/981)
Suhteellisuusperiaate
Tämän lain säännöksiä on sovellettava ja vakuutusyhtiötä valvottava oikeassa suhteessa yhtiön
liiketoimintaan liittyvien riskien laatuun ja laajuuteen nähden.
Suhteellisuusperiaatetta ei oteta huomioon 2 luvun 1 a §:ää, 8 ja 9 lukua eikä 27–29 lukua sovellettaessa.
(20.3.2015/303)
17 §
Toiminnan tarkoitus
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 7/155Vakuutusosakeyhtiön toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa osakkeenomistajille, jollei
yhtiöjärjestyksessä toisin määrätä.
Keskinäisen vakuutusyhtiön toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa tai muuta taloudellista etua
osakkaille, jollei yhtiöjärjestyksessä toisin määrätä.
Vakuutusyhtiön on otettava huomioon vakuutettujen etujen turvaamiseksi vakuutustoimintaa koskevassa
lainsäädännössä säädetyt periaatteet toimiessaan voiton tai muun taloudellisen edun tuottamiseksi.
18 § (20.3.2015/303)
18 § on kumottu L:lla 20.3.2015/303 .
19 §
Varojen jako
Vakuutusyhtiön varoja voidaan jakaa vain siten kuin tässä laissa säädetään.
20 §
Osakkeen ja takuuosuuden luovutettavuus
Osake ja takuuosuus voidaan rajoituksitta luovuttaa ja hankkia, jollei tässä laissa säädetä tai
yhtiöjärjestyksessä määrätä toisin.
21 §
Enemmistöperiaate
Osakkaat käyttävät päätösvaltaansa yhtiökokouksessa. Päätökset tehdään annettujen äänten enemmistöllä,
jollei tässä laissa säädetä tai yhtiöjärjestyksessä määrätä toisin.
22 §
Yhdenvertaisuus
Kaikki osakkeet ja takuuosuudet tuottavat yhtiössä yhtäläiset oikeudet, jollei yhtiöjärjestyksessä määrätä
toisin.
Yhtiökokous, hallitus, toimitusjohtaja tai hallintoneuvosto ei saa tehdä päätöstä tai ryhtyä muuhun
toimenpiteeseen, joka on omiaan tuottamaan osakkaalle tai muulle epäoikeutettua etua vakuutusyhtiön tai
toisen osakkaan kustannuksella.
23 §
Johdon tehtävä
Vakuutusyhtiön johdon on huolellisesti toimien edistettävä vakuutusyhtiön etua.
24 §
Tahdonvaltaisuus
Osakkaat voivat yhtiöjärjestyksessä määrätä vakuutusyhtiön toiminnasta. Yhtiöjärjestykseen ei voida ottaa
määräystä, joka on lain tai hyvän tavan vastainen.
24 a § (12.4.2019/518)
Pörssiyhtiö
Pörssiyhtiöllä  tarkoitetaan tässä laissa vakuutusyhtiötä, jonka osake on kaupankäynnin kohteena
kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetussa laissa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla.
Tässä luvussa ja 5 ja 6 luvussa on pörssiyhtiöitä koskevia erityisiä säännöksiä.
24 b § (12.4.2019/518)
Lähipiiri
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 8/155Vakuutusyhtiön lähipiiriin kuuluvat:
1) vakuutusyhtiön emoyhtiö tai muu henkilö, jolla on yli 50 prosenttia vakuutusyhtiön kaikkien osakkeiden
tuottamista äänistä tai muuten kirjanpitolain (1336/1997) 1 luvun 5 §:ssä  tarkoitettu määräysvalta
vakuutusyhtiössä;
2) vakuutusyhtiön hallituksen ja hallintoneuvoston jäsen ja varajäsen ja toimitusjohtaja ja tämän sijainen;
3) edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun aviopuoliso tai hänen kanssaan samassa taloudessa asuva avopuoliso,
oma ja puolison lapsi, lapsenlapsi, vanhempi ja isovanhempi;
4) oikeushenkilö, jossa 1–3 kohdassa tarkoitettu henkilö on hallituksen tai hallintoneuvoston jäsen tai
varajäsen, toimitusjohtaja tai tämän sijainen tai vastaavassa asemassa;
5) oikeushenkilö, jossa vakuutusyhtiön hallituksen jäsenellä tai muulla 1–3 kohdassa tarkoitetulla henkilöllä
on yksin tai yhdessä toisten mainittujen kanssa yli 50 prosenttia yhteisön kaikkien osakkeiden tai osuuksien
tuottamista äänistä tai muuten kirjanpitolain 1 luvun 5 §:ssä tarkoitettu määräysvalta;
6) oikeushenkilö, jossa 1 kohdassa tarkoitetulla emoyhteisöllä tai muulla vakuutusyhtiössä määräysvaltaa
käyttävällä henkilöllä on 20–50 prosenttia oikeushenkilön kaikkien osakkeiden tai osuuksien tuottamista
äänistä tai emoyhteisö tai muu vakuutusyhtiössä määräysvaltaa käyttävä henkilö voi muuten käyttää
huomattavaa vaikutusvaltaa oikeushenkilön taloutta ja liiketoimintaa koskevassa päätöksenteossa.
Jollei vakuutusyhtiössä ole 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettua osakasta, lähipiiriin kuuluu osakas, jolla on
vähintään 20 prosenttia vakuutusyhtiön kaikkien osakkeiden yhteenlasketusta äänimäärästä tai joka voi
muuten käyttää huomattavaa vaikutusvaltaa vakuutusyhtiön taloutta ja liiketoimintaa koskevassa
päätöksenteossa. Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan tällaiseen osakkaaseen.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettua ääniosuutta laskettaessa osakkaan äänimäärään lasketaan hänen
määräysvallassaan olevan oikeushenkilön omistamien vakuutusyhtiön osakkeiden tuottamat äänet.
Ääniosuutta laskettaessa ei oteta huomioon lakiin tai yhteisön yhtiöjärjestykseen, yhtiösopimukseen tai
niihin verrattaviin sääntöihin sisältyvää äänestysrajoitusta ja vakuutusyhtiön kokonaisäänimäärää
laskettaessa ei oteta huomioon vakuutusyhtiölle tai sen tytäryritykselle kuuluvia vakuutusyhtiön osakkeita.
Edellä 1–3 momentin lähipiirimääritelmää sovelletaan osakeyhtiölain 8 luvun 6 §:ssä tarkoitettujen
lähipiirilainojen esittämiseen toimintakertomuksessa, tämän lain 16 luvun 1 1 §:ssä tarkoitettuun omien
osakkeiden hankkimiseen työntekijöille ja tämän lain 28 luvun 2 ja 3 §:ssä tarkoitettuun olettamaan vahingon
aiheuttamisesta huolimattomuudella.
24 c § (12.4.2019/518)
Pörssiyhtiön lähipiiri
Pörssiyhtiössä lähipiirillä  tarkoitetaan tässä laissa lähipiiriä sellaisena kuin se on määritelty kansainvälisissä
tilinpäätösstandardeissa, jotka on hyväksytty kirjanpitolain 1 luvun 4 d §:ssä tarkoitetun IAS-asetuksen
mukaisesti. Myös muu vakuutusyhtiö voi soveltaa tätä lähipiirimääritelmää, mistä on mainittava
tilinpäätöksen liitetiedoissa.
Pörssiyhtiössä 1 momentin lähipiirimääritelmää sovelletaan tämän lain 5 luvun 10 b §:ssä, 6 luvun 4 a §:ssä
ja 6 luvun 5 §:n 1 momentissa tarkoitettuun esteellisyyteen päätöksenteossa, 6 luvun 2 a §:ssä tarkoitettuun
lähipiiritoimien seurannan ja arvioinnin järjestämiseen, 16 luvun 1 1 §:ssä tarkoitettuun omien osakkeiden
hankkimiseen työntekijöille sekä tämän luvun 24 b §:n 4 momentin estämättä osakeyhtiölain 8 luvun 6 §:ssä
tarkoitettujen lähipiirilainojen esittämiseen toimintakertomuksessa. Pörssiyhtiön osakas, hallituksen tai
hallintoneuvoston jäsen ja varajäsen ja toimitusjohtaja ja hänen sijaisensa on lähipiirisuhteessa yhtiössä tai
sen tytäryhteisössä päätettävään toimeen silloin, kun hän itse tai häneen 1 momentissa tarkoitetussa
lähipiirisuhteessa oleva on toimen osapuolena. Myös pörssiyhtiössä sovelletaan tämän luvun 24 b §:n
lähipiirimääritelmää tämän lain 28 luvun 2 ja 3 §:ssä tarkoitettuun olettamaan vahingon aiheuttamisesta
huolimattomuudella.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 9/155Pörssiyhtiön velvollisuudesta julkistaa olennainen lähipiiritoimi säädetään arvopaperimarkkinalain
(746/2012) 8 luvun 1 a §:ssä .
25 § (20.3.2015/303)
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksenantovaltuudet
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella voidaan muuttaa tässä luvussa säädettyjä määriä Euroopan
yhteisöjen tilastotoimiston julkaiseman Euroopan kuluttajahintaindeksin muutosten perusteella. T arkistettu
määrä pyöristetään ylöspäin lähimpään täyteen 100 000 euroon.
2 luku
Vakuutusyhtiön perustaminen ja toimilupa
Perustaminen (13.12.2013/981)
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 2 luvussa säädetään osakeyhtiöstä, siten kuin tässä luvussa
erikseen säädetään.
1 a § (20.3.2015/303)
Perustamispääoma
Vakuutusosakeyhtiöllä on oltava osakepääoma ja keskinäisellä vakuutusyhtiöllä on oltava takuupääoma tai
pohjarahasto ( perustamispääoma ).
Perustamispääoman on oltava vähintään:
1) henkivakuutustoimintaa ja vakuutusluokista annetun lain mukaisiin vahinkovakuutusluokkiin 10–16
kuuluvaa vakuutustoimintaa harjoitettaessa 3 000 000 euroa;
2) muuta kuin 1 kohdassa tarkoitettua vahinkovakuutustoimintaa harjoitettaessa 2 000 000 euroa;
3) jälleenvakuutusyhtiössä 3 000 000 euroa;
4) jälleenvakuutuskytkösyhtiössä 1 000 000 euroa.
Lakisääteistä eläkevakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön peruspääomasta säädetään
työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa.
2 § (20.3.2015/303)
Vakuutusyhtiön perustaminen
Vakuutusyhtiön perustamista varten on tehtävä perustamissopimus. V akuutusyhtiön perustamiseen
sovelletaan muutoin, mitä osakeyhtiölain 2 luvun 1, 2 ja 4 §:ssä säädetään osakeyhtiöstä. Mainitussa 2 §:ssä
säädetyn lisäksi vakuutusyhtiön perustamissopimuksessa on mainittava perustamispääoman määrä.
Jos keskinäisen vakuutusyhtiön perustamispääoma on pohjarahasto:
1) perustamissopimuksen allekirjoittaa pohjarahaston antaja noudattaen, mitä osakeyhtiölain 2 luvun 1 §:ssä
säädetään yhtiön osakkeenomistajista;
2) pohjarahaston antamisessa keskinäiselle vakuutusyhtiölle tuleva rahamäärä merkitään erilliseksi eräksi
sidottuun omaan pääomaan;
3) perustamissopimuksessa mainitaan osakeyhtiölain 2 luvun 2 §:n 1 momentin 2–4 kohdassa säädetystä
poiketen pohjarahaston antaja ja pohjarahaston määrä ja sen maksuaika.
Toimilupa
3 § (20.3.2015/303)
Toimiluvan hakeminen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 10/155Vakuutustoiminnan harjoittamiseen on haettava Finanssivalvonnalta toimilupa. T oimilupa annetaan
vakuutusluokista annetun lain mukaisin vakuutusluokittain ja luokkaryhmittäin. T oimilupa voidaan hakijan
pyynnöstä rajoittaa koskemaan vakuutusluokista annetussa laissa tarkoitetun vakuutusluokan osaa.
Jälleenvakuutusyhtiöille toimilupa annetaan hakijan pyynnön mukaisesti joko vahinkovakuutuksen
jälleenvakuutuksen, henkivakuutuksen jälleenvakuutuksen tai kaiken jälleenvakuutustoiminnan
harjoittamiseen.
Toimilupa on voimassa Euroopan talousalueella ja hakijan pyynnöstä myös sen ulkopuolella.
Toimilupahakemukseen on liitettävä:
1) toimintasuunnitelma;
2) 6 luvun 4 ja 5 §:n mukainen selvitys yhtiön hallituksen jäsenistä ja toimitusjohtajasta;
3) selvitys osakkaista ja takuuosuuden omistajista, joiden olisi tehtävä 4 luvun 5 §:ssä tarkoitettu ilmoitus, ja
heidän omistusosuuksistaan;
4) selvitys siitä, että yhtiö pystyy toimimaan 6 luvun mukaisen hallintojärjestelmän edellyttämällä tavalla;
5) selvitys siitä, että yhtiön perustamispääoma on vähintään 1 a §:ssä säädetyn suuruinen ennen toimiluvan
myöntämistä;
6) selvitys siitä, että yhtiö täyttää ennen toimiluvan myöntämistä 1 1 luvun 4 §:n 4 momentissa säädetyn
vähimmäispääomavaatimuksen vähimmäismäärän 12 luvun 1 1 §:ssä tarkoitetulla hyväksyttävällä omalla
perusvarallisuudellaan;
7) selvitys siitä, että yhtiö täyttää jatkossa 1 1 luvun 2 §:ssä säädetyn vakavaraisuuspääomavaatimuksen 12
luvun 1 §:ssä tarkoitetulla omalla varallisuudellaan;
8) selvitys siitä, että yhtiö täyttää jatkossa 1 1 luvun 4 §:ssä säädetyn vähimmäispääomavaatimuksen 12 luvun
11 §:ssä tarkoitetulla hyväksyttävällä omalla perusvarallisuudellaan;
9) selvitys siitä, että yhtiö täyttää jatkossa 13 a luvun 2 §:ssä säädetyt nimelliset
vähimmäispääomavaatimukset hyväksyttävällä omalla perusvarallisuudellaan 13 a luvun 3 §:ssä tarkoitetulla
tavalla, jos yhtiö harjoittaa sekä henki- että vahinkovakuutusta samassa yhtiössä; ja
10) selvitys 8 §:ssä tarkoitetuista mahdollisista merkittävistä sidonnaisuuksista.
Jos toimilupahakemus koskee liikennevakuutusta, hakemuksessa on ilmoitettava liikennevakuutuslain
(460/2016) 69 §:n  1 momentin mukaisesti jokaiseen muuhun ET A-valtioon nimettävien korvausedustajien
nimet ja osoitteet. (17.6.2016/463)
Lakisääteistä eläkevakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön toimiluvasta säädetään työeläkevakuutusyhtiöistä
annetussa laissa.
4 § (20.3.2015/303)
Toimiluvan laajentaminen
Vakuutusyhtiön on haettava Finanssivalvonnalta toimiluvan laajentamista, jos yhtiö aikoo laajentaa
toimintaansa sellaisiin vakuutusluokkiin tai luokkaryhmiin, joita voimassa olevassa toimiluvassa ei ole
mainittu, tai jos vakuutusyhtiö, jolle on myönnetty toimilupa Euroopan talousalueelle, aikoo ryhtyä
harjoittamaan vakuutustoimintaa Euroopan talousalueen ulkopuolella. Hakemukseen on liitettävä 3 §:n 4
momentin 1 kohdassa tarkoitettu toimintasuunnitelma ja selvitys siitä, että yhtiö täyttää jatkossa vähintään 1 1
luvun 2 §:ssä säädetyn vakavaraisuuspääomavaatimuksen ja 4 §:ssä säädetyn vähimmäispääomavaatimuksen
ja, jos yhtiö on komposiittiyhtiö, 13 a luvun 2 §:ssä säädetyt nimelliset pääomavaatimukset.
Henkivakuutusyhtiön, joka hakee toimilupaa myös vahinkovakuutuksen harjoittamiseen, tai
vahinkovakuutusyhtiön, joka hakee toimilupaa myös henkivakuutustoiminnan harjoittamiseen, on
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 11/155osoitettava, että se täyttää jatkossa vähintään 1 1 luvun 4 §:n 4 momentissa säädetyn
vähimmäispääomavaatimuksen vähimmäismäärän ja että se sitoutuu täyttämään 13 a luvun 2 §:ssä
tarkoitetut nimelliset vähimmäispääomavaatimukset.
Mitä 6 §:ssä säädetään toimiluvan myöntämisestä, koskee vastaavasti toimiluvan laajentamista.
5 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan velvollisuus pyytää lausunto
Jos vakuutusosakeyhtiöstä tulee toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saaneen vakuutusyrityksen,
luottolaitoksen tai sijoituspalveluyrityksen tytäryhtiö tai toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saaneen
vakuutusyrityksen, luottolaitoksen tai sijoituspalveluyrityksen emoyrityksen tytäryhtiö taikka jos
määräysvalta perustettavassa vakuutusyhtiössä siirtyy samalle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle
kuin toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saaneessa vakuutusyrityksessä, luottolaitoksessa tai
sijoituspalveluyrityksessä, Finanssivalvonnan on pyydettävä hakemuksesta lausunto myös kyseisen valtion
vakuutustoimintaa valvovalta viranomaiselta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa lausuntopyynnössä lausunnonantajaa on pyydettävä erityisesti arvioimaan
osakkeenomistajien sopivuutta sekä saman ryhmän toisen yrityksen johtamiseen osallistuvien johtajien
sopivuutta ja luotettavuutta sekä ilmoittamaan sellaiset edellä mainittuja seikkoja koskevat tiedot, joilla on
merkitystä toimiluvan myöntämisen tai vakuutusyhtiön valvonnan kannalta.
5 a § (8.5.2020/321)
Finanssivalvonnan velvollisuus ilmoittaa toimilupahakemuksesta rajat ylittävissä tilanteissa
Jos Finanssivalvonta aikoo myöntää toimiluvan suomalaiselle vakuutusyhtiölle, jonka toimintasuunnitelman
mukaan osaa toiminnasta harjoitetaan toisessa ET A-valtiossa palvelujen tarjoamisen vapauden tai
sijoittautumisvapauden perusteella ja tällainen toiminta on todennäköisesti merkittävää vastaanottavan ET A-
valtion markkinoiden kannalta, Finanssivalvonnan on ilmoitettava asiasta Euroopan vakuutus- ja
lisäeläkeviranomaiselle ja asianomaisen vastaanottavan ET A-valtion valvontaviranomaiselle.
Ilmoituksen on oltava riittävän yksityiskohtainen ja kattava.
Toimiluvan myöntäminen
6 § (20.3.2015/303)
Toimiluvan myöntämisen edellytykset
Finanssivalvonnan on kuuden kuukauden kuluessa 3 §:ssä tarkoitetun hakemuksen vireilletulosta ja asian
ratkaisemiseksi tarvittavien asiakirjojen ja selvitysten toimittamisesta päätettävä toimiluvan myöntämisestä
tai epäämisestä.
Toimilupa on myönnettävä, jos:
1) aiotusta vakuutustoiminnasta ja vakuutusyhtiön 3 §:ssä tarkoitetusta toimintasuunnitelmasta ja osakkaista
saadun selvityksen perusteella voidaan arvioida vakuutusyhtiön noudattavan toiminnassaan terveitä ja
varovaisia liikeperiaatteita;
2) vakuutusyhtiön johto täyttää sille asetetut vaatimukset;
3) vakuutusyhtiön voidaan arvioida pystyvän toimimaan hallintojärjestelmän edellyttämällä tavalla;
4) vakuutusyhtiön perustamispääoma on vähintään 1 a §:ssä säädetty ja vakuutusyhtiö täyttää jatkossa
vähintään 1 1 luvun 4 §:n 4 momentissa säädetyn vähimmäispääomavaatimuksen vähimmäismäärän; ja
5) asiassa esitetyn selvityksen perusteella vakuutusyhtiön voidaan arvioida jatkossa täyttävän vähintään 1 1
luvussa säädetyt vakavaraisuus- ja vähimmäispääomavaatimukset ja, jos yhtiö on komposiittiyhtiö, 13 a
luvun 2 §:ssä säädetyt nimelliset pääomavaatimukset.
Jos vakuutusyhtiö kuuluu sellaiseen rahoitus- ja vakuutusryhmittymään, jonka emoyrityksen kotipaikka ei
ole Suomessa ja joka ei ole rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain 6 §:n 1 tai 2
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 12/155momentissa tarkoitettu ryhmittymä, toimiluvan myöntämisen edellytyksenä on lisäksi, että voidaan
varmistua siitä, että ulkomaan viranomaisella on riittävä toimivalta valvoa koko ryhmittymää tätä lakia
vastaavalla tavalla taikka että vakuutusyhtiön kuuluminen ryhmittymään ei muuten vaaranna yhtiön
toiminnan vakautta. V akuutusyhtiön kuulumisen tässä momentissa tarkoitettuun ryhmittymään katsotaan
vaarantavan yhtiön toiminnan vakauden, jollei voida osoittaa, että ryhmittymän vakavaraisuus,
riskikeskittymät, ryhmittymän sisäinen valvonta ja riskienhallintamenetelmät sekä ryhmittymän
omistusyhteisön omistajien ja johdon sopivuus ja luotettavuus vastaavat tämän lain ja rahoitus- ja
vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain mukaisia vaatimuksia.
Jos päätöstä ei ole annettu 1 momentissa säädetyssä määräajassa, hakija voi tehdä valituksen. V alituksen
katsotaan tällöin kohdistuvan hakemuksen hylkäävään päätökseen. V alituksen voi tehdä, kunnes
hakemuksesta on annettu päätös. Finanssivalvonnan on ilmoitettava päätöksen antamisesta
valitusviranomaiselle. V alituksen tekemisestä ja käsittelystä säädetään muilta osin Finanssivalvonnasta
annetussa laissa (878/2008) .
7 §
Toimiluvan myöntäminen eurooppayhtiölle
Euroopan talousalueeseen kuuluvassa toisessa valtiossa vastaavan luvan saaneelle eurooppayhtiön (SE)
säännöistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2157/2001, jäljempänä eurooppayhtiöasetus ,
tarkoitetulle eurooppayhtiölle, joka aikoo siirtää kotipaikkansa Suomeen asetuksen 8 artiklan mukaisesti, on
haettava toimilupa V akuutusvalvontavirastolta. Lupahakemuksesta on pyydettävä kyseisen valtion
vakuutustoimintaa valvovan viranomaisen lausunto. Sama koskee eurooppayhtiön perustamista sulautumalla
siten, että vastaanottava yhtiö, jonka kotipaikka on toisessa valtiossa, rekisteröidään eurooppayhtiönä
Suomessa.
8 §
Merkittävä sidonnaisuus toimiluvan myöntämisen esteenä
Toimilupaa ei myönnetä, jos:
1) luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön ja vakuutusyhtiön välillä olevan merkittävän sidonnaisuuden
arvioidaan olennaisesti vaikeuttavan V akuutusvalvontaviraston 25 luvun mukaisen valvonnan suorittamista;
tai
2) perustettavaan vakuutusyhtiöön merkittävässä sidonnaisuudessa olevaan luonnolliseen henkilöön tai
oikeushenkilöön sovellettavan sellaisen valtion, joka ei kuulu Euroopan talousalueeseen, lainsäädännön tai
sen täytäntöönpanoon liittyvien seikkojen arvioidaan olennaisesti vaikeuttavan 1 kohdassa tarkoitetun
valvonnan suorittamista.
9 §
Toimiluparekisteri
Vakuutusyhtiöiden toimiluparekisteriä pitää V akuutusvalvontavirasto.
Toimiluparekisteriin merkitään:
1) toimiluvan saaneen vakuutusyhtiön nimi ja se toiminimen kaksi- tai useampikielinen ilmaisu, jota
tarkoitetaan 10 §:n 3 momentissa;
2) vakuutustoiminta, jota toimilupa koskee;
3) toimiluvan antamisen päivämäärä;
4) toimiluvan rajoittaminen tai sen peruuttaminen, sen syy ja ajankohta sekä, jos toimiluvan rajoittaminen tai
peruuttaminen ei koske yhtiön koko toimintaa, mitä osaa toiminnasta se koskee.
9 a § (19.12.2008/893)
Toimiluvan peruuttaminen ja toimiluvan mukaisen toiminnan rajoittaminen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 13/155Vakuutusyhtiön toimiluvan peruuttamisesta ja toimiluvan mukaisen toiminnan rajoittamisesta säädetään
Finanssivalvonnasta annetun lain 26 ja 27 §:ssä.
9 b § (20.3.2015/303)
Tietojen ilmoittaminen
Finanssivalvonnan on annettava tiedoksi toimiluvan myöntämistä koskevat ja toimiluvan peruuttamista
koskevat päätökset Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle.
Yhtiöjärjestys
10 §
Yhtiöjärjestyksen sisältö
Vakuutusyhtiön yhtiöjärjestyksessä on mainittava:
1) yhtiön toiminimi;
2) yhtiön kotipaikkana oleva Suomen kunta;
3) yhtiön toiminta-alue ja ne vakuutusluokat ja luokkaryhmät, jotka toiminta on tarkoitettu käsittämään sekä
yhtiön harjoittama 16 §:ssä tarkoitettu liitännäistoiminta;
4) kenellä on äänioikeus yhtiökokouksessa; ja
5) keskinäisen vakuutusyhtiön takuupääoman tai pohjarahaston määrä tai vakuutusosakeyhtiön
osakepääoma, taikka milloin yhtiöjärjestystä muuttamatta voidaan takuupääomaa tai osakepääomaa alentaa
taikka korottaa, vähimmäispääoma ja enimmäispääoma, jolloin vähimmäispääoman on oltava vähintään yksi
neljäsosa enimmäispääomasta, taikka milloin yhtiöjärjestystä muuttamatta voidaan pohjarahastoa korottaa,
sen määrä ja enimmäismäärä.
Keskinäisen vakuutusyhtiön yhtiöjärjestyksessä on lisäksi mainittava:
1) takuuosuuksien lukumäärä tai takuuosuuksien vähimmäis- ja enimmäismäärä;
2) takuupääoman korosta ja takuupääoman takaisinmaksamisesta; sekä
3) miten jäljelle jäävä omaisuus on keskinäisen yhtiön purkautuessa jaettava.
Keskinäisen vakuutusyhtiön nimeen on sisällytettävä sanat "keskinäinen", "vakuutus" ja "yhtiö". Julkisen
keskinäisen vakuutusyhtiön nimeen on lisäksi sisällytettävä sana "julkinen" tai sanoja "julkinen yhtiö"
vastaava lyhennys "jy". Yksityisen vakuutusosakeyhtiön nimeen on sisällytettävä sanat "vakuutus" ja
"osakeyhtiö" tai sitä vastaava lyhennys "oy" ja julkisessa vakuutusosakeyhtiössä lisäksi sana "julkinen" tai
sanoja "julkinen osakeyhtiö" vastaava lyhennys "oyj". Jos vakuutusyhtiö aikoo käyttää toiminimeään kaksi-
tai useampikielisenä, on jokainen toiminimen ilmaisu mainittava yhtiöjärjestyksessä.
Mikäli 1 ja 2 momentin säännöksistä ei muuta johdu, yhtiöjärjestykseen ei saa ottaa vakuutussuhdetta
koskevia määräyksiä.
11 §
Yhtiöjärjestyksen vahvistaminen
Vakuutusyhtiön yhtiöjärjestykselle ja sen muutoksille on haettava V akuutusvalvontaviraston vahvistus.
Yhtiöjärjestyksen muuttamisesta säädetään 5 luvun 23 §:ssä.
Osakkeen, takuuosuuden ja pohjarahaston maksaminen
12 § (20.3.2015/303)
Rahamaksu, apportti, periminen ja seuraamukset
Mitä osakeyhtiölain 2 luvun 5–7 §:ssä säädetään rahamaksusta, apportista ja maksuviivästyksen
seuraamuksista, sovelletaan myös vakuutusyhtiöön. Mainitusta 6 §:stä poiketen:
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 14/1551) keskinäisen yhtiön pohjarahasto on maksettava rahassa;
2) vakuutusosakeyhtiön osakkeista sekä keskinäisen vakuutusyhtiön takuuosuuksista ja pohjarahastosta on
yhteensä maksettava rahassa vähintään puolet tämän luvun 1 a §:ssä säädetystä perustamispääomasta.
Rekisteröiminen ja sen oikeusvaikutukset
13 §
Vakuutusyhtiön rekisteröiminen
Vakuutusyhtiö on ilmoitettava rekisteröitäväksi kolmen kuukauden kuluessa toimiluvan myöntämisestä tai
yhtiön perustaminen raukeaa. Rekisteröinnistä säädetään tarkemmin kaupparekisterilaissa (129/1979) .
Vain osakkeet, takuuosuudet ja pohjarahasto, jotka on 1 momentin mukaisessa ajassa täysin maksettu,
voidaan ilmoittaa rekisteröitäväksi.
Rekisteri-ilmoitukseen on liitettävä:
1) osoitus siitä, että toimilupa on saatu ja että yhtiöjärjestys on vahvistettu;
2) vakuutusyhtiön hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan vakuutus siitä, että yhtiön perustamisessa on
noudatettu tämän lain säännöksiä; sekä
3) vakuutusyhtiön tilintarkastajien todistus siitä, että tämän lain säännöksiä osakepääoman, takuupääoman ja
pohjarahaston maksamisesta on noudatettu.
Jos osake tai takuuosuus on maksettu apporttiomaisuudella, rekisteri-ilmoitukseen on aina lisäksi liitettävä 7
luvun 3 §:ssä tarkoitetulla tavalla pätevän tilintarkastajan lausunto osakeyhtiölain 2 luvun 6 §:n 2
momentissa tarkoitetusta selvityksestä ja siitä, oliko omaisuudella vähintään maksua vastaava taloudellinen
arvo yhtiölle.
14 §
Rekisteröimisen oikeusvaikutukset, toiminta ennen rekisteröintiä ja oikeustoimet rekisteröimättömän vakuutusyhtiön
kanssa
Sen lisäksi, mitä 13 §:ssä säädetään, vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 2 luvun 9–1 1 §:ssä
säädetään osakeyhtiöstä.
15 §
Perustamisen raukeaminen
Vakuutusyhtiön perustaminen sekä vakuutusyhtiön toimilupa katsotaan rauenneeksi, jollei vakuutusyhtiötä
ole ilmoitettu rekisteröitäväksi 13 §:n 1 momentin mukaisessa määräajassa tai jos rekisteröinti evätään.
Jos perustaminen raukeaa, hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhteisvastuullisesti merkityistä osakkeista ja
takuuosuuksista maksetun määrän ja pohjarahaston sekä niistä saadun tuoton palauttamisesta. Palautettavasta
määrästä voidaan vähentää osakeyhtiölain 2 luvun 10 §:n 3 momentissa tarkoitettujen toimenpiteiden
aiheuttamat tavanomaiset kulut.
Liitännäistoiminta
16 §
Liitännäistoiminnan harjoittaminen
Vakuutusyhtiö saa pääasiallisen toimintansa ohella toimia muun kuin vakuutustoimintaa harjoittavan
yrityksen edustajana sekä markkinoida ja myydä tällaisen yrityksen lukuun sen tarjoamia palveluja ja
tuotteita asiakkaille, jos kyseinen yritys on:
1) Euroopan talousalueella julkisen valvonnan alainen luottolaitos, sijoituspalveluyritys, rahastoyhtiö,
yhteissijoitusyritys tai vaihtoehtorahastojen hoitaja; (7.3.2014/188)
2) Euroopan talousalueella oleva muu kuin 1 kohdassa tarkoitettu rahoituslaitos;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 15/1552 a) joukkorahoituspalvelun tarjoamisesta annetun lain (203/2022) 3 §:n  1 kohdassa tarkoitettu
joukkorahoituspalvelun tarjoaja; (1.4.2022/209)
3) yritys, joka harjoittaa riskienhallintaan, vahingontarkastukseen, vahingontorjuntaan tai niihin
rinnastettavaan toimintaan sisältyvien palvelujen tai tuotteiden tarjontaa; taikka
4) yritys, jonka tarjoamat palvelut tai tuotteet liittyvät niihin vakuutustuotteisiin, joita yhtiö myy joko omaan
lukuunsa tai toisen vakuutusyrityksen edustajana.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, vakuutusyhtiö voi sopia, että muukin kuin 1 momentissa
tarkoitettu yritys voi käyttää vakuutusyhtiön or ganisaatiota ja jakelukanavia omien tuotteidensa tai
palvelujensa markkinoinnissa, jos:
1) yritys kuuluu vakuutusyhtiön kanssa samaan konserniin tai samaan taloudelliseen yhteenliittymään; tai
2) yritys kuuluu vakuutusyhtiön kanssa sellaiseen taloudelliseen ryhmittymään, jonka kanssa yritys esiintyy
yhtenäisesti markkinoilla ja jonka kanssa sillä on kiinteä taloudellinen yhteistyösuhde.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetun liitännäistoiminnan on oltava yhtiön harjoittaman vakuutustoiminnan
luonteeseen sopivaa eikä se saa olla laajuudeltaan vakuutustoimintaan nähden olennaisessa asemassa.
Liitännäistoiminta ei saa vaarantaa yhtiön vakavaraisuutta eikä vakuutettuja etuja.
17 §
Liitännäistoiminnan aloittaminen
Vakuutusyhtiön on laadittava 16 §:n 1 ja 2 momentin mukaisesta toiminnasta toimintasuunnitelma.
Suunnitelma on liitettävä yhtiöjärjestyksen tai sen muutoksen vahvistamista koskevaan hakemukseen.
Vakuutusvalvontavirasto voi jättää vahvistamatta 16 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettua liitännäistoimintaa
koskevan yhtiöjärjestyksen määräyksen, jos on ilmeistä, että toiminta ei täytä 16 §:n 3 momentissa säädettyjä
vaatimuksia tai jos vakuutusyhtiöllä aiotun toiminnan laajuuden, kyseisen tuotteen tai palvelun laadun,
henkilöstöltä vaadittavan asiantuntemuksen tai niihin verrattavien seikkojen perusteella ei ole riittäviä
edellytyksiä hoitaa toimintaa asianmukaisesti.
Julkisia vakuutusyhtiöitä, rajoitettua jälleenvakuutustoimintaa ja erillisyhtiötä koskevat erityiset säännökset
(20.3.2015/303)
18 §
Erityiset edut ja kustannukset sekä perustamisen jälkeen tehdyt merkittävät hankinnat
Julkisiin vakuutusosakeyhtiöihin ja julkisiin keskinäisiin vakuutusyhtiöihin sovelletaan, mitä osakeyhtiölain
2 luvun 13 ja 14 §:ssä säädetään osakeyhtiöstä.
18 a § (20.3.2015/303)
Rajoitetusta jälleenvakuutustoiminnasta aiheutuvat riskit ja raportointi
Vakuutusyhtiöiden, jotka tekevät rajoitettua jälleenvakuutusta koskevia sopimuksia tai harjoittavat rajoitettua
jälleenvakuutustoimintaa, on kyettävä tunnistamaan, mittaamaan, seuraamaan, hallitsemaan ja valvomaan
sopimuksista tai toiminnasta aiheutuvia riskejä sekä raportoimaan niistä.
Rajoitetulla jälleenvakuutustoiminnalla  tarkoitetaan jälleenvakuutusta, jossa sovitaan, että merkittävästä
vakuutusriskistä ja velvoitteiden ajoittumiseen liittyvästä riskistä johtuva jälleenvakuutuksesta suoritettava
suurin mahdollinen korvaus ylittää sopimuksen kestoaikana maksettavat vakuutusmaksut rajoitetulla, mutta
huomattavalla määrällä. Rajoitettuun jälleenvakuutukseen liittyy lisäksi vähintään yksi seuraavista
ominaisuuksista:
1) erityinen ja olennainen korvaus rahan aika-arvosta;
2) sopimusehdot, joiden tarkoituksena on tasoittaa osapuolten sopimuksesta sen kuluessa saamaa
taloudellista tulosta tavoitellun riskien siirron toteuttamiseksi.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 16/15518 b § (20.3.2015/303)
Erillisyhtiön perustaminen
Erillisyhtiöllä  tarkoitetaan, riippumatta siitä, onko se rekisteröity osakeyhtiö vai ei, yritystä, joka ei ole
vakuutusyhtiö ja joka ottaa vastatakseen vakuutusyhtiöiden riskejä ja kattaa nämä riskit kokonaisuudessaan
lainan liikkeelle laskemisesta saatavilla tuotoilla tai muilla sellaisilla rahoitusmenetelmillä, joissa lainan tai
rahoitusmenetelmän tarjoajan oikeuksilla saataviensa suorituksiin on huonompi etuoikeus kuin tällaisen
yrityksen jälleenvakuutusvelvoitteilla.
Erillisyhtiön perustamiseen on haettava Finanssivalvonnalta toimilupa. T oimilupa on annettava, jos
erillisyhtiö täyttää perustamiselle komission asetuksessa säädetyt edellytykset.
Asetukset ja määräykset
19 §
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksenantovaltuudet
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella säädetään tarkemmin 3 §:n 4 momentin 1 kohdassa tarkoitetun
toimintasuunnitelman sisällöstä.
20 §
Vakuutusvalvontaviraston määräyksenantovaltuudet
Vakuutusvalvontavirasto voi antaa tarkempia määräyksiä 17 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta
toimintasuunnitelmasta.
3 luku
Ensivakuutustoiminnan harjoittaminen ulkomailla
Vakuutusyhtiön muussa ETA-valtiossa kuin Suomessa sijoittautumisoikeuden perusteella harjoittama
ensivakuutustoiminta
1 §
Sivuliikkeen perustaminen
Tässä laissa ensivakuutustoiminnan harjoittamisena sijoittautumisoikeuden perusteella pidetään kiinteän
toimipaikan ( sivuliike ) perustamista muuhun ET A-valtioon kuin Suomeen.
Sivuliikkeellä tarkoitetaan asioimiston ja sivukonttorin lisäksi myös toimistoa, jota hoitaa yhtiön oma
henkilökunta, ja itsenäisesti toimivaa henkilöä, jolla on pysyvä valtuutus toimia yhtiön puolesta asioimiston
tapaan.
2 §
Ilmoitus sivuliikkeen perustamisesta
Vakuutusyhtiön on ennen sivuliikkeen perustamista ilmoitettava asiasta V akuutusvalvontavirastolle.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun ilmoitukseen on liitettävä:
1) selvitys siitä, mihin valtioon tai valtioihin sivuliike aiotaan perustaa;
2) toimintasuunnitelma, josta käy ilmi aiotun toiminnan laatu ja sivuliikkeen hallinto;
3) perustettavan sivuliikkeen yhteystiedot;
4) selvitys sivuliikkeen pääasiamiehestä, jolla on oikeus edustaa yhtiötä kaikissa sivuliikkeen toiminnasta
johtuvissa oikeussuhteissa;
5) jos yhtiö aikoo toimintamaassa harjoittaa liikennevakuutusta, selvitys siitä, että se on jäsenenä
sivuliikkeen sijaintivaltion kansallisessa toimistossa ja että se on liittynyt kyseisen valtion kansalliseen
takuurahastoon; sekä
6) laskelma 3 §:n 2 momentissa tarkoitettua todistusta varten.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 17/155Edellä 2 momentin 5 kohdassa mainitulla kansallisella takuurahastolla tarkoitetaan moottoriajoneuvojen
käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden
voimaansaattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY 10 artiklan 1
kohdassa tarkoitettua laitosta. (20.4.2018/235)
3 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan velvollisuus lähettää sivuliikettä koskevat tiedot
Finanssivalvonnan on kolmen kuukauden kuluessa vakuutusyhtiön ilmoituksen sekä kaikkien 2 §:ssä
tarkoitettujen selvitysten saapumisesta lähetettävä saamansa tiedot sivuliikkeen sijaintivaltion
vakuutusvalvonnasta vastaavalle viranomaiselle ja ilmoitettava tietojen lähettämisestä vakuutusyhtiölle.
Finanssivalvonnan on liitettävä lähetettäviin tietoihin todistus siitä, että vakuutusyhtiö täyttää suunnitellun
toiminnan edellyttämässä laajuudessa 1 1 luvussa säädetyn vakavaraisuus- ja vähimmäispääomavaatimuksen.
Jos tietoja ei ole lähetetty 1 momentissa säädetyssä määräajassa, vakuutusyhtiö voi hakea muutosta
valittamalla. V alituksen katsotaan tällöin kohdistuvan Finanssivalvonnan hylkäävään päätökseen. V alituksen
voi tehdä, kunnes Finanssivalvonta on päättänyt tietojen lähettämisestä. Finanssivalvonnan on ilmoitettava
päätöksen antamisesta valituksen kohteena olevassa asiassa valitusviranomaiselle. Muilta osin valituksen
tekemisestä ja käsittelystä säädetään hallintolainkäyttölaissa (586/1996) .
Finanssivalvonta voi kieltäytyä tietojen lähettämisestä, jos sillä on syytä epäillä vakuutusyhtiön
vakavaraisuuden riittävyyttä, hallinnon asianmukaisuutta tai sitä, ettei vakuutusyhtiön johto tai sivuliikkeen
pääasiamies täytä yhtiön johtoa koskevia 6 luvun 2 §:n 2 momentissa tai 6 luvun 4 §:n 1 ja 3 momentissa
säädettyjä vaatimuksia. Sivuliikettä ei voida perustaa, jos Finanssivalvonta on kieltäytynyt lähettämästä
tietoja.
HallintolainkäyttöL 586/1996  on kumottu L:lla oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 . Ks. L
oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 3 luku .
4 §
Sivuliikkeen oikeus aloittaa toiminta
Sivuliike voi aloittaa toimintansa vakuutusyhtiön saatua V akuutusvalvontaviraston välityksellä sivuliikkeen
sijaintivaltion vakuutustarkastuksesta vastaavan viranomaisen sille lähetettyjen tietojen johdosta antaman
vastauksen, kuitenkin viimeistään kahden kuukauden kuluttua siitä, kun V akuutusvalvontavirasto ilmoitti
vakuutusyhtiölle tietojen lähettämisestä.
5 §
Sivuliikettä koskevien tietojen muutokset
Vakuutusyhtiön on ilmoitettava 2 §:n 2 momentin 2–4 kohdassa tarkoitettuihin selvityksiin sisältyvien
tietojen muutoksista kirjallisesti V akuutusvalvontavirastolle ja sivuliikkeen sijaintivaltion
vakuutustarkastuksesta vastaavalle viranomaiselle vähintään kuukautta ennen aiotun muutoksen tekemistä.
Tällöin on noudatettava 3 ja 4 §:ssä säädettyä menettelyä.
Vakuutusyhtiön muussa ETA-valtiossa kuin Suomessa harjoittama vakuutuspalvelujen vapaa tarjonta
6 §
Vakuutuspalvelujen vapaa tarjonta
Vakuutuspalvelujen vapaalla tarjonnalla  tarkoitetaan sitä, että vakuutusyhtiö muusta valtiosta käsin kuin
siitä, jossa palveluja tarjotaan, tekee:
1) vahinkovakuutussopimuksen, joka liittyy siinä valtiossa sijaitsevaan riskiin, jossa palveluja tarjotaan;
2) henkivakuutussopimuksen siinä valtiossa vakinaisesti asuvan luonnollisen henkilön kanssa, jossa
palveluja tarjotaan; tai
3) henkivakuutussopimuksen oikeushenkilön kanssa, jonka siinä valtiossa, jossa palveluja tarjotaan,
sijaitsevaan toimipaikkaan sopimus liittyy .
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 18/1557 §
Riskin sijaintivaltio
Kun vakuutusyhtiö harjoittaa vakuutuspalvelujen vapaata tarjontaa, riskin katsotaan sijaitsevan siinä
valtiossa, jossa palveluja tarjotaan, jos kyseessä on:
1) tässä valtiossa sijaitseva omaisuus ja vakuutuksen kohteena on kiinteistö tai rakennus taikka rakennus
irtaimistoineen, jos irtaimisto on vakuutettu samalla vakuutuksella kuin rakennus;
2) tässä valtiossa rekisteröity kulkuneuvo, kun vakuutuksen kohteena on kulkuneuvo; tai
3) matkaan tai lomaan liittyviä riskejä koskeva enintään neljäksi kuukaudeksi otettu vakuutus, ja
vakuutussopimus on tehty tässä valtiossa.
Muissa kuin 1 momentissa mainituissa tapauksissa katsotaan riskin sijaitsevan siinä valtiossa, jossa palveluja
tarjotaan, jos vakuutuksenottajalla on siellä vakinainen asuinpaikka, tai jos vakuutuksenottaja on
oikeushenkilö, tällä on siellä toimipaikka, johon vakuutus liittyy .
Maahan tuotaessa moottoriajoneuvoa riski sijaitsee 1 momentin 2 kohdasta poiketen Suomessa 30 päivän
ajan siitä, kun ajoneuvon ostaja hyväksyi toimituksen.
8 §
Vakuutusyhtiön ilmoitus vakuutuspalvelujen vapaan tarjonnan aloittamisesta
Jos vakuutusyhtiö aikoo harjoittaa vakuutuspalvelujen vapaata tarjontaa yhdessä tai useammassa ET A-
valtiossa, on sen ennen toiminnan aloittamista ilmoitettava asiasta V akuutusvalvontavirastolle.
Ilmoitukseen on liitettävä selvitys siitä, mitä riskejä aiottu toiminta koskee, ja laskelma 9 §:n 2 momentissa
tarkoitettua todistusta varten.
Jos yhtiön ilmoitus käsittää liikennevakuutuksen harjoittamisen, ilmoitukseen on myös liitettävä selvitys
korvausasiamiehestä. Korvausasiamiehen on oltava hyvämaineinen ja hänellä on oltava riittävä
korvaustoiminnan tuntemus. Korvausasiamiehenä ei saa toimia vajaavaltainen, konkurssissa oleva eikä
henkilö, joka on määrätty liiketoimintakieltoon.
Liikennevakuutuslain 69 §:n 1 momentissa tarkoitetun korvausedustajan on siinä ET A-valtiossa, johon hänet
on määrätty , hoidettava myös edellä 3 momentissa tarkoitetun korvausasiamiehen tehtävät, jos vakuutusyhtiö
on laiminlyönyt korvausasiamiehen nimeämisen. (17.6.2016/463)
9 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan velvollisuus lähettää vapaata tarjontaa koskevat tiedot
Finanssivalvonnan on lähetettävä kuukauden kuluessa 8 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen ja siinä tarkoitettujen
selvitysten saapumisesta sen valtion vakuutusvalvonnasta vastaavalle viranomaiselle, jossa
vakuutuspalvelujen vapaata tarjontaa aiotaan harjoittaa, tieto vakuutusyhtiön ilmoituksesta sekä ilmoitettava
tietojen lähettämisestä vakuutusyhtiölle.
Finanssivalvonnan on liitettävä lähetettäviin tietoihin todistus siitä, että vakuutusyhtiö täyttää suunnitellun
toiminnan edellyttämässä laajuudessa 1 1 luvussa säädetyn vakavaraisuus- ja vähimmäispääomavaatimuksen,
ja selvitys siitä, minkä vakuutusluokkien mukaista toimintaa vakuutusyhtiöllä on oikeus harjoittaa, sekä
selvitys niistä riskeistä, joita aiottu toiminta koskee.
Jos tietoja ei ole lähetetty 1 momentissa säädetyssä määräajassa, hakija voi tehdä valituksen noudattaen, mitä
3 §:n 3 momentissa säädetään.
Finanssivalvonta voi kieltäytyä lähettämästä tietoja, jos sillä on syytä epäillä vakuutusyhtiön
vakavaraisuuden riittävyyttä, hallinnon asianmukaisuutta tai sitä, ettei vakuutusyhtiön johto täytä yhtiön
johtoa koskevia 6 luvun 2 §:n 2 momentissa säädettyjä vaatimuksia. V akuutuspalvelujen vapaata tarjontaa ei
voida aloittaa, jos Finanssivalvonta on kieltäytynyt lähettämästä tietoja.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 19/15510 §
Vakuutuspalvelujen vapaan tarjonnan aloittaminen
Vakuutusyhtiö voi aloittaa vakuutuspalvelujen vapaan tarjonnan saatuaan V akuutusvalvontavirastolta
ilmoituksen tietojen lähettämisestä 9 §:n 1 momentissa tarkoitetulle viranomaiselle.
11 §
Annettuja tietoja koskeva muutosilmoitus
Edellä 8 §:ssä tarkoitetussa ilmoituksessa mainittujen tietojen muuttuessa noudatetaan 8–10 §:ssä säädettyä
menettelyä.
Vakuutusyhtiön muussa kuin ETA-valtiossa sijoittautumisoikeuden perusteella harjoittama ensivakuutustoiminta
12 §
Sivuliikkeen perustaminen muuhun kuin ETA-valtioon
Jos vakuutusyhtiö aikoo perustaa sivuliikkeen valtioon, joka ei kuulu Euroopan talousalueeseen, sen on
ennen sivuliikkeen perustamista ilmoitettava asiasta V akuutusvalvontavirastolle. Ilmoituksen liitteistä on
voimassa, mitä 2 §:ssä säädetään.
Vakuutusvalvontavirasto voi kolmen kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen
saapumisesta kieltää sivuliikkeen perustamisen, jos sillä on syytä epäillä vakuutusyhtiön vakavaraisuuden
riittävyyttä, hallinnon asianmukaisuutta tai sitä, ettei vakuutusyhtiön johto tai sivuliikkeen pääasiamies täytä
yhtiön johdolle 6 luvun 2 §:n 2 momentissa ja 6 luvun 4 §:n 1 ja 3 momentissa asetettuja vaatimuksia.
Sivuliikettä koskevien tietojen muutoksiin sovelletaan, mitä tämän luvun 5 §:ssä säädetään.
Vahinkovakuutusyhtiön toimintaa Sveitsin valaliitossa koskevat säännökset
13 § (20.3.2015/303)
Sovellettava lainsäädäntö
Sen lisäksi, mitä 12 §:ssä säädetään, vahinkovakuutusyhtiön Sveitsin valaliitossa ( Sveitsi ) sijaitsevan
sivuliikkeen ensivakuutustoimintaan sovelletaan 14–18 §:n säännöksiä. Lisäksi sivuliikkeen
perustamispääoma ja pääomavaatimukset määräytyvät tämän lain mukaisesti.
14 §
Sivuliikkeen perustamista koskeva hakemus
Sen lisäksi, mitä 12 §:ssä säädetään, sivuliikkeen perustamista koskevaan hakemukseen on liitettävä
Vakuutusvalvontaviraston antama todistus, josta tulee käydä ilmi:
1) että hakija ei harjoita muuta liiketoimintaa kuin vakuutustoimintaa;
2) vakuutusluokat, joita hakijalla on Suomessa saamansa toimiluvan perusteella oikeus harjoittaa;
3) täyttääkö hakija suunnitellun toiminnan edellyttämät tässä laissa vahinkovakuutusyhtiöille asetetut
vakavaraisuusvaatimukset;
4) hallinnon ja myyntiverkoston arvioidut perustamiskustannukset ja niiden rahoittamiseen tarkoitetut varat
sekä vahinkovakuutusluokkaan 18 "Matka-apu" sisältyvien riskien osalta voimavarat, jotka luvatun avun
tarjoajalla on käytettävissään; sekä
5) vakuutusluokat, joita hakija tosiasiallisesti harjoittaa.
Todistuksen antamista varten yhtiön on toimitettava V akuutusvalvontavirastolle sen määräämät selvitykset.
15 §
Vakuutusvalvontaviraston lausunto toimilupahakemuksesta
Kun Sveitsin vakuutustarkastuksesta vastaava viranomainen on lähettänyt V akuutusvalvontavirastolle
sivuliikkeen toimilupahakemukseen liittyvän sivuliikettä koskevan toimintasuunnitelman ja mahdolliset
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 20/155huomautuksensa toimilupahakemuksesta, viraston on annettava lausuntonsa hakemuksesta kolmen
kuukauden kuluessa asiakirjojen ja selvitysten vastaanottamisesta. Jos V akuutusvalvontavirasto ei anna
lausuntoaan hakemuksesta mainitussa ajassa, sen katsotaan puoltavan hakemuksen hyväksymistä.
16 §
Turvaamistoimenpiteet
Vakuutusvalvontavirasto voi pyytää Sveitsin vakuutustarkastuksesta vastaavaa viranomaista ryhtymään 25
luvun 9 §:ssä tarkoitettuihin tai niitä vastaaviin toimenpiteisiin sivuliikettä kohtaan.
17 § (20.3.2015/303)
Vakuutuskannan luovutus
Jos suomalainen vahinkovakuutusyhtiö luovuttaa Sveitsissä sijaitsevan vakuutuskannan tai osan siitä
vakuutusyritykselle, jonka kotipaikka on Sveitsissä, Finanssivalvonnan on, ennen kuin se antaa
suostumuksensa vakuutuskannan luovuttamiseen, hankittava Sveitsin vakuutusvalvonnasta vastaavalta
viranomaiselta vahvistus siitä, että vastaanottava yritys on riittävän vakavarainen vakuutuskannan luovutus
huomioon ottaen.
Jos luovuttavana yhtiönä on vakuutusyritys, jolla on kotipaikka Sveitsissä, ja vastaanottavana yhtiönä on
suomalainen vahinkovakuutusyhtiö, jolla on sivuliike Sveitsissä, Finanssivalvonnan on pyynnöstä annettava
Sveitsin vakuutusvalvonnasta vastaavalle viranomaiselle vahvistus siitä, että vastaanottava yhtiö täyttää
vakuutuskannan luovutus huomioon ottaen riittävissä määrin 1 1 luvun 2 §:ssä säädetyn
vakavaraisuuspääomavaatimuksen.
18 §
Toimiluvan peruuttamista koskeva ilmoitus
Vakuutusvalvontaviraston on ilmoitettava vahinkovakuutusyhtiön toimiluvan peruuttamisesta tai
rajoittamisesta Sveitsin vakuutustarkastuksesta vastaavalle viranomaiselle, jos yhtiöllä on sivuliike
Sveitsissä.
Muut säännökset
19 §
Ulkomaisen vakuutusyrityksen hankinnasta ilmoittaminen
Jos ulkomaisesta vakuutusyrityksestä on tullut vakuutusyhtiön tytäryritys, eikä vakuutusyhtiö ole ollut
velvollinen tekemään ilmoitusta tämän luvun 20 §:n tai rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta
annetun lain 13 §:n mukaisesti, vakuutusyhtiön on ilmoitettava asiasta V akuutusvalvontavirastolle kolmen
kuukauden kuluessa.
19 a § (20.3.2015/303)
Ilmoitus merkittävistä ongelmista kolmansissa maissa
Finanssivalvonnan on ilmoitettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle kaikista merkittävistä
ongelmista, joita vakuutusyhtiöt kohtaavat niiden sijoittautuessa kolmanteen maahan tai harjoittaessa siellä
toimintaa.
20 §
Määräysvallan hankkiminen sellaisessa luottolaitoksessa, sijoituspalveluyrityksessä tai vakuutusyhtiössä, jonka kotipaikka
on Euroopan talousalueeseen kuulumattomassa valtiossa
Vakuutusyhtiö tai vakuutusomistusyhteisö ei saa hankkia kirjanpitolain 1 luvun 5 ja 6 §:ssä tarkoitettua
määräysvaltaa luottolaitoksessa, sijoituspalveluyrityksessä tai vakuutusyhtiössä, jonka kotipaikka on
Euroopan talousalueeseen kuulumattomassa valtiossa, ellei vakuutusyhtiö tai vakuutusomistusyhteisö ole
ilmoittanut siitä etukäteen V akuutusvalvontavirastolle taikka jos V akuutusvalvontavirasto on ilmoituksen
saatuaan kieltänyt hankinnan 2 momentissa säädetyssä ajassa. (12.4.2019/518)
Vakuutusvalvontavirasto voi kolmen kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen
vastaanottamisesta kieltää 1 momentissa tarkoitetun hankinnan, jos hankinnan kohteena olevaan yritykseen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 21/155sovellettavat lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset olennaisesti vaikeuttaisivat vakuutusyhtiön tehokasta
valvontaa.
Tässä pykälässä tarkoitettua ilmoitusta ei tarvitse tehdä, jos edellä 1 momentissa tarkoitettu yritys kuuluu
rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettuun ryhmittymään ja vastaava
ilmoitus on tehty Rahoitustarkastukselle.
21 §
Eurooppayhtiö
Jos vakuutusyhtiö aikoo siirtää kotipaikkansa Euroopan talousalueeseen kuuluvaan toiseen valtioon siten
kuin eurooppayhtiöasetuksen 8 artiklassa säädetään, vakuutusyhtiön on lähetettävä
Vakuutusvalvontavirastolle jäljennös eurooppayhtiöasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta
siirtosuunnitelmasta ja 3 kohdassa tarkoitetusta selonteosta viipymättä sen jälkeen, kun vakuutusyhtiö on
ilmoittanut suunnitelman rekisteröitäväksi.
Jos vakuutusyhtiö aikoo kotipaikan siirron jälkeen jatkaa toimintaansa Suomessa, siihen sovelletaan, mitä
ulkomaisen vakuutusyhtiön toiminnasta Suomessa säädetään.
Rekisteriviranomainen ei saa antaa eurooppayhtiölain (742/2004) 9 §:n  5 momentissa tarkoitettua todistusta,
jos V akuutusvalvontavirasto on ilmoittanut rekisteriviranomaiselle ennen saman pykälän 2 momentissa
tarkoitetun luvan myöntämistä, että vakuutusyhtiö ei ole noudattanut kotipaikan siirtoa tai Suomessa
tapahtuvan toiminnan jatkamista tai toiminnan lopettamista koskevia säännöksiä taikka että kotipaikan siirto
loukkaa vakuutettuja etuja. Luvan saa antaa ennen kuin on kulunut kuukausi osakeyhtiölain 16 luvun 6 §:n 2
momentissa tarkoitetusta määräpäivästä vain, jos V akuutusvalvontavirasto on ilmoittanut, ettei se vastusta
kotipaikan siirtoa.
Kun vakuutusyhtiön kotipaikka on siirretty Euroopan talousalueeseen kuuluvaan toiseen valtioon,
kotipaikkaa vaihtavan vakuutusyhtiön vakuutuksenottajalla, joka ei ole myötävaikuttanut kotipaikan
siirtämistä koskevan päätöksen tekemiseen ja jolla ei ole vakuutussopimuslain 12 §:n mukaista oikeutta
irtisanoa vakuutus milloin tahansa, on oikeus kolmen kuukauden kuluessa tämän pykälän 5 momentissa
mainitusta ilmoittamisesta kirjallisesti irtisanoa vakuutussopimuksensa.
Eurooppayhtiön on ilmoitettava eurooppayhtiöasetuksen 8 artiklan 1 1 kohdassa tarkoitetusta kotipaikan
siirron rekisteröinnistä kuuluttamalla siitä virallisessa lehdessä ja ainakin yhdessä yhtiön viimeisen Suomessa
olleen kotipaikan sanomalehdessä. V akuutusvalvontavirasto voi määrätä myös muusta ilmoitustavasta.
Ilmoituksessa on mainittava myös vakuutuksenottajan oikeudesta irtisanoa vakuutussopimuksensa siten kuin
siitä 4 momentissa säädetään.
Määräykset
22 §
Vakuutusvalvontaviraston määräyksenantovaltuudet
Vakuutusvalvontavirasto voi antaa tarkempia määräyksiä edellä 2 §:n 2 momentin 6 kohdassa tarkoitetusta
laskelmasta.
4 luku
Vakuutusyhtiön osakkuus, osakkeet ja takuuosuudet
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Sen lisäksi, mitä tässä luvussa säädetään, vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 3 ja 4 luvussa
säädetään osakeyhtiöstä.
2 §
Vakuutusyhtiön osakkaat
Vakuutusosakeyhtiön osakkaita ovat osakkeenomistajat. Keskinäisen vakuutusyhtiön osakkaita ovat
vakuutuksenottajat. T akuuosuuden omistajat ovat myös keskinäisen yhtiön osakkaita, jollei
yhtiöjärjestyksessä toisin määrätä.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 22/155Keskinäisen vakuutusyhtiön yhtiöjärjestyksessä vakuutuksenottajan osakkuutta ei voida rajoittaa muutoin
kuin siten, että osakkuus syntyy vasta, kun vakuutuksen voimaantulosta on kulunut tietty aika, joka ei saa
olla kolmea vuotta pitempi, ja että meri- tai jälleenvakuutuksen ottaminen ei tuota osakkuutta.
3 §
Vakuutusosakeyhtiön osakkeenomistajien velvollisuus suorittaa erityisiä maksuja
Vakuutusosakeyhtiön yhtiöjärjestyksessä voidaan määrätä, että osakkeenomistajilla on velvollisuus suorittaa
erityisiä maksuja yhtiölle.
4 §
Keskinäisen vahinkovakuutusyhtiön vakuutuksenottajaosakkaiden lisämaksuvelvollisuus
Keskinäisen vahinkovakuutusyhtiön yhtiöjärjestyksessä voidaan määrätä, että vakuutuksenottajaosakkailla
on lisämaksuvelvollisuus yhtiötä kohtaan.
Jos keskinäisen vahinkovakuutusyhtiön vakuutuksenottajaosakas on kuluttaja tai sellainen muu luonnollinen
henkilö tai oikeushenkilö, joka huomioon ottaen tämän harjoittaman elinkeinotoiminnan laatu ja laajuus sekä
olosuhteet muutoin on vakuutuksenantajan sopijapuolena rinnastettavissa kuluttajaan, voi
lisämaksuvelvollisuus olla enintään yhtä suuri kuin hänen edellisenä kalenterivuonna maksuunpantujen
vakuutusmaksujensa yhteismäärä.
Kun keskinäinen vahinkovakuutusyhtiö on päättänyt muuttaa yhtiöjärjestystään siten, että
vakuutuksenottajaosakkailla on lisämaksuvelvollisuus tai että heidän lisämaksuvelvollisuuttaan laajennetaan
tai kun vakuutusosakeyhtiö on päättänyt muuttua sellaiseksi keskinäiseksi vahinkovakuutusyhtiöksi, jossa
vakuutuksenottajaosakkailla on lisämaksuvelvollisuus, vakuutuksenottajaosakkaalla, joka ei ole
myötävaikuttanut päätöksen tekemiseen ja jolla ei ole vakuutussopimuslain 12 §:n mukaista oikeutta
irtisanoa vakuutus milloin tahansa, on oikeus kolmen kuukauden kuluessa tämän pykälän 4 momentissa
tarkoitetusta ilmoittamisesta kirjallisesti irtisanoa vakuutussopimuksensa.
Yhtiön hallituksen on ilmoitettava 3 momentissa tarkoitetusta päätöksestä kuuluttamalla siitä kuukauden
kuluessa yhtiöjärjestyksen muutoksen rekisteröimisestä virallisessa lehdessä sekä ainakin yhdessä yhtiön
kotipaikan sanomalehdessä sekä sen mukaan kuin V akuutusvalvontavirasto tarvittaessa määrää. Ilmoituksen
tulee sisältää myös maininta 3 momentissa tarkoitetusta vakuutuksenottajan oikeudesta irtisanoa
vakuutussopimuksensa.
5 § (27.3.2009/211)
Osakkeiden ja takuuosuuksien hankintaa ja luovutusta koskeva ilmoitusvelvollisuus
Jokaisen, joka aikoo suoraan tai välillisesti hankkia vakuutusyhtiön osakkeita tai takuuosuuksia, on
ilmoitettava siitä etukäteen Finanssivalvonnalle, jos:
1) hänen omistuksensa hankinnan johdosta olisi vähintään 10 prosenttia vakuutusyhtiön osake- tai
takuupääomasta; tai
2) hänen omistuksensa olisi niin suuri, että se vastaisi vähintään 10:tä prosenttia kaikkien osakkeiden tai
takuuosuuksien tuottamasta äänimäärästä; tai
3) hänen omistuksensa muutoin oikeuttaisi käyttämään 2 kohdassa tarkoitettuun omistukseen rinnastettavaa
tai muuten merkittävää vaikutusvaltaa vakuutusyhtiön hallinnossa.
Jos 1 momentissa tarkoitettua omistusta aiotaan lisätä siten, että se hankinnan johdosta olisi vähintään 20, 30
tai 50 prosenttia vakuutusyhtiön osake- tai takuupääomasta taikka siten, että omistus vastaisi samansuuruista
osuutta kaikkien osakkeiden tai takuuosuuksien tuottamasta äänimäärästä tai että vakuutusyhtiöstä tulisi
tytäryritys, myös tästä hankinnasta on ilmoitettava etukäteen Finanssivalvonnalle.
Laskettaessa 1 ja 2 momentissa tarkoitettua omistusosuutta ja ääniosuutta sovelletaan, mitä
arvopaperimarkkinalain 2 luvun 4 §:ssä sekä 9 luvun 4–7 §:ssä säädetään. Tätä momenttia sovellettaessa ei
oteta huomioon osakkeita, jotka ilmoitusvelvollinen on enintään vuoden ajaksi hankkinut järjestämänsä
arvopapereiden liikkeeseenlaskun yhteydessä tai markkinatakauksen nojalla ja joiden nojalla
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 23/155ilmoitusvelvollisella ei ole oikeutta käyttää yhteisössä äänivaltaa eikä muuten vaikuttaa yhteisön johdon
toimintaan. (12.4.2019/518)
Edellä 1 tai 2 momentissa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä myös, jos omistettujen vakuutusyhtiön osakkeiden
tai takuuosuuksien määrä laskee jonkin 1 tai 2 momentissa säädetyn omistusrajan alapuolelle tai
vakuutusyhtiö lakkaa olemasta ilmoitusvelvollisen tytäryritys.
Vakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön on ilmoitettava Finanssivalvonnalle vähintään kerran vuodessa 1
ja 2 momentissa tarkoitettujen omistusosuuksien omistajat ja omistusten suuruudet sekä ilmoitettava
viivytyksettä tietoonsa tulleet omistusosuuksien muutokset.
Edellä tässä pykälässä tarkoitettuihin ilmoituksiin liitettävistä tiedoista säädetään valtioneuvoston
asetuksella.
6 § (27.3.2009/211)
Osakkeiden ja takuuosuuksien hankintaa koskeva rajoitus
Finanssivalvonnan oikeudesta kieltää 5 §:ssä tarkoitettu omistusosuuden hankinta säädetään
Finanssivalvonnasta annetun lain (878/2008) 32 a §:ssä  ja kieltopäätöksen antamista koskevasta menettelystä
mainitun lain 32 b §:ssä.
Ilmoitusvelvollinen ei saa hankkia 5 §:ssä tarkoitettuja osakkeita tai osuuksia ennen kuin Finanssivalvonta on
tehnyt 1 momentissa tarkoitetun päätöksen tai päätöksen tekemiselle Finanssivalvonnasta annetun lain 32 b
§:ssä säädetty määräaika on päättynyt, jollei asian käsittelyssä toisin määrätä.
7–12 §
7–12 § on kumottu L:lla 27.3.2009/21 1.
II OSA
HALLINT O, TILINPÄÄTÖS JA TIET OJEN JULKIST AMINEN (20.3.2015/303)
5 luku
Yhtiökokous
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 5 luvussa säädetään osakeyhtiöstä siten kuin tässä luvussa
erikseen säädetään.
Yleiset säännökset
2 § (24.7.2009/587)
Osakkaiden päätöksenteko, toimivalta ja yhtiökokous (12.4.2019/518)
Vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 5 luvun 1 ja 2 §:ssä, 3 §:n 1 ja 2 momentissa, 5–7 §:ssä, 8
§:n 1–3 momentissa sekä 9 ja 10 §:ssä säädetään osakeyhtiöstä.
Pörssiyhtiöön sovelletaan lisäksi, mitä osakeyhtiölain 5 luvun 3 a §:ssä säädetään palkitsemispolitiikan
käsittelystä pörssiyhtiön yhtiökokouksessa ja 3 b §:ssä palkitsemisraportin käsittelystä pörssiyhtiön
varsinaisessa yhtiökokouksessa. (12.4.2019/518)
Ks. laki väliaikaisesta poikkeamisesta osakeyhtiölaista, asunto-osakeyhtiölaista, osuuskuntalaista,
yhdistyslaista ja eräistä muista yhteisölaeista 375/2021 6 §  4 mom., joka on voimassa väliaikaisesti
8.5.2021–30.6.2022.
3 §
Edustajisto keskinäisessä vakuutusyhtiössä
Keskinäisen vakuutusyhtiön yhtiöjärjestyksessä voidaan määrätä, että päätösvaltaa yhtiökokouksessa
käyttävät vakuutuksenottajaosakkaiden keskuudestaan valitsemat edustajat ( edustajisto )
takuuosuudenomistajien lisäksi. Edustajiston jäsenestä on muutoin voimassa, mitä tässä luvussa säädetään
osakkaasta.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 24/1554 §
Ylimääräinen yhtiökokous
Ylimääräinen yhtiökokous on pidettävä, jos:
1) yhtiöjärjestyksessä niin määrätään;
2) hallitus katsoo siihen olevan aihetta;
3) osakas tai tilintarkastaja vaatii sitä 2 momentin mukaisesti;
4) hallintoneuvosto katsoo siihen olevan aihetta ja sillä on yhtiöjärjestyksen mukaan oikeus päättää
ylimääräisen yhtiökokouksen pitämisestä; taikka
5) Vakuutusvalvontavirasto sitä kirjallisesti vaatii ilmoittamansa tietyn asian käsittelyä varten.
Ylimääräinen yhtiökokous on pidettävä, jos tilintarkastaja tai vakuutusosakeyhtiön osakkeenomistajat, joilla
on yhteensä kymmenesosa tai yhtiöjärjestyksessä määrätty pienempi osa kaikista osakkeista taikka
keskinäisen vakuutusyhtiön osakkaat, joilla on vähintään yksi kymmenesosa tai yhtiöjärjestyksessä määrätty
pienempi osa osakkaiden yhteenlasketusta äänimäärästä, kirjallisesti sitä vaativat ilmoittamansa asian
käsittelyä varten. Jos keskinäisellä vakuutusyhtiöllä on edustajisto, on yhdellä kymmenesosalla edustajiston
jäsenistä vastaavasti oikeus vaatia ylimääräisen yhtiökokouksen pitämistä.
Kokouskutsu on yksityisessä yhtiössä toimitettava kahden viikon ja julkisessa yhtiössä kuukauden kuluessa
vaatimuksen saapumisesta.
5 §
Keskinäisen vakuutusyhtiön osallistuminen yhtiökokoukseen
Keskinäinen vakuutusyhtiö tai sen tytäryhteisö ei voi osallistua yhtiöstä ottamansa vakuutuksen perusteella
yhtiön yhtiökokoukseen.
Yleistä päätöksenteosta
6 §
Päätettävät asiat, esteellisyys ja muotovaatimusten sivuuttaminen
Vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 5 luvun 1 1, 14 ja 15 §:ssä säädetään osakeyhtiöstä.
6 a § (12.4.2019/518)
Esteellisyys pörssiyhtiön yhtiökokouksessa
Edellä 6 §:ssä säädetyn lisäksi pörssiyhtiön osakas ei saa äänestää sellaisesta sopimuksesta tai muusta
oikeustoimesta, jonka osapuolena on hän tai häneen 1 luvun 24 c §:ssä tarkoitetussa lähipiirisuhteessa oleva,
ja oikeustoimi ei kuulu yhtiön tavanomaiseen liiketoimintaan tai sitä ei toteuteta tavanomaisin kaupallisin
ehdoin.
Edellä 1 momenttia ei sovelleta:
1) pörssiyhtiön ja sen tytäryhteisön väliseen toimeen, jos pörssiyhtiö ja sen muut tytäryhteisöt omistavat
kaikki ensin mainitun tytäryhteisön osakkeet tai, jos pörssiyhtiö ja sen tytäryhteisöt eivät omista kaikkia
ensin mainitun tytäryhteisön osakkeita, muulla pörssiyhtiön lähipiiriin kuuluvalla ei ole taloudellista etua
ensin mainitussa tytäryhteisössä;
2) yhtiökokouksen päätökseen 14 luvussa tarkoitetusta osake- ja takuuosuusannista ja -valtuutuksesta, optio-
ja muiden erityisten oikeuksien antamisesta ja niitä koskevasta hallitukselle annettavasta valtuutuksesta, 16
luvussa tarkoitetusta varojen jakamisesta, 17 luvussa tarkoitetusta osake- ja takuupääoman alentamisesta ja
takuupääoman takaisinmaksusta, 18 luvussa tarkoitetusta omien osakkeiden hankkimisesta ja lunastamisesta,
19 luvussa tarkoitetusta sulautumisesta, 20 luvussa tarkoitetusta jakautumisesta ja 23 luvussa tarkoitetusta
yhtiön asettamisesta selvitystilaan ja selvitystilan lopettamisesta; sekä
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 25/1553) yhtiökokouksen päätökseen osakeyhtiölain 5 luvun 3 a §:ssä tarkoitetusta palkitsemispolitiikasta ja siihen
perustuvasta palkitsemisesta sekä mainitun luvun 3 b §:ssä tarkoitetun palkitsemisraportin käsittelyyn
yhtiökokouksessa.
7 § (24.7.2009/587)
Äänimäärä vakuutusosakeyhtiössä
Vakuutusosakeyhtiön yhtiökokouksessa jokainen saa äänestää omasta puolesta tai toisen valtuuttamana
enintään yhdellä kymmenesosalla yhtiökokouksessa edustetusta äänimäärästä.
Osakkeenomistaja saa äänestää eri osakkeilla eri tavalla pörssiyhtiössä, jollei yhtiöjärjestyksessä toisin
määrätä. Tällaisessa yhtiössä ei sovelleta 1 momentissa säädettyä rajoitusta asiamiehen oikeuteen edustaa
useita osakkeenomistajia. (12.4.2019/518)
8 §
Osakkaiden ja edustajien äänimäärä keskinäisessä vakuutusyhtiössä
Keskinäisen vakuutusyhtiön osakkaalla on yhtiökokouksessa yksi ääni, jollei yhtiöjärjestyksessä muuta
määrätä.
Jos keskinäisellä vakuutusyhtiöllä on edustajisto, on kullakin edustajiston jäsenellä kokouksessa yksi ääni.
Edustajiston jäsen ei voi valtuuttaa toista käyttämään äänivaltaa yhtiökokouksessa, ellei yhtiöjärjestyksessä
toisin määrätä.
Ks. laki väliaikaisesta poikkeamisesta osakeyhtiölaista, asunto-osakeyhtiölaista, osuuskuntalaista,
yhdistyslaista ja eräistä muista yhteisölaeista 375/2021 6 §  4 mom., joka on voimassa väliaikaisesti
8.5.2021–30.6.2022.
9 §
Äänimäärän rajoitukset keskinäisessä vakuutusyhtiössä
Keskinäisen vakuutusyhtiön yhtiökokouksessa saa omasta puolesta tai toisen valtuuttamana äänestää
enintään yhdellä kymmenesosalla kokouksessa edustetusta äänimäärästä. Kokouksessa edustettuina olevien
takuuosuuden omistajien takuuosuuksiin perustuvien äänten yhteismäärä saa olla, ottaen huomioon
ensimmäisessä virkkeessä mainittu rajoitus, enintään yhtä suuri kuin kokouksessa edustettuina olevien
vakuutuksenottajien vakuutuksiin perustuvien äänten yhteismäärä, jollei 2 momentista muuta johdu.
Jos kokouksessa edustettuina oleviin takuuosuuksiin perustuvien äänten yhteenlaskettu määrä on, ottaen
huomioon 1 momentin ensimmäisessä virkkeessä oleva rajoitus, suurempi kuin kokouksessa edustettuina
olevien vakuutuksenottajien vakuutuksiin perustuvien äänten yhteenlaskettu määrä, kukin takuuosuuden
omistaja saa äänestää enintään äänimäärällä, joka saadaan, kun hänen mahdollisesti jo kymmenesosaan
kokouksessa edustetusta äänimäärästä rajoitettu äänimääränsä kerrotaan luvulla, joka saadaan jakamalla
vakuutuksenottajien mahdollisesti jo kymmenesosaan kokouksessa edustetusta äänimäärästä rajoitettujen
vakuutuksiin perustuvien äänten yhteenlaskettu määrä takuuosuuden omistajien samalla tavalla rajoitettujen
takuuosuuksiin perustuvien äänten yhteenlasketulla määrällä. Näin saadut luvut pyöristetään lähimpään
täyteen lukuun. Jokaisella takuuosuuden omistajalla on kuitenkin vähintään yksi ääni.
10 §
Yhdenvertaisuusperiaate
Yhtiökokouksessa ei saa tehdä 1 luvun 22 §:ssä tarkoitetun yhdenvertaisuusperiaatteen vastaista päätöstä.
Kokousmenettely
11 §
Vakuutusyhtiöön sovellettavat kokousmenettelyä koskevat osakeyhtiölain säännökset
Vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 5 luvun 16, 23 ja 25 §:ssä säädetään osakeyhtiöstä.
12 §
Kokouspaikka
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 26/155Vakuutusyhtiön yhtiökokousta ei saa pitää osakeyhtiölain 5 luvun 16 §:n 1 momentista poiketen Euroopan
talousalueen ulkopuolella.
13 §
Koolle kutsuminen
Hallitus kutsuu yhtiökokouksen koolle. Yhtiöjärjestyksessä voidaan kuitenkin määrätä, että hallintoneuvosto
kutsuu yhtiökokouksen koolle.
Jos yhtiökokousta ei kutsuta koolle, vaikka kutsu tulisi lain, yhtiöjärjestyksen tai yhtiökokouksen päätöksen
mukaan toimittaa, tai jos kokouskutsusta voimassa olevia säännöksiä tai määräyksiä on olennaisesti rikottu,
Vakuutusvalvontaviraston tulee hallituksen tai hallintoneuvoston jäsenen, toimitusjohtajan, tilintarkastajan
tai osakkaan hakemuksesta kutsua kokous koolle yhtiön kustannuksella. V akuutusvalvontavirasto voi kutsua
yhtiökokouksen koolle, vaikkei tässä sanottua hakemusta tehdäkään. V iraston päätös voidaan panna
täytäntöön lainvoimaa vailla olevana.
14 §
Kokouskutsun sisältö
Kokouskutsussa on mainittava yhtiön nimi, kokousaika ja -paikka sekä kokouksessa käsiteltävät asiat. Jos
kokouksessa käsitellään yhtiöjärjestyksen muuttamista, kutsussa on mainittava muutoksen pääasiallinen
sisältö.
Kokouskutsun sisältöä koskevia erityisiä säännöksiä on:
1) ilmoittautumista koskevassa osakeyhtiölain 5 luvun 7 §:ssä;
2) teknisen apuvälineen käyttämistä koskevassa osakeyhtiölain 5 luvun 16 §:n 2 momentissa;
3) jälkimmäistä kokousta koskevassa tämän luvun 15 §:n 3 momentissa;
4) suunnattua osakeantia koskevassa osakeyhtiölain 9 luvun 4 §:n 2 momentissa;
5) osakepääomaa alentamalla toteutettavaa lunastamista koskevassa tämän lain 18 luvun 2 §:ssä;
6) suunnattua omien osakkeiden hankkimista ja lunastamista koskevassa osakeyhtiölain 15 luvun 6 §:n 3
momentissa ja osakkeiden yhdistämistä koskevassa osakeyhtiölain 15 luvun 9 §:n 3 momentissa;
7) sulautumista koskevassa tämän lain 19 luvun 7 §:n 2 momentissa; sekä
8) jakautumista koskevassa tämän lain 20 luvun 7 §:n 3 momentissa.
Pörssiyhtiön yhtiökokouskutsussa on lisäksi mainittava:
1) edellytykset, joilla osakkeenomistajalla on oikeus osallistua yhtiökokoukseen osakeyhtiölain 4 luvun 2 §:n
2 momentin ja 5 luvun 6 ja 7 §:n mukaan;
2) edellytykset, joilla osakkeenomistajalla on oikeus osallistua yhtiökokoukseen asiamiehen välityksellä
tämän luvun 7 §:n ja osakeyhtiölain 5 luvun 8 §:n mukaan;
3) osakkeenomistajan osakeyhtiölain 5 luvun 25 §:ssä tarkoitettu kyselyoikeus;
4) yhtiön osakkeiden kokonaismäärä ja kokonaisäänimäärä osakelajeittain yhtiökokousta koolle kutsuttaessa;
5) internetsivut, joilla tässä laissa ja arvopaperimarkkinalaissa säädetyt yhtiökokousta koskevat tiedot ovat
saatavina.
(24.7.2009/587)
OsakeyhtiöL (624/2006) 4 luku 2 §  on kumottu L:lla 16.6.2017/349 . Ks. OsakeyhtiöL (624/2006) 3 luku 14
c §.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 27/15515 §
Kutsuaika
Kokouskutsu on toimitettava aikaisintaan kahta kuukautta ja viimeistään viikkoa ennen yhtiökokousta,
osakeyhtiölain 5 luvun 7 §:n mukaista viimeistä ilmoittautumispäivää tai mainitun lain 4 luvun 2 §:n 2
momentin mukaista arvo-osuusjärjestelmään liittyneitä yhtiöitä koskevaa yhtiökokouksen täsmäytyspäivää.
Julkisessa yhtiössä kutsu voidaan kuitenkin toimittaa aikaisintaan kolme kuukautta ennen edellä mainittua
päivää. (24.7.2009/587)
Kutsusta säädetään myös 19 §:n 3 momentissa, 19 luvun 7 §:n 2 momentissa, 20 luvun 7 §:n 3 momentissa,
21 luvun 9 §:ssä sekä 23 luvun 3 §:ssä.
Jos yhtiöjärjestyksen mukaan päätöksen pätevyyden edellytyksenä on päätöksen tekeminen kahdessa
yhtiökokouksessa, kutsua jälkimmäiseen kokoukseen ei saa toimittaa ennen kuin ensimmäinen kokous on
pidetty . Kutsussa on mainittava edellisessä kokouksessa tehty päätös.
Pörssiyhtiön on toimitettava yhtiökokouskutsu viimeistään kolme viikkoa ennen yhtiökokousta.
Yhtiökokouskutsu on kuitenkin toimitettava vähintään yhdeksän päivää ennen yhtiökokouksen
täsmäytyspäivää. (22.12.2009/1216)
16 §
Kutsutapa
Jokaiselle osakkaalle, jonka osoite on vakuutusyhtiön tiedossa, on lähetettävä kirjallinen kokouskutsu, jollei
yhtiöjärjestyksessä määrätä toisin.
Sen lisäksi, mitä yhtiöjärjestyksessä määrätään, jokaiselle osakkaalle, jonka osoite on yhtiön tiedossa, on
lähetettävä kirjallinen kutsu, jos kokouksessa käsitellään yhtiöjärjestyksen muuttamista 22 §:ssä tarkoitetulla
tavalla. V astaavia kirjallista kutsua koskevia säännöksiä on 19 luvun 7 §:n 2 momentissa, 20 luvun 7 §:n 3
momentissa, 21 luvun 9 §:n 2 momentissa, 22 luvun 6 §:n 2 momentissa sekä 23 luvun 3 §:n 2 momentissa.
17 §
Kokousasiakirjat, niiden nähtävänä pitäminen ja lähettäminen
Päätösehdotukset sekä, jos kokouksessa käsitellään tilinpäätöstä, tilinpäätös, toimintakertomus ja
tilintarkastuskertomus on vähintään viikon ajan ennen kokousta pidettävä osakkaiden nähtävänä yhtiön
pääkonttorissa tai internetsivuilla sekä asetettava nähtäväksi yhtiökokouksessa. Kokousasiakirjat on
viivytyksettä lähetettävä niitä pyytävälle osakkaalle, jos asiakirjoja ei voi ladata ja tulostaa yhtiön
internetsivuilta. (26.8.201 1/982)
Jos päätös koskee osakeantia, optio-oikeuksien tai muiden osakkeisiin tai takuuosuuksiin oikeuttavien
erityisten oikeuksien antamista, osakepääoman rahastokorotusta, osingon jakamista tai muun taloudellisen
edun antamista, vapaan oman pääoman rahaston jakamista, osake- tai takuupääoman alentamista, omien
osakkeiden tai takuuosuuksien hankkimista tai lunastamista taikka yhtiön asettamista selvitystilaan, eikä
kokouksessa käsitellä tilinpäätöstä, 1 momentissa säädetty koskee myös:
1) viimeistä tilinpäätöstä, toimintakertomusta ja tilintarkastuskertomusta;
2) viimeisen tilikauden päättymisen jälkeen mahdollisesti tehtyä varojen jakoa koskevaa päätöstä;
3) viimeisen tilikauden päättymisen jälkeen laadittuja osavuosikatsauksia; sekä
4) hallituksen selostusta tilinpäätöksen tai osavuosikatsauksen laatimisen jälkeisistä yhtiön asemaan
olennaisesti vaikuttavista tapahtumista.
Sulautumisesta, jakautumisesta ja vakuutuskannan luovuttamisesta päätettäessä nähtävänä pidettävistä ja
pyynnöstä lähetettävistä asiakirjoista säädetään 19 luvun 8 §:ssä, 20 luvun 8 §:ssä sekä 21 luvun 10 §:ssä.
18 § (12.4.2019/518)
Pörssiyhtiöitä koskevat erityissäännökset asiakirjojen nähtävänä pitämisestä ja lähettämisestä
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 28/155Pörssiyhtiön on pidettävä nähtävänä 14 §:ssä tarkoitettu kokouskutsu ja 17 §:n 1–3 momentissa tarkoitetut
osakkaan nähtävänä pidettävät asiakirjat yhtiön internetsivuilla ajanjakson, joka alkaa viimeistään kolme
viikkoa ennen kokousta ja päättyy aikaisintaan kolme kuukautta kokouksen jälkeen. Jos pörssiyhtiön
yhtiökokouksessa käsitellään palkitsemispolitiikkaa tai palkitsemisraporttia, pörssiyhtiön on pidettävä myös
nämä asiakirjat nähtävänä yhtiön internetsivuilla saman ajanjakson.
Mitä 17 §:ssä säädetään kokousasiakirjojen nähtävänä pitämisestä ennen yhtiökokousta ja lähettämisestä, ei
sovelleta tilinpäätökseen, toimintakertomukseen, tilintarkastuskertomukseen, palkitsemispolitiikkaan eikä
palkitsemisraporttiin, jos yhtiö on pitänyt ne nähtävänä 1 momentissa tarkoitetulla tavalla ja julkistanut
niiden tiedot arvopaperimarkkinalaissa tarkoitetulla tavalla viimeistään kolme viikkoa ennen yhtiökokousta.
18 a § (12.4.2019/518)
Pörssiyhtiötä koskevat erityissäännökset sähköisen äänestyksen todentamisesta
Pörssiyhtiön yhtiökokouksessa sähköisesti äänestäneelle on toimitettava sähköinen vahvistus äänten
vastaanottamisesta.
Pörssiyhtiön osakkaalle on yhtiökokouksen jälkeen pyynnöstä toimitettava vahvistus siitä, että hänen
äänensä on asianmukaisesti kirjattu ja laskettu yhtiökokouksessa, jollei kyseinen tieto jo ole hänen
saatavillaan. V ahvistusta on pyydettävä kolmen kuukauden kuluessa yhtiökokouksesta.
19 §
Jatkokokous
Yhtiökokous voi päättää, että asian käsittely siirretään jatkokokoukseen.
Varsinaisen yhtiökokouksen tilinpäätöksen hyväksymistä ja voiton käyttämistä koskeva asia on siirrettävä
jatkokokoukseen, jos sitä vaativat vakuutusosakeyhtiön osakkeenomistajat, joilla on vähintään yksi
kymmenesosa kaikista osakkeista taikka keskinäisen vakuutusyhtiön osakkaat, joilla on vähintään yksi
kolmasosa tai yhtiöjärjestyksessä määrätty pienempi osa kokouksessa edustettuina olevien osakkaiden
yhteenlasketusta äänimäärästä. Tässä tarkoitettu jatkokokous on pidettävä aikaisintaan kuukauden ja
viimeistään kolmen kuukauden kuluttua varsinaisesta yhtiökokouksesta. Päätöstä ei tarvitse vähemmistön
vaatimuksesta siirtää toistamiseen.
Jatkokokoukseen on toimitettava eri kutsu, jos se pidetään yli neljän viikon kuluttua yhtiökokouksesta. Kutsu
jatkokokoukseen voidaan aina toimittaa viimeistään neljä viikkoa ennen kokousta.
Päätöksentekovaatimukset
20 §
Enemmistöpäätös ja osakelajin oikeuksien muuttaminen
Vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 5 luvun 26 ja 28 §:ssä säädetään osakeyhtiöstä.
21 §
Määräenemmistöpäätös
Jos päätös on tehtävä määräenemmistöllä, yhtiökokouksen päätökseksi tulee vakuutusosakeyhtiössä ehdotus,
jota on kannattanut vähintään kaksi kolmasosaa annetuista äänistä ja kokouksessa edustetuista osakkeista,
sekä keskinäisessä vakuutusyhtiössä ehdotus, jota ovat kannattaneet osakkaat, joilla on vähintään kaksi
kolmasosaa annetuista äänistä.
Määräenemmistöllä tehtäviä päätöksiä ovat, jollei tässä laissa tai osakeyhtiölaissa säädetä tai
yhtiöjärjestyksessä määrätä toisin:
1) yhtiöjärjestyksen muuttaminen;
2) suunnattu osake- tai takuuosuusanti;
3) optio-oikeuksien ja muiden osakkeisiin tai takuuosuuksiin oikeuttavien erityisten oikeuksien antaminen;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 29/1554) omien osakkeiden tai takuuosuuksien hankkiminen ja lunastaminen julkisessa vakuutusosakeyhtiössä tai
julkisessa keskinäisessä vakuutusyhtiössä;
5) suunnattu omien osakkeiden tai takuuosuuksien hankkiminen;
6) sulautuminen;
7) jakautuminen;
8) vakuutuskannan luovuttaminen;
9) yhtiömuodon muuttaminen vakuutusosakeyhtiöstä keskinäiseksi vakuutusyhtiöksi tai keskinäisestä
vakuutusyhtiöstä vakuutusosakeyhtiöksi; sekä
10) yhtiön asettaminen selvitystilaan ja selvitystilan lopettaminen.
Jos yhtiössä on useita osake- tai takuuosuuslajeja, on sulautuvan yhtiön sulautumista, jakautuvan
vakuutusosakeyhtiön jakautumista, vakuutusyhtiön vakuutuskannan luovuttamista, selvitystilaan asettamista
ja selvitystilan lopettamista sekä julkisessa vakuutusosakeyhtiössä ja julkisessa keskinäisessä
vakuutusyhtiössä suunnattua omien osakkeiden tai takuuosuuksien hankkimista koskevien päätösten
pätevyyden edellytyksenä lisäksi se, että päätöstä kannattaa määräenemmistö kunkin osake- tai
takuuosuuslajin kokouksessa edustetuista osakkeista tai takuuosuuksista.
Määräenemmistövaatimusta ei voida lieventää yhtiöjärjestyksen määräyksellä.
Siltä osin kuin osakeyhtiölaissa tai muussa lainsäädännössä viitataan päätöksen tekemiseen osakeyhtiölain 5
luvun 27 §:ssä tarkoitetulla määräenemmistöllä, sovelletaan vakuutusyhtiöiden osalta osakeyhtiölain 5 luvun
27 §:n sijasta tätä pykälää.
22 §
Osakkaan suostumus
Osakkaalta on saatava suostumus yhtiöjärjestyksen muuttamiseen, kun:
1) hänen oikeuttaan yhtiön voittoon tai netto-omaisuutta vähennetään 16 luvun 10 §:ssä tarkoitetulla
yhtiöjärjestyksen määräyksellä;
2) hänen maksuvelvollisuuttaan vakuutusyhtiötä kohtaan lisätään; tai
3) yhtiön oikeutta vahingonkorvaukseen rajoitetaan 28 luvun 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla.
Osakkeen- tai takuuosuudenomistajalta on saatava suostumus yhtiöjärjestyksen muuttamiseen, kun:
1) oikeutta hänen osakkeensa tai takuuosuutensa hankkimiseen rajoitetaan ottamalla yhtiöjärjestykseen
osakeyhtiölain 3 luvun 7 §:ssä tarkoitettu lunastuslauseke tai saman luvun 8 §:ssä tarkoitettu
suostumuslauseke;
2) hänen osakkeeseensa tai takuuosuuteensa perustuvaa etuoikeutta osakkeisiin tai takuuosuuksiin rajoitetaan
osakeyhtiölain 9 luvun 3 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla;
3) oikeutta vähemmistöosinkoon rajoitetaan tämän lain 16 luvun 7 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla;
4) hänen osakkeeseensa tai takuuosuuteensa liitetään osakeyhtiölain 15 luvun 10 §:ssä tarkoitettu
lunastusehto; taikka
5) samanlajisten osakkeiden tai takuuosuuksien tuottamien oikeuksien keskinäistä suhdetta muutetaan ja
muutos koskee hänen osakkeitaan tai takuuosuuksiaan.
Osakkeen- tai takuuosuudenomistajalta on saatava suostumus myös, kun osakkeita tai takuuosuuksia
lunastetaan osakeyhtiölain 15 luvun 6 §:ssä tarkoitetulla tavalla suunnatusti.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 30/155Yhtiökokous ei saa tehdä tämän lain 1 luvun 22 §:ssä tarkoitetun yhdenvertaisuusperiaatteen vastaista
päätöstä ilman sen osakkaan suostumusta, jonka kustannuksella epäoikeutettua etua annetaan.
Muut säännökset
23 §
Yhtiöjärjestyksen muuttaminen
Yhtiöjärjestyksen muuttamisesta päättää yhtiökokous. Päätös on tehtävä 21 §:ssä tarkoitetulla
määräenemmistöllä.
Yhtiöjärjestyksen muuttamista koskeva päätös on V akuutusvalvontaviraston vahvistettua muutoksen
viivytyksettä ilmoitettava rekisteröitäväksi, eikä sitä saa panna täytäntöön ennen kuin rekisteröiminen on
toimitettu. Jos yhtiöjärjestyksen muutos edellyttää sellaisia täytäntöönpanotoimia, joista tehdään merkintä
rekisteriin, muutos tulee ilmoittaa rekisteröitäväksi ja rekisteröidä täytäntöönpanotoimien kanssa.
Jos osakkeen tai takuuosuuden tuottama oikeus määräytyy osakkeen tai takuuosuuden nimellisarvon
perusteella, nimellisarvosta luopuminen ei vaikuta tähän oikeuteen, ellei toisin päätetä.
24 §
Päätöksen moittiminen
Yhtiökokouksen päätöksen moittimisesta säädetään 27 luvussa.
6 luku
Vakuutusyhtiön johto, hallintojärjestelmä ja var ojen sijoittaminen (20.3.2015/303)
Yleiset säännökset (13.12.2013/981)
1 § (12.4.2019/518)
Osakeyhtiölain soveltaminen
Sen lisäksi, mitä tässä luvussa säädetään, vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 6 luvussa
säädetään, ei kuitenkaan luvun 1, 4 a, 8, 10, 16 a, 19 ja 24 §:ää.
Vakuutusyhtiön johto (13.12.2013/981)
2 §
Vakuutusyhtiön johto
Yhtiöllä on oltava hallitus ja toimitusjohtaja. Yhtiöllä voi olla myös hallintoneuvosto.
Vakuutusyhtiön hallituksen ja toimitusjohtajan on johdettava vakuutusyhtiötä ammattitaitoisesti, terveiden ja
varovaisten liikeperiaatteiden sekä luotettavaa hallintoa koskevien periaatteiden mukaisesti.
Kiellosta tehdä yhdenvertaisuusperiaatteen vastaisia päätöksiä säädetään 1 luvun 22 §:ssä,
huolellisuusvelvoitteesta 1 luvun 23 §:ssä ja vahingonkorvausvastuusta 28 luvussa.
2 a § (12.4.2019/518)
Hallituksen erityiset tehtävät vakuutusyhtiössä ja pörssiyhtiössä
Sen lisäksi, mitä muualla laissa säädetään hallituksen tehtävistä, vakuutusyhtiön hallituksen tehtävänä on
yhtiön taloudellisen raportoinnin ja tarkastuksen osalta erityisesti seurata ja arvioida:
1) vakuutusyhtiön taloudellista raportointijärjestelmää;
2) vakuutusyhtiön sisäisen valvonnan ja tarkastuksen sekä riskienhallintajärjestelmien tehokkuutta;
3) miten vakuutusyhtiön ja sen lähipiiriin kuuluvan kesken tehtävät sopimukset ja muut
oikeustoimet täyttävät 5 luvun 6 a §:n ja 6 luvun 4 a §:n esteellisyyssäännösten soveltamatta jättämisen
vaatimukset vakuutusyhtiön tavanomaiseen toimintaan kuulumisesta ja markkinaehdoista;
4) tilintarkastajan riippumattomuutta ja erityisesti tämän harjoittamaa muiden kuin tilintarkastuspalveluiden
tarjoamista.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 31/155Edellä 1 momentissa mainittujen tehtävien lisäksi vakuutusyhtiön hallituksen on seurattava yhtiön
tilintarkastusta ja valmisteltava yhtiön tilintarkastajan valinta. Edellä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettujen
toimien sisäiseen valvontaan ei saa ottaa osaa hallituksen jäsen, joka on lähipiirisuhteessa valvonnan
kohteena olevaan toimeen.
Mitä 1 momentin 4 kohdassa ja 2 momentissa säädetään, ei koske vakuutusyhtiötä, jonka emoyhteisössä
hoidetaan kyseiset tehtävät.
Edellä 1 ja 2 momentissa mainittujen tehtävien lisäksi pörssiyhtiössä hallituksen on laadittava
arvopaperimarkkinalain 7 luvun 7 b §:ssä tarkoitettu palkitsemisraportti.
3 §
Hallituksen jäsenet, varajäsenet ja puheenjohtaja
Hallitukseen on valittava vähintään kolme jäsentä. Jos hallituksessa on yksi tai useampi varajäsen, sitä mitä
tässä laissa ja osakeyhtiölaissa säädetään hallituksen jäsenestä, sovelletaan vastaavasti varajäseneen.
Hallituksessa on oltava puheenjohtaja. Puheenjohtajan valitsee hallitus, jollei hallitusta valittaessa ole
päätetty toisin tai yhtiöjärjestyksessä määrätä toisin. Puheenjohtajana ei saa toimia yhtiön toimitusjohtaja
eikä 19 §:ssä tarkoitettu yhtiön vastuullinen vakuutusmatemaatikko. (13.12.2013/981)
4 § (20.3.2015/303)
Hallituksen jäsenen kelpoisuus
Hallituksen jäsenenä ei voi olla oikeushenkilö eikä alaikäinen tai se, jolle on määrätty edunvalvoja, jonka
toimintakelpoisuutta on rajoitettu tai joka on konkurssissa. Liiketoimintakiellon vaikutuksesta kelpoisuuteen
säädetään liiketoimintakiellosta annetussa laissa (1059/1985) .
Vähintään yhdellä hallituksen jäsenistä on oltava asuinpaikka Euroopan talousalueella.
Hallituksen jäsenen on oltava hyvämaineinen ja hänellä on oltava tehtävän hoitamisen vaatima ammatillinen
pätevyys ja kokemus. Lisäksi hallituksessa on oltava edustettuna sellainen yleinen vakuutustoiminnan
tuntemus kuin vakuutusyhtiön toiminnan laatuun ja laajuuteen katsoen on tarpeen.
Vakuutusyhtiön on ilmoitettava hallituksen jäsenten muutoksista viipymättä Finanssivalvonnalle.
Ilmoituksessa on esitettävä selvitys siitä, että hallituksen jäsenet täyttävät 1–3 momentin mukaiset
vaatimukset.
Mitä 2 §:n 2 momentissa sekä tämän pykälän 1, 3 ja 4 momentissa säädetään vakuutusyhtiön hallituksen
jäsenestä, sovelletaan myös vakuutusomistusyhteisön hallituksen jäseneen.
Lisäksi hallituksen jäsenen kelpoisuudesta säädetään komission asetuksen I osaston IX luvun 3 jaksossa.
4 a § (12.4.2019/518)
Pörssiyhtiön hallituksen jäsenen esteellisyys
Osakeyhtiölain 6 luvun 4 §:n toisesta virkkeestä poiketen pörssiyhtiön hallituksen jäsen ei saa osallistua
yhtiön tai sen tytäryhteisön hallituksessa sellaisen sopimuksen käsittelyyn, jonka osapuolena on häneen
tämän lain 1 luvun 24 c §:ssä tarkoitetussa lähipiirisuhteessa oleva, ja oikeustoimi ei ole pörssiyhtiön
tavanomaista liiketoimintaa tai sitä ei toteuteta tavanomaisin kaupallisin ehdoin. Tällaista sopimusta koskeva
päätös on pätevä, jos sitä kannattaa päätökseen vaadittava enemmistö niistä pörssiyhtiön tai sen suomalaisen
tytäryhteisön hallituksen jäsenistä, jotka eivät ole lähipiirisuhteessa päätettävään asiaan.
Mitä tässä pykälässä säädetään sopimuksesta, sovelletaan vastaavasti muuhun oikeustoimeen sekä
oikeudenkäyntiin ja muuhun puhevallan käyttämiseen.
Pörssiyhtiön hallitus päättää osakeyhtiölain 6 luvun 4 §:ssä ja tämän pykälän 1 tai 2 momentissa tarkoitetusta
pörssiyhtiön toimesta, jollei toimivallan jaosta yhtiössä laissa toisin säädetä tai yhtiöjärjestyksessä toisin
määrätä.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 32/155Edellä tässä pykälässä säädettyä ei sovelleta pörssiyhtiön ja sen tytäryhteisön väliseen toimeen, jos yhtiö ja
sen muut tytäryhteisöt omistavat kaikki ensin mainitun tytäryhteisön osakkeet tai, jos yhtiö ja sen
tytäryhteisöt eivät omista kaikkia ensin mainitun tytäryhteisön osakkeita, muulla yhtiön lähipiiriin kuuluvalla
ei ole taloudellista etua ensin mainitussa tytäryhteisössä.
5 §
Toimitusjohtajaan ja tämän sijaiseen sovellettavat säännökset
Toimitusjohtajaan sovelletaan, mitä hallituksen jäsenestä säädetään 4 §:n 1, 3 ja 4 momentissa sekä
osakeyhtiölain 6 luvun 2 §:n 2 momentissa ja 4 §:ssä. Pörssiyhtiön toimitusjohtajaan sovelletaan lisäksi, mitä
4 a §:n 1 momentissa säädetään pörssiyhtiön hallituksen jäsenen esteellisyydestä tytäryhteisön
päätöksenteossa. (12.4.2019/518)
Toimitusjohtajan asuinpaikan on aina oltava Euroopan talousalueella.
Mitä tässä laissa ja osakeyhtiölaissa säädetään toimitusjohtajasta, sovelletaan myös hänen sijaiseensa.
4 momentti on kumottu L:lla 27.3.2009/21 1.
Tämän luvun 19 §:ssä tarkoitettu yhtiön vastuullinen vakuutusmatemaatikko ei saa toimia vakuutusyhtiön
toimitusjohtajana. (13.12.2013/981)
Mitä edellä 2 §:n 2 momentissa ja tämän pykälän 1 momentissa säädetään vakuutusyhtiön toimitusjohtajasta,
sovelletaan vastaavasti vakuutusomistusyhteisön toimitusjohtajaan.
6 §
Menettely toimikelpoisen hallituksen tai toimitusjohtajan puuttuessa
Jollei yhtiöllä ole kaupparekisteriin merkittyä toimikelpoista hallitusta, V akuutusvalvontaviraston on
kutsuttava yhtiökokous tai, jos hallitus on hallintoneuvoston valitsema, tämä valitsemaan hallitusta. Jollei
yhtiöllä ole kaupparekisteriin merkittyä toimitusjohtajaa, V akuutusvalvontaviraston on kutsuttava hallitus
valitsemaan toimitusjohtaja. Jollei hallitusta tai toimitusjohtajaa valita taikka tätä viipymättä ilmoiteta
kaupparekisteriin, V akuutusvalvontaviraston on määrättävä yksi tai useampi toimitsija hoitamaan yhtiön
asioita, kunnes hallitus tai toimitusjohtaja on valittu ja merkitty rekisteriin.
Jollei yhtiöllä ole kaupparekisteriin merkittyä toimikelpoista hallitusta, koska hallituksen jäsentä, joka
yhtiöjärjestyksen mukaan on asetettava muussa järjestyksessä kuin yhtiökokouksen tai hallintoneuvoston
päätöksellä, ei ole asetettu, on V akuutusvalvontaviraston määrättävä yksi tai useampi toimitsija tämän
sijaisena hoitamaan yhtiön asioita, kunnes hallituksen jäsen on valittu ja merkitty rekisteriin.
Jollei V akuutusvalvontavirasto jo ole ryhtynyt tarvittaviin toimiin, hakemuksen tässä pykälässä tarkoitetussa
tapauksessa saa V akuutusvalvontavirastolle tehdä hallituksen jäsen, toimitusjohtaja, osakas, velkoja tai muu,
jonka oikeus saattaa riippua siitä, että yhtiöllä on toimikelpoinen hallitus ja toimitusjohtaja.
7 §
Hallintoneuvostoon sovellettavat säännökset
Hallintoneuvostoon ja sen jäseneen sovelletaan lisäksi, mitä 4 §:n 1 momentissa samoin kuin osakeyhtiölain
6 luvun 2 §:n 2 momentissa sekä 3–6, 9 ja 1 1–13 §:ssä säädetään.
Pörssiyhtiön hallintoneuvoston jäsenten palkitsemiseen sovelletaan lisäksi, mitä osakeyhtiölain 6 luvun 14 a
§:ssä säädetään hallituksen jäsenten palkitsemisesta. (12.4.2019/518)
7 a § (12.8.2016/630)
Tarkastusvaliokunta
Vakuutusyhtiö huolehtii tarkastusvaliokunnan toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä.
Tarkastusvaliokuntaan, sen tehtäviin ja tarkastusvaliokunnan jäseniin sovelletaan osakeyhtiölain 6 luvun 16
a–16 c §:ää.
Hallintojärjestelmä (13.12.2013/981)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 33/1558 § (13.12.2013/981)
Yleiset hallintovaatimukset
Vakuutusyhtiöllä on oltava liiketoiminnan laatuun ja laajuuteen nähden riittävä hallintojärjestelmä, jossa
vastuualueet on määritelty sekä jaettu ja erotettu toisistaan ja joka tekee mahdolliseksi terveiden ja
varovaisten liikeperiaatteiden noudattamisen liiketoiminnassa sekä varmistaa tiedonkulun yhtiössä.
Hallintojärjestelmän on täytettävä 9–20 §:ssä säädetyt vaatimukset.
Vakuutusyhtiöllä on oltava hallituksen hyväksymät kirjalliset toimintaperiaatteet yhtiön johdon ja keskeisistä
toiminnoista vastaavien henkilöiden kelpoisuusvaatimusten täyttämisen varmistamisesta, sisäisestä
valvonnasta, riskienhallinnasta, sisäisestä tarkastuksesta, palkitsemisesta ja toimintojen ulkoistamisen
järjestämisestä, jos toimintoja ulkoistetaan. Lisäksi toimintaperiaatteissa on oltava 10 luvun 8 §:ssä
tarkoitetun volatiliteettikorjauksen soveltamisperusteita koskevat periaatteet, jos yhtiö käyttää sitä.
Toimintaperiaatteissa on selkeästi määriteltävä vastuut, tavoitteet, prosessit ja sovellettavat
raportointimenettelyt. (20.3.2015/303)
Hallintojärjestelmä ja kirjalliset toimintaperiaatteet on pidettävä ajantasaisina, ja niitä on arvioitava
säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa.
Vakuutusyhtiön on varmistettava toimintansa jatkuvuus ja toimintavarmuus. Tätä varten yhtiöllä on oltava
jatkuvuussuunnitelma.
Lisäksi vakuutusyhtiön hallintojärjestelmää koskevista vaatimuksista säädetään komission asetuksen I
osaston IX luvun 1 jaksossa. (20.3.2015/303)
9 § (13.12.2013/981)
Erityistä kelpoisuutta vaativat toiminnot
Vakuutusyhtiön hallituksen on määriteltävä yhtiön keskeiset toiminnot. Keskeisistä toiminnoista vastaavien
henkilöiden on oltava hyvämaineisia, ja heillä on oltava tehtävän vaatima ammatillinen pätevyys ja kokemus.
Mitä 4 §:n 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös näistä keskeisistä toiminnoista vastaaviin henkilöihin.
Vakuutusyhtiön on ilmoitettava 1 momentissa tarkoitettujen keskeisistä toiminnoista vastaavien henkilöiden
muutoksista viipymättä Finanssivalvonnalle. Ilmoituksessa on esitettävä selvitys siitä, että keskeisistä
toiminnoista vastaavat henkilöt ovat sopivia ja luotettavia. (20.3.2015/303)
Lisäksi 1 1, 14, 15 ja 18 §:ssä tarkoitettujen keskeisten toimintojen tehtävistä säädetään komission asetuksen I
osaston IX luvun 1 ja 2 jaksossa ja erityistä kelpoisuutta vaativista toiminnoista vastaavien henkilöiden
sopivuudesta ja luotettavuudesta 3 jaksossa. (20.3.2015/303)
Väliotsikko on kumottu L:lla 13.12.2013/981. (13.12.2013/981)
10 § (20.3.2015/303)
Riskienhallinta
Vakuutusyhtiöllä on oltava riskienhallintajärjestelmä, joka kattaa 1 1 luvun 3 §:n mukaisesti
vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskentaan sisältyvien riskien ohella ne riskit, joita ei tässä laskennassa
huomioida. Riskienhallinnan tulee kattaa yhtiöön kohdistuvien yksittäisten riskien ja riskien
yhteisvaikutusten jatkuva tunnistaminen, mittaaminen, seuranta, hallinta ja raportointi.
Vakuutusyhtiöllä on oltava riskienhallintastrategia, joka ei saa olla ristiriidassa yhtiön liiketoimintastrategian
kanssa.
Riskienhallinnan on katettava vähintään seuraavat osa-alueet:
1) vakuutusten myöntäminen;
2) myönnetyistä vakuutuksista johtuvien vastuiden merkitseminen 9 ja 10 luvussa tarkoitettuun
vastuuvelkaan;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 34/1553) varojen ja vastuiden hallinta;
4) johdannaiset ja niihin verrattavat sitoumukset sekä muut sijoitukset;
5) maksuvalmius;
6) keskittymäriskin hallinta;
7) operatiivisten riskien hallinta;
8) jälleenvakuutuksen järjestäminen ja muut riskienvähentämiskeinot;
9) luottoluokitusten asianmukaisuus;
10) maksuvalmiussuunnitelma, jossa ennustetaan tulo- ja menokassavirtojen suhde 10 luvun 8 §:n mukaisen
vastaavuuskorjauksen tai volatiliteettikorjauksen alaisiin varoihin ja vastuisiin, jos sellaista korjausta
käytetään.
Vakuutusyhtiön on varojen ja vastuiden hallinnan osalta säännöllisesti arvioitava ja toimitettava vuosittain
Finanssivalvonnalle 25 luvun 3 §:n mukaisesti tiedot, jotka koskevat:
1) 10 luvussa tarkoitetun vakavaraisuuslaskennan vastuuvelan ja 12 luvussa tarkoitetun oman varallisuuden
herkkyyttä asiaankuuluvan riskittömän korkokäyrän ekstrapoloinnin perusoletuksille;
2) jos yhtiö käyttää 10 luvun 8 §:ssä tarkoitettua vastaavuuskorjausta:
a) 10 luvussa tarkoitetun vakavaraisuuslaskennan vastuuvelan ja 12 luvussa tarkoitetun oman varallisuuden
herkkyyttä liittyen vastaavuuskorjauksen laskennan perusoletuksiin, mukaan luettuna perusmar ginaalin
laskenta, sekä erillään hallinnoitavien omaisuuserien pakkomyynnin mahdollista vaikutusta hyväksyttävään
omaan varallisuuteen;
b) 10 luvussa tarkoitetun vakavaraisuuslaskennan vastuuvelan ja 12 luvussa tarkoitetun oman varallisuuden
herkkyyttä liittyen erillään hallinnoitavaan omaisuuseräryhmään liittyviin muutoksiin; ja
c) vastaavuuskorjauksen nollaamisen vaikutusta; sekä
3) jos yhtiö käyttää 10 luvun 8 §:ssä tarkoitettua volatiliteettikorjausta:
a) 10 luvussa tarkoitetun vakavaraisuuslaskennan vastuuvelan ja 12 luvussa tarkoitetun oman varallisuuden
herkkyyttä liittyen volatiliteettikorjauksen laskennan perusoletuksiin ja omaisuuserien pakkomyynnin
mahdollista vaikutusta hyväksyttävään omaan varallisuuteen; ja
b) volatiliteettikorjauksen nollaamisen vaikutusta.
11 § (13.12.2013/981)
Riskienhallintatoiminto
Vakuutusyhtiöllä on oltava riskienhallintatoiminto, joka on riippumaton riskejä ottavista toiminnoista.
Riskienhallintatoiminnon on:
1) avustettava hallitusta ja muita toimintoja tehokkaan riskienhallinnan varmistamiseksi;
2) seurattava riskienhallintajärjestelmän toimivuutta ja yhtiön yleistä riskiprofiilia kokonaisuutena;
3) raportoitava riskeille altistumisesta ja neuvottava hallitusta riskienhallintaa koskevissa asioissa, kuten
yhtiön liiketoimintastrategian valmistelussa, keskeisissä hankkeissa ja sijoituksissa;
4) tunnistettava ja arvioitava kehittyviä riskejä.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 35/155Jos vakuutusyhtiö käyttää vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskentaan 1 1 luvun 21 §:n mukaisesti
hyväksyttyä sisäistä mallia, riskienhallintatoiminnon on huolehdittava:
1) sisäisen mallin suunnittelusta, testauksesta ja laadunvarmistuksesta;
2) sisäisen mallin ja siihen myöhemmin tehtävien muutosten kuvaamisesta;
3) sisäisen mallin toimivuuden arvioinnista ja raportoinnista;
4) tietojen antamisesta hallitukselle ja toimitusjohtajalle sisäisen mallin toimivuudesta ja kehittämisestä sekä
aikaisemmin havaittujen puutteiden korjaamisen edistymisestä.
(20.3.2015/303)
12 § (20.3.2015/303)
Riski- ja vakavaraisuusarvion sisältö
Osana riskienhallintaa vakuutusyhtiön on tehtävä yhtiön liiketoiminnan ja liiketoimintastrategian riski- ja
vakavaraisuusarviointi ainakin:
1) yhtiön kokonaisvakavaraisuuden tarpeesta;
2) 11 luvussa säädettyjen pääomavaatimusten ja 10 luvussa säädettyjen vastuuvelkaa koskevien vaatimusten
jatkuvasta noudattamisesta;
3) siitä, missä määrin yhtiön riskiprofiili poikkeaa 1 1 luvun 2 §:n mukaisen
vakavaraisuuspääomavaatimuksen perusoletuksista, jos vakavaraisuuspääomavaatimus lasketaan
standardikaavaa käyttäen taikka osittaista tai kokonaista sisäistä mallia käyttäen.
Edellä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettu arviointi on tehtävä:
1) ottaen huomioon vastaavuus- ja volatiliteettikorjauksen ja vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain
voimaantulosta annetun lain (304/2015)  mukaisten siirtymätoimenpiteiden soveltamisen vaikutukset; sekä
2) ottamatta 1 kohdassa tarkoitettuja seikkoja huomioon.
Edellä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettu arviointi on tehtävä samalla, kun sisäisen mallin tulokset
mukautetaan vakavaraisuuspääomavaatimukseksi, jos 1 1 luvun 2 §:n mukaisen
vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskemiseen käytetään sisäistä mallia ja sisäisessä mallissa käytetään
mainitun luvun 25 §:n 1 momentissa tarkoitettua muuta kuin mainitun luvun 2 §:n mukaista riskimittaa tai
ajanjaksoa.
12 a § (20.3.2015/303)
Riski- ja vakavaraisuusarvion laatiminen, raportointi ja käyttö
Vakuutusyhtiön on tehtävä 12 §:ssä tarkoitettu riski- ja vakavaraisuusarvio säännöllisesti sekä viipymättä, jos
yhtiön riskiprofiili on muuttunut merkittävästi.
Finanssivalvonta voi antaa luvan tehdä riski- ja vakavaraisuusarvion osana 26 luvussa tarkoitetun
vakuutusryhmän tekemää riski- ja vakavaraisuusarviota.
Vakuutusyhtiön on raportoitava Finanssivalvonnalle riski- ja vakavaraisuusarvionsa tuloksista.
Riski- ja vakavaraisuusarvio on aina otettava huomioon vakuutusyhtiön strategisissa päätöksissä.
Vakuutusyhtiön 1 1 luvussa tarkoitettu pääomavaatimus ei saa pohjautua yhtiön riski- ja
vakavaraisuusarvioon.
13 § (13.12.2013/981)
Asiakkaiden tunteminen
Vakuutusyhtiön on tunnettava asiakkaansa.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 36/155Vakuutusyhtiöllä on oltava riittävät riskienhallintajärjestelmät, joilla se voi arvioida asiakkaista toiminnalleen
aiheutuvia rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskejä.
Asiakkaan tuntemisesta säädetään lisäksi rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä annetussa
laissa (444/2017) . (28.3.2017/461)
14 § (13.12.2013/981)
Sisäinen valvonta
Vakuutusyhtiöllä on oltava sisäinen valvonta, joka kattaa yhtiön kirjanpidon, hallinnon, varainhoidon ja muut
keskeiset toiminnot. Sisäiseen valvontaan kuuluu myös asianmukaisen raportoinnin varmistaminen yhtiön
kaikilla or ganisaatiotasoilla.
Sisäiseen valvontaan kuuluu säännösten noudattamista valvova toiminto. T oiminnon on myös arvioitava
säännösten noudattamisessa mahdollisesti esiintyneiden puutteiden estämiseksi ja korjaamiseksi yhtiössä
tehtyjen toimenpiteiden riittävyyttä.
15 § (13.12.2013/981)
Sisäinen tarkastus
Vakuutusyhtiöllä on oltava sisäinen tarkastus, joka arvioi yhtiön sisäisen valvonnan ja muun hallinnon
riittävyyttä ja tehokkuutta.
Sisäisen tarkastuksen on oltava riippumaton yhtiön operatiivisesta toiminnasta.
Sisäisen tarkastuksen tuloksista ja toimenpidesuosituksista on vähintään kerran vuodessa raportoitava
hallitukselle ja toimitusjohtajalle, joiden on päätettävä, mihin toimiin sisäisen tarkastuksen tulosten ja
suositusten johdosta on ryhdyttävä, ja varmistettava, että nämä toimenpiteet toteutetaan.
16 § (20.3.2015/303)
Ulkoistaminen
Vakuutusyhtiö, joka on ulkoistanut toimintojaan tai tehtäviään, on ulkoistamisesta huolimatta vastuussa lain
ja lakia alemmanasteisten säännösten ja määräysten mukaisista velvoitteista.
Keskeisiä toimintoja tai tehtäviä ei saa ulkoistaa tavalla, joka johtaa:
1) yhtiön hallintojärjestelmän laadun olennaiseen heikkenemiseen;
2) operatiivisen riskin kohtuuttomaan kasvamiseen;
3) Finanssivalvonnan valvontamahdollisuuksien heikkenemiseen; tai
4) vakuutuksenottajille, vakuutetuille ja korvauksensaajille tarjottavan palvelun heikkenemiseen.
Vakuutusyhtiön on etukäteen ilmoitettava Finanssivalvonnalle aikomuksestaan ulkoistaa keskeisiä toimintoja
tai tehtäviä sekä ulkoistamista koskevista myöhemmistä merkittävistä muutoksista.
Keskeisen toiminnon tai tehtävän ulkoistamisesta on tehtävä kirjallinen sopimus.
Lisäksi ulkoistamiseen liittyvien seikkojen huomioon ottamisesta säädetään komission asetuksen I osaston
IX luvun 4 jaksossa.
17 § (13.12.2013/981)
Palkitsemisjärjestelmä
Vakuutusyhtiön palkitsemisjärjestelmän on oltava vakuutusyhtiön liiketoiminta- ja riskienhallintastrategian
ja tavoitteiden mukainen sekä vastata yhtiön pitkän aikavälin etua.
Palkitsemisjärjestelmän tulee olla sopusoinnussa vakuutusyhtiön riskienhallinnan kanssa ja edistää sitä.
Palkitsemisjärjestelmä ei saa kannustaa riskinottoon, joka ylittää yhtiön riskinkantokyvyn perusteella
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 37/155määritellyn tai muuten kestävän riskitason.
Palkitsemisjärjestelmällä on pyrittävä välttämään eturistiriitoja.
Lisäksi palkitsemisjärjestelmissä huomioon otettavista seikoista säädetään komission asetuksen I osaston IX
luvun 5 jaksossa. (20.3.2015/303)
17 a § (29.6.2016/523)
Rikkomuksista ilmoittaminen
Vakuutusyhtiöllä on oltava menettely , jota noudattamalla sen palveluksessa olevat voivat ilmoittaa yhtiön
sisällä riippumattoman kanavan kautta markkinoiden väärinkäytöstä (markkinoiden väärinkäyttöasetus) sekä
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY ja komission direktiivien 2003/124/EY ,
2003/125/EY ja 2004/72/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o
596/2014 epäillystä rikkomisesta. Ilmoitusmenettelyn tulee sisältää asianmukaiset ja riittävät toimenpiteet,
joilla järjestetään ilmoitusten asianmukainen käsittely sekä suojataan ilmoituksen tekijää ja turvataan
ilmoituksen tekijän ja ilmoituksen kohteena olevan henkilötietojen suoja. Ilmoitusmenettelyn tulee lisäksi
sisältää ohjeet, joilla turvataan ilmoituksen tekijän henkilöllisyyden suoja, jollei rikkomuksen selvittämiseksi
tai muuten viranomaisen oikeudesta tietojen saamiseen laissa toisin säädetä. (17.4.2020/257)
Vakuutusyhtiön on säilytettävä 1 momentissa tarkoitettua ilmoitusta koskevat tarpeelliset tiedot. T iedot on
poistettava viiden vuoden kuluttua ilmoituksen tekemisestä, jollei tietojen edelleen säilyttäminen ole tarpeen
rikostutkinnan, vireillä olevan oikeudenkäynnin, viranomaistutkinnan taikka ilmoituksen tekijän tai
ilmoituksen kohteena olevan henkilön oikeuksien turvaamiseksi. T ietojen edelleen säilyttämisen
tarpeellisuus on tutkittava viimeistään kolmen vuoden kuluttua edellisestä tarkistamisesta. T arkistamisesta on
tehtävä merkintä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetulla ilmoituksen kohteena olevalla rekisteröidyllä ei ole luonnollisten
henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin
95/46/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen
tietosuoja-asetus), jäljempänä tietosuoja-asetus , 15 artiklan mukaista oikeutta saada pääsyä sellaisiin 1 ja 2
momentissa tarkoitettuihin tietoihin, joiden antaminen voisi haitata epäiltyjen rikkomisten selvittämistä.
(17.4.2020/257)
Aktuaaritoiminto ja vastuullinen vakuutusmatemaatikko (13.12.2013/981)
18 § (20.3.2015/303)
Aktuaaritoiminto
Vakuutusyhtiössä on oltava aktuaaritoiminto.
Aktuaaritoiminnon tehtävänä on:
1) koordinoida 9 ja 10 luvussa tarkoitetun vastuuvelan laskemista;
2) varmistaa 9 ja 10 luvussa tarkoitetun vastuuvelan laskennan menetelmien ja mallien sekä vastuuvelan
laskennassa tehtyjen oletusten asianmukaisuus;
3) arvioida 10 luvussa tarkoitetun vastuuvelan laskennassa käytettyjen tietojen riittävyyttä ja laatua;
3 a) verrata 10 luvun 6 §:ssä tarkoitettuja parhaita estimaatteja kokemusperäisiin tietoihin;
3 b) valvoa vakuutusteknisen vastuuvelan laskentaa 10 luvun 1 1 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa;
4) raportoida yhtiön hallitukselle vastuuvelan laskennan luotettavuudesta ja asianmukaisuudesta;
5) antaa yhtiön hallitukselle lausunto vakuutusyhtiön yleisestä vakuutuspolitiikasta;
6) antaa yhtiön hallitukselle lausunto jälleenvakuutusjärjestelyjen tarkoituksenmukaisuudesta;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 38/1557) osallistua 10 §:ssä tarkoitetun riskienhallintajärjestelmän tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja 12 §:ssä
tarkoitetun riski- ja vakavaraisuusarvion laatimiseen.
Aktuaaritoiminnon on vähintään kerran vuodessa annettava hallitukselle raportti suorittamistaan tehtävistä ja
niiden tuloksista sekä mahdollisista puutteista ja suosituksista puutteiden korjaamiseksi.
Aktuaaritoiminto on annettava sellaisten henkilöiden hoidettavaksi, joilla on vakuutusyhtiön liiketoimintaan
liittyviin riskeihin nähden riittävät tiedot vakuutus- ja finanssimatematiikasta ja riittävä ammattipätevyys.
19 § (13.12.2013/981)
Vakuutusyhtiön vastuullinen vakuutusmatemaatikko
Vakuutusyhtiöllä on oltava vastuullinen vakuutusmatemaatikko, jonka kelpoisuuden sosiaali- ja
terveysministeriö on vahvistanut 31 luvun 6 §:n nojalla tai jonka kelpoisuus on 31 luvun 7 §:n nojalla
rinnastettavissa tähän.
Vastuullisen vakuutusmatemaatikon ottamisesta ja eroamisesta on tehtävä ilmoitus Finanssivalvonnalle.
20 § (13.12.2013/981)
Vastuullisen vakuutusmatemaatikon velvollisuudet ja tiedonsaantioikeus
Vastuullisen vakuutusmatemaatikon tehtävänä on huolehtia yhtiössä sovellettavien vakuutusmatemaattisten
menetelmien asianmukaisuudesta sekä siitä, että yhtiön vakuutusmaksujen ja vastuuvelan määräämistapa ja
määrä täyttävät tämän lain, työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain ja lakisääteisiä vakuutuksia koskevien
lakien sekä edellä mainittujen lakien nojalla annettujen asetusten ja Finanssivalvonnan määräysten mukaiset
vaatimukset.
Vastuullisen vakuutusmatemaatikon on tehtävä riskienhallintaa ja sijoitustoimintaa varten yhtiön hallitukselle
selvitys vastuuvelan luonteen ja tuottovaateen sekä vakavaraisuuden ja maksuvalmiuden ylläpidon
asettamista vaatimuksista sekä yhtiön vakuutusteknisten riskien hallinnan asianmukaisuudesta ottaen
huomioon yhtiön toiminnan laatu ja laajuus.
Vastuullisella vakuutusmatemaatikolla on oikeus saada yhtiöltä käyttöönsä kaikki selvitykset ja tiedot, joita
hän tarvitsee 1 ja 2 momenttien mukaisia tehtäviä suorittaessaan.
Jos vastuullinen vakuutusmatemaatikko havaitsee puutteita 1–3 momenteissa tarkoitetuissa asioissa, hänen
on tehtävä yhtiön hallitukselle esitys asiantilan korjaamisesta. V astuullisella vakuutusmatemaatikolla on
oikeus saada tieto siitä, millaisiin toimiin hallitus on ryhtynyt hänen esityksensä johdosta.
Varojen sijoittaminen (20.3.2015/303)
20 a § (20.3.2015/303)
Varovaisuusperiaate
Vakuutusyhtiö saa sijoittaa varojaan vain sellaiseen omaisuuteen ja sellaisiin rahoitusvälineisiin, joihin
liittyvät riskit yhtiö voi tunnistaa, mitata, seurata, hallita, valvoa ja raportoida. Yhtiön on otettava nämä riskit
huomioon arvioidessaan 12 §:n mukaisesti kokonaisvakavaraisuustarvettaan.
Vakuutusyhtiön sijoitustoiminnassa on varmistettava sijoitusten turvaavuus, rahaksi muutettavuus, tuottavuus
ja saatavuus sijaintipaikasta.
Varat on sijoitettava siten, että otetaan huomioon vakuutussopimuksista aiheutuneiden 10 luvun mukaisten
vastuiden luonne ja kesto. V arat on sijoitettava vakuutettujen etujen mukaisesti ottaen huomioon yhtiön
julkistetut sijoitustoimintaa koskevat tavoitteet ja muut tavoitteet. Jos yhtiön edut ja vakuutetut edut ovat
ristiriidassa keskenään, sijoitukset on tehtävä vakuutettujen etujen mukaisesti.
Sijoitussidonnaisia vakuutuksia lukuun ottamatta johdannaissopimuksia voidaan käyttää ainoastaan, jos
niiden avulla voidaan pienentää riskejä tai helpottaa sijoitusomaisuuden tehokasta hoitoa.
Sijoitukset ja varat, jotka eivät ole kaupankäynnin kohteena kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetussa
laissa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla, on pidettävä varovaisella tasolla.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 39/155Lisäksi vakuutusyhtiön varojen sijoittamisesta säädetään komission asetuksen I osaston VIII luvussa.
20 b § (20.3.2015/303)
Varojen hajauttaminen
Vakuutusyhtiön sijoitukset on hajautettava riittävästi liiallisen riippuvuuden välttämiseksi tietystä
omaisuuserästä, liikkeellelaskijasta tai yritysryhmästä taikka maantieteellisestä alueesta sekä riskin liiallisen
keskittymisen estämiseksi sijoitusomaisuudessa.
20 c § (20.3.2015/303)
Sijoitussidonnaiset vakuutukset
Vakuutusluokista annetun lain 15 §:ssä tarkoitettuihin sijoitussidonnaisiin vakuutuksiin sovelletaan 20 a §:n
lisäksi tämän pykälän säännöksiä.
Sijoitussidonnaisten vakuutusten 10 luvun mukainen vastuuvelka on katettava mahdollisimman tarkasti
näiden vakuutusten arvonkehitystä määrääviin sijoituskohteisiin kuuluvin varoin.
Sijoitussidonnaisen vakuutuksen arvonkehityksen määrääviin sijoituskohteisiin kuuluville omaisuuserille on
voitava jatkuvasti määrittää arvo ja omaisuuserät on voitava muuttaa rahaksi vakuutuksen sopimusehtojen
mukaisesti. Sijoitussidonnaisten vakuutusten arvonkehityksen määrääviin omaisuuseriin ei saa kuulua
vakuutusyhtiön omia osakkeita tai osuuksia.
Jos sijoitussidonnaiseen vakuutukseen sisältyy sijoitetun pääoman säilymistä koskeva vakuutusyhtiön
antama lupaus tai muu yhtiön takaama etuus, kyseisestä lupauksesta tai etuudesta johtuvan 10 luvun
mukaisen vastuuvelan lisäyksen osalta sijoitustoiminnassa on noudatettava 20 a ja 20 b §:n säännöksiä.
Sijoitussidonnaisten vakuutusten katteena olevat sijoitukset on pidettävä erillään muista varoista.
Omistajaohjaus, sijoitusstrategia sekä tiedot järjestelyistä omaisuudenhoitajan, rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston
hoitajan kanssa (12.4.2019/518)
20 d § (12.4.2019/518)
Henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön omistajaohjauksen periaatteet sekä niitä koskevien tietojen julkistaminen
Henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön, joka sijoittaa kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetussa
laissa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla kaupankäynnin kohteena olevan yhtiön osakkeeseen, on
laadittava omistajaohjauksen periaatteet.
Omistajaohjauksen periaatteissa on kuvattava, miten omistajaohjaus liittyy henkivakuutusta harjoittavan
vakuutusyhtiön sijoitusstrategiaan. Periaatteissa on kuvattava menettelytavat 1 momentissa tarkoitettujen
kohdeyhtiöiden toiminnan seuraamiseksi henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön sijoitusstrategian
kannalta merkityksellisissä asioissa sekä äänioikeuden ja muiden osakkeisiin liittyvien oikeuksien
käyttämiseksi. Periaatteissa on kuvattava, miten henkivakuutusta harjoittava vakuutusyhtiö käy
vuoropuhelua 1 momentissa tarkoitettujen kohdeyhtiöiden, niiden muiden osakkaiden ja sidosryhmien
kanssa. Periaatteissa on lisäksi kuvattava, miten henkivakuutusta harjoittava vakuutusyhtiö tunnistaa,
ehkäisee ja estää vaikuttamiseen liittyviä eturistiriitoja.
Henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön on julkistettava internetsivuillaan maksutta omistajaohjauksen
periaatteet ja vuosittainen selvitys niiden toteutumisesta. Henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön on
julkistettava ainakin selvitys äänestyskäyttäytymisestään, merkittävimmistä äänestystapahtumista sekä
mahdollisesta arvopaperimarkkinalaissa tarkoitetun valtakirjaneuvonantajan käytöstä. Jos sijoituspalvelulain
(747/2012) 6 b luvun 5 §:n  1 momentissa tarkoitettu omaisuudenhoitaja, sijoitusrahastolaissa (213/2019)
tarkoitettu rahastoyhtiö tai vaihtoehtorahastojen hoitajista annetun lain (162/2014) 3 luvun 1 §:ssä  tarkoitettu
vaihtoehtorahaston hoitaja toteuttaa omistajaohjauksen periaatteita henkivakuutusta harjoittavan
vakuutusyhtiön lukuun, henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön on julkistettava tieto siitä, missä
omaisuudenhoitaja, rahastoyhtiö tai vaihtoehtorahaston hoitaja on asettanut tällaiset äänestystiedot yleisesti
saataville.
Jos henkivakuutusta harjoittava vakuutusyhtiö ei laadi 1 ja 2 momentissa tarkoitettuja periaatteita kokonaan
tai osittain tai julkista niitä tai niitä koskevaa selvitystä 3 momentissa tarkoitetulla tavalla, sen on
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 40/155julkistettava selvitys poikkeamisen syistä.
Mitä edellä 3 momentissa säädetään henkivakuutustoimintaa harjoittavasta vakuutusyhtiöstä, sovelletaan
myös henkivakuutustoimintaa harjoittavaan vakuutusyhtiöön, jonka lukuun sijoituspalvelulaissa tarkoitettu
ulkomainen ET A-sijoituspalveluyritys tai ulkomainen ET A-luottolaitos, sijoitusrahastolaissa tarkoitettu
ulkomainen ET A-rahastoyhtiö tai vaihtoehtorahastojen hoitajista annetussa laissa tarkoitettu ET A-
vaihtoehtorahaston hoitaja toteuttaa sijoitustoimintaa.
20 e § (12.4.2019/518)
Sijoitusstrategia sekä tiedot järjestelyistä omaisuudenhoitajan, vaihtoehtorahaston hoitajan tai rahastoyhtiön kanssa
Henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön, joka sijoittaa säännellyllä markkinalla kaupankäynnin
kohteena olevan yhtiön osakkeeseen, on sijoitusstrategiastaan julkistettava tiedot, miten sen oman pääoman
ehtoista sijoittamista koskevat osatekijät sovitetaan yhteen vastuiden luonteen ja keston kanssa.
Henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön on sijoitusstrategiastaan julkistettava tiedot myös siitä, miten
osatekijät vaikuttavat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä niiden varojen tuottoon.
Jos sijoituspalvelulain 6 b luvun 5 §:n 1 momentissa tarkoitettu omaisuudenhoitaja, sijoitusrahastolaissa
tarkoitettu rahastoyhtiö tai vaihtoehtorahastojen hoitajista annetun lain 3 luvun 1 §:ssä tarkoitettu
vaihtoehtorahaston hoitaja toteuttaa sijoitustoimintaa henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön lukuun,
tällaisen vakuutusyhtiön on julkistettava omaisuudenhoitajan, rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoitajan
kanssa tekemästään järjestelystä:
1) tiedot siitä, kuinka omaisuudenhoitajan, rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoitajan kanssa tehty
järjestely kannustaa omaisuudenhoitajaa, rahastoyhtiötä tai vaihtoehtorahaston hoitajaa sovittamaan
sijoitusstrategiansa ja -päätöksensä yhteen henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön vastuiden luonteen
ja keston kanssa erityisesti pitkäaikaisten vastuiden osalta;
2) tiedot siitä, kuinka kyseinen järjestely kannustaa omaisuudenhoitajaa, rahastoyhtiötä tai
vaihtoehtorahaston hoitajaa tekemään sijoituspäätökset kohdeyhtiön keskipitkän tai pitkän aikavälin
taloudellisen ja muun tuloksellisen suoriutumisen arviointien perusteella ja vaikuttamaan kohdeyhtiöön siten,
että kohdeyhtiön tulos paranee keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;
3) tiedot siitä, kuinka omaisuudenhoitajan, rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoitajan tulosten
arviointimenetelmä ja arvioinnin aikavälin pituus ja omaisuudenhoitopalveluista palkitseminen sopivat
yhteen henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön vastuiden luonteen ja keston kanssa erityisesti
pitkäaikaisten vastuiden osalta ja kuinka niissä otetaan huomioon pitkän aikavälin absoluuttinen tulos;
4) tiedot siitä, miten henkivakuutusta harjoittava vakuutusyhtiö valvoo omaisuudenhoitajalle, rahastoyhtiölle
tai vaihtoehtorahaston hoitajalle aiheutuvia salkun kiertonopeuden kustannuksia ja määrittelee tavoitteeksi
asetetun salkun kiertonopeuden tai kiertonopeuden rajat sekä valvoo niitä;
5) omaisuudenhoitajan, rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoitajan kanssa tehdyn järjestelyn kesto.
Jos omaisuudenhoitajan, rahastoyhtiön tai vaihtoehtorahaston hoitajan kanssa tehtyyn järjestelyyn ei sisälly
yhtä tai useampaa 2 momentissa tarkoitetuista tiedoista, henkivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön on
esitettävä selvitys poikkeamisen syistä.
Mitä 2 ja 3 momentissa säädetään henkivakuutusta harjoittavasta vakuutusyhtiöstä, sovelletaan myös
henkivakuutusta harjoittavaan vakuutusyhtiöön, jonka lukuun sijoituspalvelulaissa tarkoitettu ulkomainen
ETA-sijoituspalveluyritys tai ulkomainen ET A-luottolaitos, sijoitusrahastolaissa tarkoitettu ulkomainen ET A-
rahastoyhtiö tai vaihtoehtorahastojen hoitajista annetussa laissa tarkoitettu ET A-vaihtoehtorahaston hoitaja
toteuttaa sijoitustoimintaa.
Tässä pykälässä tarkoitettujen tietojen on oltava maksutta yleisesti saatavilla henkivakuutusta harjoittavan
vakuutusyhtiön internetsivuilla. Jos 2 momentissa tarkoitetut tiedot muuttuvat olennaisesti, muuttuneet tiedot
on päivitettävä internetsivuille vähintään vuosittain.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 41/155Tässä pykälässä tarkoitetut tiedot voidaan julkistaa osana vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevaa
kertomusta.
Määräykset ja poikkeusluvat (13.12.2013/981)
21 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan määräyksenantovaltuudet
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä:
1) 4 §:n 4 momentissa ja 9 §:n 3 momentissa tarkoitetuista ilmoituksista, joita sille on vakuutusyhtiöiden ja
vakuutusomistusyhteisöjen hallitusten jäsenten ja toimitusjohtajan sekä keskeisistä toiminnoista vastaavien
osalta toimitettava;
2) vakuutusomistusyhteisöjen 26 luvun 39 §:ssä tarkoitetun sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan
järjestämisestä;
3) 8 §:n 4 momentissa tarkoitetun jatkuvuussuunnitelman sisällöstä sekä tietojärjestelmien ja
tietoturvallisuuden järjestämisestä osana 10 §:n 3 momentissa tarkoitettua operatiivisten riskien hallintaa;
4) 13 §:n 1 momentissa tarkoitetuista asiakkaan tuntemisessa noudatettavista menettelytavoista ja 13 §:n 2
momentissa tarkoitetusta riskienhallinnasta;
5) 16 §:n 3 momentissa tarkoitetusta ulkoistamisilmoituksesta; (29.6.2016/523)
6) edellä 17 a §:ssä tarkoitettujen ilmoitusten  tekemisestä  ja  niiden käsittelystä vakuutusyhtiössä.
(29.6.2016/523)
22 § (13.12.2013/981)
Poikkeusluvat
Finanssivalvonta voi yksittäisessä tapauksessa vakuutusyhtiön hakemuksesta antaa luvan siihen, että:
1) 4 §:n 2 momentista poiketen kenelläkään vakuutusyhtiön hallituksen jäsenellä ei ole asuinpaikkaa ET A-
valtiossa;
2) 5 §:n 2 momentista poiketen vakuutusyhtiön toimitusjohtajan asuinpaikka ei ole ET A-valtiossa.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu poikkeuslupa voidaan myöntää, jos se ei vaaranna vakuutusyhtiön tehokasta
valvontaa eikä vakuutusyhtiön hoitamista terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden mukaisesti.
7 luku
Tilintarkastus ja erityinen tarkastus
Tilintarkastus (20.3.2015/303)
1 § (12.8.2016/630)
Sovellettava laki
Vakuutusyhtiön tilintarkastuksesta säädetään tässä luvussa, työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain
(354/1997) 13 §:ssä  ja tilintarkastuslaissa (1141/2015) . Vakuutusyhtiön tilintarkastukseen ei sovelleta
osakeyhtiölain 7 lukua. Sen lisäksi vakuutusyhtiön tilintarkastuksesta säädetään yleisen edun kannalta
merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista ja komission päätöksen
2005/909/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 537/2014.
Vakuutusomistusyhteisön tilintarkastukseen sovelletaan 3 §:ää, Finanssivalvonnasta annetun lain 31 §:ää
sekä tilintarkastuslain 4 luvun 1 1 §:n 2 momenttia ja 5 lukua.
2 §
Tilintarkastajan valinta
Vakuutusyhtiössä on oltava yksi tilintarkastaja, jollei yhtiöjärjestyksessä määrätä useammasta
tilintarkastajasta. Yhtiön tilintarkastajan valitsee yhtiökokous. Jos tilintarkastajia on yhtiöjärjestyksen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 42/155mukaan valittava useita, yhtiöjärjestyksessä voidaan määrätä, että joku tai jotkut heistä, ei kuitenkaan
kaikkia, valitaan muussa järjestyksessä.
3–4 §
3–4 § on kumottu L:lla 12.8.2016/630 .
5 §
Tilintarkastajan toimikausi
Vakuutusyhtiön tilintarkastajan toimikausi päättyy valintaa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä.
Toimikausi päättyy ja uuden tilintarkastajan toimikausi alkaa uuden tilintarkastajan valinnasta päättävän
yhtiökokouksen päättyessä, jollei yhtiöjärjestyksessä määrätä tai uutta tilintarkastajaa valittaessa päätetä
toisin. Yhtiöjärjestyksessä ei kuitenkaan voida määrätä, että tilintarkastajan toimikausi jatkuu toistaiseksi.
6 § (20.3.2015/303)
Vakuutusyhtiön tilintarkastusta koskevat erityiset säännökset
Vakuutusyhtiön tilintarkastajan suorittaman tilinkauden aikaisen jatkuvan tarkastuksen on riittävänä
pidettävässä laajuudessa ulotuttava 9 luvun mukaiseen vastuuvelkaan, työeläkevakuutusyhtiöistä annetun
lain 14 §:n mukaiseen vastuuvelkaan ja 16 §:n mukaiseen vakavaraisuuspääomaan sekä sijoitustoimintaan,
vakuuttamis- ja korvaustoimintaan sekä vakuutusyhtiön ja sen kanssa samaan konserniin tai tämän lain 26
luvun mukaiseen vakuutusyritysryhmään kuuluvien yhteisöjen välisiin keskinäisiin liiketoimiin.
Tilintarkastajan 1 momentissa tarkoitetusta tarkastuksesta on annettava kertomus yhtiön hallitukselle.
Yhtiön hallituksen ja hallintoneuvoston on vähintään kerran vuodessa kuultava kokouksessaan
tilintarkastajaa yhtiön taloudellisesta asemasta ja sisäisestä valvonnasta sekä muista tilintarkastuksessa esiin
tulleista seikoista.
7 § (19.12.2008/893)
7 § on kumottu L:lla 19.12.2008/893 .
8 § (12.8.2016/630)
Tilintarkastajan määrääminen
Finanssivalvonnan on ilmoituksesta määrättävä vakuutusyhtiölle kelpoisuusehdot täyttävä tilintarkastaja, jos:
1) tilintarkastajaa ei ole valittu lain mukaisesti;
2) tilintarkastajalla ei ole tässä laissa tai tilintarkastuslain 2 luvun 1 §:ssä tarkoitettua kelpoisuutta hän ei ole
tilintarkastuslain 4 luvun 6 §:ssä tarkoitetulla tavalla riippumaton tai hän on mainitun lain 4 luvun 7 §:ssä
tarkoitetulla tavalla esteellinen; taikka
3) yhtiöjärjestykseen otettua tilintarkastajien lukumäärää tai kelpoisuutta koskevaa määräystä on rikottu.
Finanssivalvonnan on pyydettävä Patentti- ja rekisterihallituksen tilintarkastuslautakunnalta lausunto 1
momentin 2 kohdassa tarkoitetussa riippumattomuutta tai esteellisyyttä koskevassa asiassa ennen sen
ratkaisemista.
Ilmoituksen saa edellä tarkoitetuissa tapauksissa tehdä kuka tahansa. Hallitus on velvollinen tekemään
ilmoituksen, jollei se, jolle tilintarkastajan valitseminen kuuluu, viivytyksettä valitse kelpoisuusehdot
täyttävää tilintarkastajaa
Ennen kuin 1 momentissa tarkoitettu määräys annetaan, yhtiön hallitusta on kuultava. Määräys voidaan
panna täytäntöön lainvoimaa vailla olevana. Määräys on voimassa siihen asti, kun yhtiölle on säädetyssä
järjestyksessä valittu tilintarkastaja Finanssivalvonnan määräämän tilalle. Määräystä ei voida antaa sen
jälkeen, kun kyseistä tilikautta koskeva tilinpäätös on vahvistettu ja sitä koskeva päätös on saanut
lainvoiman.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 43/155Erityinen tarkastus
9 §
Erityisen tarkastuksen määrääminen
Osakas voi hakea V akuutusvalvontavirastolta erityisen tarkastuksen toimittamista yhtiön hallinnosta ja
kirjanpidosta tietyltä päättyneeltä ajanjaksolta taikka tietyistä toimenpiteistä tai seikoista. Edellytyksenä on,
että ehdotusta on yhtiökokouksessa käsitelty ja kannatettu 2 momentissa tarkoitetulla tavalla. Hakemus
Vakuutusvalvontavirastolle on tehtävä kuukauden kuluessa yhtiökokouksesta.
Ehdotus tarkastuksen toimittamisesta on tehtävä varsinaisessa yhtiökokouksessa tai siinä yhtiökokouksessa,
jossa asia kokouskutsun mukaisesti on käsiteltävä. Hakemus voidaan tehdä, jos keskinäisessä
vakuutusyhtiössä äänioikeutetut, joilla on vähintään yksi kolmasosa kokouksessa annetuista äänistä, tai
vakuutusosakeyhtiössä osakkeenomistajat, joilla on vähintään yksi kymmenesosa kaikista osakkeista tai yksi
kolmasosa kokouksessa edustetuista osakkeista, ovat ehdotusta kannattaneet. Julkisessa
vakuutusosakeyhtiössä, jossa on erilajisia osakkeita, sama oikeus on osakkeenomistajilla, joilla on vähintään
yksi kymmenesosa jonkin osakelajin kaikista osakkeista tai yksi kolmasosa kokouksessa edustetuista
osakelajin osakkeista.
Vakuutusvalvontaviraston on kuultava yhtiön hallitusta ja, jos tarkastus hakemuksen mukaan koskee tietyn
henkilön toimenpiteitä, tätä henkilöä. Hakemukseen on suostuttava, jos tarkastuksen toimittamiseen
katsotaan olevan painavia syitä. V akuutusvalvontavirasto voi määrätä yhden tai useamman tarkastajan.
Määräys voidaan panna täytäntöön lainvoimaa vailla olevana.
10 § (12.8.2016/630)
Erityinen tarkastaja
Erityisen tarkastajan on oltava luonnollinen henkilö tai tilintarkastusyhteisö. Erityisellä tarkastajalla on
oltava sellainen taloudellisten ja oikeudellisten asioiden tuntemus ja kokemus kuin tarkastustehtävän laatuun
ja laajuuteen katsoen on tarpeen tehtävän hoitamiseksi. Mitä 28 luvun 7–10 §:ssä, osakeyhtiölain 24 luvun 3
§:ssä sekä tilintarkastuslain 2 luvun 1 ja 7 §:ssä, 3 luvun 9 ja 10 §:ssä, 4 luvun 6–8 §:ssä ja 10 luvun 9 §:ssä,
säädetään tilintarkastajasta, sovelletaan myös erityiseen tarkastajaan.
11 §
Tarkastuslausunto erityisestä tarkastuksesta
Erityisestä tarkastuksesta on annettava lausunto yhtiökokoukselle. Lausunto on vähintään viikon ajan ennen
yhtiökokousta pidettävä yhtiön pääkonttorissa tai internet-verkkosivuilla osakkaiden nähtävänä ja
viivytyksettä lähetettävä sille heistä, joka sitä pyytää, sekä asetettava nähtäväksi yhtiökokouksessa.
12 §
Palkkio ja muut kustannukset
Erityisellä tarkastajalla on oikeus saada yhtiöltä palkkio. Yhtiö vastaa myös muista tarkastuksesta
aiheutuvista kuluista. T uomioistuin voi kuitenkin erityisistä syistä velvoittaa erityistä tarkastusta hakeneen
osakkaan kokonaan tai osittain korvaamaan yhtiölle sen kulut.
Määräykset
13 § (12.8.2016/630)
Finanssivalvonnan määräyksenantovaltuudet
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 6 §:n 2 momentissa tarkoitetusta kertomuksesta.
8 luku
Oma pääoma, tilinpäätös, toimintakertomus ja konserni
Yleiset säännökset (13.12.2013/981)
1 § (30.12.2015/1665)
Osakeyhtiölain soveltaminen
Vakuutusyhtiön omaan pääomaan, tilinpäätökseen, toimintakertomukseen ja konserniin sovelletaan, mitä
osakeyhtiölain 8 luvun 5–10 ja 12 §:ssä säädetään.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 44/155Oma pääoma
2 §
Oman pääoman lajit ja käyttö
Vakuutusyhtiön oma pääoma jakautuu sidottuun omaan pääomaan ja vapaaseen omaan pääomaan. Sidottua
omaa pääomaa ovat vakuutusosakeyhtiössä osakepääoma, arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja
uudelleenarvostusrahasto sekä keskinäisessä vakuutusyhtiössä takuupääoma, pohjarahasto,
arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja uudelleenarvostusrahasto. Muut rahastot sekä tilikauden ja
edellisten tilikausien voitto ja tappio ovat vapaata omaa pääomaa.
Oman pääoman jakamisesta ja muusta käyttämisestä säädetään lisäksi 16–18 luvussa.
3 §
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon merkitään se osa osakkeiden tai takuuosuuksien
merkintähinnasta, jota perustamissopimuksen tai osake- tai takuuosuusantipäätöksen mukaan ei merkitä
osakepääomaan tai takuupääomaan ja jota ei kirjanpitolain mukaan merkitä vieraaseen pääomaan, sekä
sellainen muu oman pääoman sijoitus, jota ei merkitä muuhun rahastoon.
Rahastoon merkitään myös se määrä, jolla vakuutusosakeyhtiön osakepääomaa alennetaan ja jota ei käytetä
tappion kattamiseen tai varojen jakamiseen.
Tilinpäätös ja toimintakertomus
4 §
Kirjanpitolain soveltaminen
Jollei tässä luvussa toisin säädetä, vakuutusyhtiön tilinpäätökseen, toimintakertomukseen ja
konsernitilinpäätökseen sovelletaan kirjanpitolakia.
Vakuutusyhtiön tilinpäätökseen ja toimintakertomukseen ei sovelleta kirjanpitolain 1 luvun 4 §:ää, 3 luvun 2
§:n 4 momenttia, 4 §:n 2 momenttia ja 6 §:ää, 4 luvun 1 ja 7 §:ää, 5 luvun 2 §:ää, 2 a §:n 6 momenttia, 13, 16
ja 17 §:ää, 7 a luvun 3 §:ää eikä 8 luvun 6 §:ää. (30.12.2015/1665)
Vakuutusyhtiön konsernitilinpäätöksen ja emoyhtiön toimintakertomuksen laatimiseen ei sovelleta
kirjanpitolain 7 a luvun 3 §:ää eikä 8 luvun 6 §:ää. Konsernitilinpäätökseen ei sovelleta myöskään edellä 2
momentissa mainittuja kirjanpitolain säännöksiä. (30.12.2015/1665)
4 momentti on kumottu L:lla 30.12.2015/1665 .
Kirjanpitolain 3 luvun 3 §:n 1 momentin 2 a kohtaa ei sovelleta vakuutusyhtiön tilinpäätöksessä tai
konsernitilinpäätöksessä Suomen lainsäädännön mukaisesti määräytyvien vakuutussopimusten käsittelyyn.
Kirjanpitolain 4 luvun 3 §:ssä tarkoitettuja pysyviä vastaavia ovat vakuutusyhtiön taseessa aineellisten ja
aineettomien hyödykkeiden erät tavaravarastoja lukuun ottamatta; tavaravarastot luetaan kirjanpitolain 4
luvun 4 §:ssä tarkoitetuksi vaihto-omaisuudeksi. Aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin sovelletaan
muutoin kirjanpitolain pysyviä vastaavia koskevia säännöksiä, jollei 2 momentista muuta johdu. Sen
estämättä, mitä 2 momentissa säädetään, kirjanpitolain 5 luvun 13 ja 16 §:ää sovelletaan tässä momentissa
tarkoitettuihin eriin. T avaravarastoihin sovelletaan kuitenkin kirjanpitolain vaihto-omaisuutta koskevia
säännöksiä lukuun ottamatta 2 momentissa mainittuja säännöksiä ja kirjanpitolain 5 luvun 16 §:ää.
Kirjanpitolain 4 luvun 5 §:n 3 momentin säännöksiä sovelletaan myös vakuutusyhtiön kiinteistösijoituksiin.
Kirjanpitolain 6 luvun 4 §:n 2 momenttia ei sovelleta tytär - tai osakkuusyrityksen tämän lain 9 luvun
mukaiseen vastuuvelkaan eikä sijoitussidonnaisten vakuutusten katteena oleviin sijoituksiin. Tämän
poikkeusmenettelyn käytöstä on kerrottava konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa. (20.3.2015/303)
5 §
Tilikausi
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 45/155Vakuutusyhtiön ja emoyhtiönä olevan vakuutusomistusyhteisön tilikausi on kalenterivuosi. T oimintaa
aloitettaessa tai lopetettaessa tai tilinpäätöksen ajankohtaa muutettaessa tilikausi saa olla tätä lyhyempi tai
pidempi, kuitenkin enintään 18 kuukautta.
6 §
Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimisaika
Vakuutusyhtiön ja emoyhtiönä olevan vakuutusomistusyhteisön tilinpäätös ja toimintakertomus on laadittava
kolmen kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä.
7 §
Sijoitus- ja käyttöomaisuus
Käyttöomaisuutta ovat esineet, erikseen luovutettavissa olevat oikeudet ja muut hyödykkeet, jotka on
tarkoitettu liiketoiminnan käytössä tuottamaan tuloa jatkuvasti useana tilikautena.
Sijoitusomaisuutta ovat varojen sijoittamiseksi tai sijoitusten turvaamiseksi hankitut hyödykkeet.
Käytöltään jaetut hyödykkeet kuuluvat eri omaisuusryhmiin käyttötarkoituksesta saadun jakosuhteen
perusteella jaettuina.
8 § (30.12.2015/1665)
8 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1665 .
9 § (30.12.2015/1665)
Toimintakertomuksen tiedot toiminnasta ja sen kehittymisestä
Sen lisäksi, mitä kirjanpitolain 3 luvun 1 a §:ssä säädetään, vakuutusyhtiön toimintakertomuksessa esitetään
selostus vakuutusyhtiön harjoittamasta tämän lain 2 luvun 16 §:n mukaisesta liitännäistoiminnasta.
10–11 §
10–1 1 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1665 .
12 § (30.12.2015/1665)
Toimintakertomuksen tiedot rakenne- ja rahoitusjärjestelyistä
Toimintakertomuksessa on annettava selostus, jos vakuutusyhtiö on tilikauden aikana vakuutuskannan
luovutuksen perusteella vastaanottanut varoja tai velkoja, luovuttanut varoja taikka velkoja tai vastuun
siirtämisen perusteella vastaanottanut varoja tai velkoja.
13 § (30.12.2015/1665)
13 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1665 .
Arvostus- ja jaksotussäännökset
14 §
Saamisten sekä rahoitusvarojen ja -velkojen arvostus- ja jaksotussäännökset
Taseeseen merkitään:
1) rahat ja muut kuin taseessa sijoituksiksi merkittävät saamiset nimellisarvoon, kuitenkin enintään
todennäköiseen arvoon;
2) vastuuvelka 9 luvun tai työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 14 §:n säännöksiä noudattaen laskettuun
arvoon; sekä
3) muut velat nimellisarvoon tai, jos velka on indeksiin taikka muuhun vertailuperusteeseen sidottu,
muuttuneen vertailuperusteen mukaiseen nimellisarvoa korkeampaan arvoon.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 46/155Jos kulukirjaus, joka on tehty 1 momentin 1 kohdan perusteella, osoittautuu viimeistään tilikauden
päättymispäivänä aiheettomaksi, se on kirjattava kulukirjauksen oikaisuksi.
15 § (30.12.2015/1665)
Sijoitusten arvostus- ja jaksotustavan valinta
Vakuutusyhtiön tulee valita taseen pääryhmään "Sijoitukset" sisältyvien sijoitusten arvostustapa siten, että
tiettyyn käyttötarkoitukseen luettaviin varoihin sovelletaan yhdenmukaisia arvostusperiaatteita. Jos
vakuutusyhtiö valitsee arvostusperiaatteeksi kirjanpitolain 5 luvun 2 a tai 2 b §:n mukaisen arvostamisen,
vakuutusyhtiö ei voi soveltaa vastaavaan käyttötarkoitukseen luettaviin muihin vastaaviin varoihin
samanaikaisesti tämän luvun 16 §:n arvostusperiaatteita. V alittua arvostustapaa on noudatettava
johdonmukaisesti.
Sijoitussidonnaisten vakuutusten 9 luvun mukaista vastuuvelkaa kattavat sijoitukset esitetään taseessa
erikseen arvostettuina käypään arvoon. Käyvän arvon muutos merkitään tuotoksi tai kuluksi tuloslaskelmaan.
Omaisuuden siirrot sijoitusten ja sijoitussidonnaisten vakuutusten katteena olevien sijoitusten välillä on
tehtävä käyvillä arvoilla.
16 §
Sijoitusten arvostaminen hankintamenoon ja arvonkorotus
Tilikauden päättyessä jäljellä olevien taseen pääryhmään "Sijoitukset" sisältyvien sijoitusten hankintameno
aktivoidaan. Rakennusten hankintameno kirjataan vaikutusaikanaan suunnitelman mukaan poistoina kuluksi.
Jos sijoituksen käypä arvo on tilikauden päättyessä vielä poistamatonta hankintamenoa tai tämän momentin
perusteella aikaisemmin tehdyillä arvonalennuksilla vähennettyä hankintamenoa pienempi, on erotus
kirjattava arvonalennuksena kuluksi. Käyttöomaisuudeksi ja saamiseksi katsottavien sijoitusten osalta
arvonalennus voidaan jättää tekemättä, jos arvon alentumista on pidettävä tilapäisenä. Jos arvonalennus
osoittautuu viimeistään tilikauden päättymispäivänä aiheettomaksi, se on kirjattava kulukirjauksen
oikaisuksi.
Joukkovelkakirjalainojen ja muiden vastaavien raha- ja pääomamarkkinavälineiden hankintamenona
käytetään jaksotettua hankintamenoa, joka saadaan jaksottamalla joukkovelkakirjalainan ja muun vastaavan
raha- ja pääomamarkkinavälineen nimellisarvon ja hankintamenon erotus korkotuotoiksi tai niiden
vähennykseksi joukkovelkakirjalainan taikka raha- tai pääomamarkkinavälineen juoksuaikana ja
merkitsemällä vastaerä joukkovelkakirjalainan taikka raha- tai pääomamarkkinavälineen hankintamenon
lisäykseksi tai vähennykseksi. Jaksotetusta hankintamenosta kirjataan arvonalennus 1 momentin mukaisesti
alimman arvon periaatteella tai jaksotettua hankintamenoa alennetaan vain muilla kuin yleisen korkotason
vaihtelusta johtuvilla arvonalentumisilla. Jos arvonalennus osoittautuu viimeistään tilikauden
päättymispäivänä aiheettomaksi, se on kirjattava kulukirjauksen oikaisuksi. Arvostustapa valitaan tase-
eräkohtaisesti ja sitä noudatetaan johdonmukaisesti.
Jos maa- tai vesialueen, rakennuksen, arvopaperin tai muun niihin verrattavan hyödykkeen käypä arvo on
tilinpäätöspäivänä pysyvästi alkuperäistä hankintamenoa olennaisesti suurempi, saadaan taseeseen merkitä
vielä poistamatta olevan hankintamenon lisäksi enintään käyvän arvon ja poistamatta olevan hankintamenon
erotuksen suuruinen arvonkorotus. Arvonkorotusta vastaava määrä on merkittävä sijoitusomaisuudeksi
katsottavan hyödykkeen osalta tuloslaskelmaan ja käyttöomaisuudeksi katsottavan hyödykkeen osalta omaan
pääomaan sisältyvään arvonkorotusrahastoon. Jos arvonkorotus osoittautuu aiheettomaksi, tuloslaskelmaan
merkitty arvonkorotus on oikaistava tulosvaikutteisesti ja arvonkorotusrahastoon merkitty arvonkorotus on
peruutettava.
Jos rakennuksen arvoa on korotettu, tämän pykälän 1 momentissa tarkoitettu poisto lasketaan hankintamenon
ja arvonkorotuksen yhteismäärästä. Arvonkorotusrahastosta voidaan siirtää aikaisempien tilikausien voitot ja
tappiot sisältävään tase-erään määrä, joka vastaa arvonkorotuksesta tilikaudella tai aikaisemmilla tilikausilla
tehtyjä poistoja, jotka on merkitty tuloslaskelmaan kuluksi.
Jos 3 momentissa tarkoitetun korotuksen kohteena on emoyrityksen omistamia tytäryhteisön osakkeita tai
osuuksia, tytäryhteisön omistamia emoyrityksen osakkeita tai osuuksia on korotusta tehtäessä pidettävä
arvottomina.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 47/155Hyödyke siirretään sijoitusomaisuudeksi tai käyttöomaisuudeksi katsottavien sijoitusten ryhmästä toiseen 1–
4 momentissa tarkoitetun tasearvon määräisenä.
17 § (30.12.2015/1665)
Sijoitusten arvostaminen käypään arvoon
Muista kuin kirjanpitolain 5 luvun 5 a ja 5 b §:ssä tarkoitetuista vastaaviin ja vastattaviin kuuluvista
omaisuus- ja velkaeristä, jotka kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaan voidaan arvostaa käypään
arvoon, voidaan säätää sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella. Erät arvostetaan käypään arvoon tämän
luvun 15 §:n 1 momentissa säädetyin edellytyksin.
18 § (30.12.2015/1665)
Johdannaissopimusten arvostaminen ja jaksotussäännökset
Johdannaissopimuksiin sovelletaan 15 §:ssä säädetyllä tavalla joko 16 §:n 1 momenttia tai kirjanpitolain 5
luvun 2 a §:ää.
19 § (30.12.2015/1665)
19 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1665 .
Konserni
20 § (30.12.2015/1665)
20 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1665 .
21 § (30.12.2015/1665)
Konsernitilinpäätöksen sisältö ja emoyhtiön toimintakertomuksessa esitettävät tiedot konsernista
Konsernitilinpäätöksen laatimiseen sovelletaan 1–4, 6, 7, 14–18 sekä 28–30 §:ää.
Emoyhtiön toimintakertomuksessa esitetään kirjanpitolain 3 luvun 1 a §:ssä ja tämän luvun 9 ja 12 §:ssä
tarkoitetut tiedot myös konsernista.
22 §
Vakuutusomistusyhteisön tai rahoitusalan yrityksiä sisältävän konsernin konsernitilinpäätös ja toimintakertomus
Mitä tässä luvussa säädetään konsernitilinpäätöksestä ja emoyhtiön toimintakertomuksessa konsernista
esitettävistä tiedoista, sovelletaan soveltuvin osin konsernitilinpäätökseen ja emoyhtiön
toimintakertomukseen konsernissa, jonka emoyhtiönä on suomalainen vakuutusomistusyhteisö.
Jos vakuutusyhtiön tai vakuutusomistusyhteisön konserniin kuuluu luottolaitos tai sijoituspalveluyritys,
konsernitilinpäätös voidaan laatia tämän luvun säännösten estämättä siten kuin rahoitus- ja
vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain 4 luvussa säädetään, jos se on tarpeen oikean ja riittävän
kuvan saamiseksi konsernin toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta.
23 § (30.12.2015/1665)
23 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1665 .
Kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaan laadittava tilinpäätös ja konsernitilinpäätös
24 § (30.12.2015/1665)
Kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltaminen
Kirjanpitolain 7 a luvun 1 §:ssä tarkoitettuja kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja noudatetaan tilinpäätöksen
ja konsernitilinpäätöksen laatimisessa siten, että muu kuin kirjanpitolain 7 a luvun 2 §:ssä tarkoitettu
vakuutusyhtiö ja vakuutusomistusyhteisö saa laatia konsernitilinpäätöksensä kansainvälisiä
tilinpäätösstandardeja noudattaen.
25 § (30.12.2015/1665)
25 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1665 .
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 48/15526 § (30.12.2015/1665)
Tämän lain säännösten soveltaminen kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja noudattaen laadittuun tilinpäätökseen ja
konsernitilinpäätökseen
Edellä 24 §:ssä tarkoitettuun tilinpäätökseen ja konsernitilinpäätökseen sekä niihin liitettävään
toimintakertomukseen sovelletaan 5, 6, 9 ja 12 §:ää, 15 §:n 2 momenttia, 21 §:n 2 momenttia, 28 §:n 1 ja 3
kohtaa, 29 §:n 5 kohtaa sekä 30 §:ää.
27 § (13.12.2013/981)
Osavuosikatsaus ja johdon osavuotinen selvitys
Julkisen vakuutusyhtiön, jonka osakkeet tai takuuosuudet eivät ole kaupankäynnin kohteina kaupankäynnistä
rahoitusvälineillä annetussa laissa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla, on laadittava
arvopaperimarkkinalain 7 luvun 10 §:ssä tarkoitettu osavuosikatsaus tai mainitun luvun 14 §:ssä tarkoitettu
johdon osavuotinen selvitys noudattaen, mitä mainitun luvun 10–15 §:ssä säädetään. Katsaus on ilmoitettava
rekisteröitäväksi kolmen kuukauden kuluessa katsauskauden päättymisestä, ja siitä on annettava jäljennöksiä
noudattaen, mitä kirjanpitolain 3 luvun 1 1 §:ssä säädetään.
Asetukset, määräykset, poikkeusluvat ja lausunnot
28 § (30.12.2015/1665)
Tarkemmat säännökset
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella voidaan antaa vakuutustoiminnan erityisluonteesta johtuvat
tarkemmat säännökset:
1) tilinpäätöksen tase- ja tuloslaskelmakaavoista, toimintakertomuksesta, rahoituslaskelmasta, tilinpäätöksen
liitetiedoista, 21 §:ssä tarkoitetun konsernitilinpäätöksen laatimiseen liittyvistä vastaavista kaavoista,
asiakirjoista ja liitetiedoista sekä tase-erittelyistä ja liitetietojen erittelyistä;
2) 24 §:ssä tarkoitetussa tilinpäätöksessä ja konsernitilinpäätöksessä tai toimintakertomuksessa annettavista
lisätiedoista, joiden antamiseen kirjanpitolain 7 a luvun 1 §:ssä tarkoitetut kansainväliset tilinpäätösstandardit
eivät velvoita; sekä
3) oikeudesta poiketa tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen sekä 21 §:ssä tarkoitetun konsernitilinpäätöksen
ja konsernia koskevan toimintakertomuksen laatimista koskevista säännöksistä oikean ja riittävän kuvan
antamiseksi.
29 § (30.12.2015/1665)
Finanssivalvonnan määräykset
Finanssivalvonta antaa vakuutustoiminnan erityisluonteesta johtuvat tarkemmat määräykset:
1) vakuutusyhtiön tilinpäätöksen, 21 ja 24 §:ssä tarkoitetun konsernitilinpäätöksen, toimintakertomuksen, 27
§:ssä tarkoitetun osavuosikatsauksen ja johdon osavuotisen selvityksen sekä arvopaperimarkkinalain 7 luvun
9 §:ssä säädetyn tilinpäätöstiedotteen laatimisesta;
2) sijoitusten käyvän arvon määrittämisestä, kun ne arvostetaan taseessa hankintamenoon ja sijoitusten
käyvän arvon ja hankintamenon esittämisestä tase-eräkohtaisesti liitetiedoissa sekä sijoitus- ja
käyttöomaisuuden välisistä siirroista;
3) tarvittaessa rahoitusvälineiden ja sijoituskiinteistöjen esittämisestä tilinpäätöksessä kun ne arvostetaan
kirjanpitolain 5 luvun 2 a tai 2 b §:n mukaisesti;
4) 16 §:n 1 momentin mukaisesti kirjattujen johdannaissopimusten käsittelystä kirjanpidossa ja
tilinpäätöksessä;
5) tarvittaessa 9 luvussa tarkoitetun vastuuvelan ilmoittamisesta tämän luvun 24 §:ssä tarkoitetussa
erillistilinpäätöksessä tai toimintakertomuksessa sekä 12 luvussa säädetyn oman varallisuuden
ilmoittamisesta tämän luvun 24 §:ssä tarkoitetun erillistilinpäätöksen tai toimintakertomuksen yhteydessä;
sekä
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 49/1556) 27 §:ssä tarkoitetun katsauksen ja selvityksen julkistamisesta.
30 § (30.12.2015/1665)
Poikkeusluvat
Finanssivalvonta voi yksittäistapauksessa vakuutusyhtiön tai vakuutusomistusyhteisön hakemuksesta
erityisistä syistä määräajaksi myöntää luvan poiketa siitä, mitä 6 §:ssä ja 28 §:n 1 ja 3 kohdan nojalla
säädetään tai 29 §:n 2 kohdan nojalla määrätään taikka kirjanpitolain 6 luvun 5 §:n 1 momentissa säädetään.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun poikkeuksen myöntämisen edellytyksenä on, ettei se ole Euroopan unionin
tilinpäätöksestä ja konsernitilinpäätöksestä annettujen säännösten vastainen. Finanssivalvonta myöntää 27
§:ssä tarkoitetun katsauksen ja selvityksen julkistamista koskevat poikkeukset.
31 §
Kirjanpitolautakunnan lausunto
Jos tässä luvussa tarkoitettu sosiaali- ja terveysministeriön asetus taikka V akuutusvalvontaviraston määräys
tai lupa on kirjanpitolain tai osakeyhtiölain tilinpäätöstä, konsernitilinpäätöstä ja toimintakertomusta
koskevien säännösten yleisen soveltamisen kannalta merkittävä, asetuksesta, määräyksestä tai luvasta on
ennen sen antamista pyydettävä kirjanpitolautakunnan lausunto.
8 a luku (20.3.2015/303)
Vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevien tietojen julkistaminen
1 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskeva kertomus
Vakuutusyhtiön on julkistettava vuosittain hallituksen hyväksymä kertomus vakavaraisuudestaan ja
taloudellisesta tilastaan.
Vakuutusyhtiöllä on oltava asianmukaiset järjestelmät sekä kirjalliset toimintaperiaatteet ja menettelytavat,
joita se käyttää ja noudattaa sen varmistamiseksi, että julkistetut tiedot ovat jatkuvasti 2–6 §:ssä säädettyjen
vaatimusten mukaisia.
Vakuutusyhtiö voi hyödyntää muita tämän tai muun lain taikka alemman asteisten säädösten tai määräysten
vaatimusten mukaan julkistettuja tietoja tai viitata niihin, jos kyseiset tiedot vastaavat laadultaan että
laajuudeltaan 2–4 §:ssä edellytettyjä tietoja.
Lisäksi vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevan kertomuksen sisällöstä, esittämistavasta ja tietojen
esittämisajankohdista säädetään komission asetuksen I osaston XII luvussa.
2 § (20.3.2015/303)
Kertomuksen sisältö
Edellä 1 §:ssä tarkoitetussa kertomuksessa on esitettävä:
1) kuvaus yhtiön liiketoiminnasta ja sen tuloksesta;
2) kuvaus hallintojärjestelmästä ja arvio sen sopivuudesta yhtiön riskiprofiiliin;
3) kunkin riskiluokan osalta erillinen kuvaus riskialttiudesta, riskikeskittymästä, riskien vähentämisestä ja
riskiherkkyydestä;
4) erilliset kuvaukset varojen, 10 luvun mukaisen vastuuvelan ja muiden velkojen osalta niiden arvostuksessa
käytetyistä perusteista ja menetelmistä sekä selvitys merkittävistä eroista näissä perusteissa ja menetelmissä,
jos vastaavia eriä arvostetaan tilinpäätöksessä;
5) tarvittaessa tiedot, joista selviävät 10 luvun 8 §:ssä tarkoitetun vastaavuuskorjauksen tai
volatiliteettikorjauksen soveltaminen, soveltamisala sekä korjausten mahdollisen nollaamisen vaikutukset.
Kertomuksessa on esitettävä myös pääomanhallinnan kuvaus, jossa on ainakin:
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 50/1551) oman varallisuuden rakenne, määrä ja laatu;
2) vakavaraisuuspääomavaatimuksen ja vähimmäispääomavaatimuksen määrät;
3) tiedot, joista selviävät 1 1 luvun 7 §:ssä tarkoitetun standardikaavan perusoletusten ja yrityksen
vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa käyttämän sisäisen mallin perusoletusten pääasialliset erot; ja
4) selvitys poikkeaman määrästä, alkuperästä, seurauksista ja mahdollisesti toteutetuista korjaavista
toimenpiteistä, jos vähimmäispääomavaatimus on jäänyt täyttämättä tai jos vakavaraisuuspääomavaatimus
on merkittäviltä osin jäänyt täyttämättä raportointikaudella, vaikka poikkeama olisi myöhemmin korjattu.
3 § (20.3.2015/303)
Analyysi oman varallisuuden merkittävästä muutoksesta
Edellä 2 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetussa kuvauksessa on oltava analyysi omaan varallisuuteen
kuuluvien erien rakenteen, määrän ja laadun merkittävistä muutoksista edelliseen raportointikauteen
verrattuna sekä selvitys merkittävistä eroista verrattuna niiden arvoon tilinpäätöksissä. Kuvauksessa on
oltava myös lyhyt kuvaus pääoman siirrettävyydestä.
4 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen ja pääomavaatimuksen korotuksen julkistaminen
Edellä 2 §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetuissa vakavaraisuuspääomavaatimusta koskevista tiedoista on
erikseen käytävä ilmi:
1) 11 luvun mukaisesti laskettu vakavaraisuuspääomavaatimus;
2) 25 luvun 4 §:n nojalla määrätty pääomavaatimuksen korotus tai niiden yhtiökohtaisten parametrien
vaikutus, joita vakuutusyhtiön on käytettävä 1 1 luvun 18 §:n mukaisesti;
3) tiivistelmä perusteista, joilla Finanssivalvonta on määrännyt 2 kohdassa tarkoitetun pääomavaatimuksen
korotuksen tai yhtiökohtaisen parametrin käyttöönoton.
Jos Finanssivalvonta arvioi vakavaraisuuspääomavaatimuksen lopullisen määrän myöhemmin erikseen,
kertomuksen julkistamisen yhteydessä vakuutusyhtiön on ilmoitettava, että pääomavaatimuksen korotus on
lopullinen Finanssivalvonnan tehtyä arviointinsa.
5 § (20.3.2015/303)
Julkistamista koskevat poikkeukset
Lukuun ottamatta 2 §:n 2 momentissa tarkoitettuja tietoja vakuutusyhtiö voi Finanssivalvonnan
suostumuksella jättää tietoja julkistamatta. Finanssivalvonnan on sallittava tietojen julkistamatta jättäminen,
jos tässä luvussa tarkoitettujen tietojen julkistaminen antaisi toisille vakuutusyhtiöille merkittävän
kilpailuedun tai jos kyse on salassapitovelvollisuuden alaisista tiedoista.
Vakuutusyhtiön on ilmoitettava julkistamatta jättämisestä vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevassa
kertomuksessa ja perusteltava tietojen julkistamatta jättäminen.
6 § (20.3.2015/303)
Kertomuksen päivittäminen huomattavan muutoksen perusteella
Vakuutusyhtiön on päivitettävä vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevan kertomuksensa tiedot, jos
tapahtuu jokin huomattava muutos, joka vaikuttaa olennaisesti aikaisemmin julkistettuihin tietoihin.
Vakuutusyhtiön on julkistettava tiedot muutoksesta ja sen vaikutuksista.
Tiedot on päivitettävä ja julkistettava välittömästi aina, jos:
1) vähimmäispääomavaatimus jää täyttämättä ja Finanssivalvonta katsoo, että vakuutusyhtiö ei pysty
antamaan 25 luvun 6 §:ssä tarkoitettua lyhyen aikavälin rahoitussuunnitelmaa tai jos Finanssivalvonta ei saa
tällaista suunnitelmaa kuukauden kuluessa siitä päivämäärästä, jolloin vähimmäispääomavaatimuksen
täyttämättä jääminen havaittiin; tai
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 51/1552) vakavaraisuuspääomavaatimus jää täyttämättä merkittäviltä osin eikä Finanssivalvonta saa 25 luvun 5
§:ssä tarkoitettua taloudellisen aseman tervehdyttämissuunnitelmaa kahden kuukauden kuluessa siitä
päivämäärästä, jolloin vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämättä jääminen havaittiin.
Pääomavaatimusten jäätyä täyttämättä Finanssivalvonnan on vaadittava, että vakuutusyhtiö julkistaa
välittömästi selvityksen siitä:
1) kuinka suurelta osin pääomavaatimus on jäänyt täyttämättä;
2) mitkä ovat täyttämättä jäämisen syyt ja seuraukset;
3) mihin korjaaviin toimenpiteisiin vakuutusyhtiö on ryhtynyt.
Jos suunnitelmasta huolimatta vakuutusyhtiö ei ole korjannut poikkeamaa vähimmäispääomavaatimuksesta
kolmen kuukauden kuluessa sen havaitsemisesta tai poikkeamaa vakavaraisuuspääomavaatimuksesta kuuden
kuukauden kuluessa sen havaitsemisesta, vakuutusyhtiön on julkistettava tieto tästä kyseisen ajanjakson
päättyessä. V akuutusyhtiön on samalla julkistettava tiedot 3 momentissa tarkoitetuista seikoista sekä
mahdollisesti suunnitelluista korjaavista lisätoimenpiteistä.
III OSA
Otsikko on kumottu L:lla 20.3.2015/303 . (20.3.2015/303)
9 luku
Vastuuvelka kirjanpidossa (20.3.2015/303)
Vastuuvelan käsite ja määrääminen
1 § (20.3.2015/303)
Vastuuvelka kirjanpidossa
Tässä luvussa vastuuvelka on vakuutusyhtiölle sen vakuutussopimuksista aiheutuvaa vastuuta. V astuuvelka
koostuu vakuutusmaksuvastuusta ja korvausvastuusta. V astuuvelkaan luetaan myös vastuu 13 luvun 2 §:n
mukaisista lisäeduista.
Vakuutusyhtiöllä on oltava turvaavat laskuperusteet vastuuvelan määräämiseksi. V astuuvelan on aina oltava
riittävä siten, että vakuutusyhtiö kohtuudella arvioiden selviytyy vakuutussopimuksista aiheutuvista
velvoitteistaan.
Jos Finanssivalvonnalla on syytä olettaa, että vastuuvelka ei ole 2 momentissa tarkoitetulla tavalla riittävä,
Finanssivalvonta voi vaatia ennakkovahvistuksen vahinkovakuutuksen vastuuvelan määräämisessä
noudatettaville tilastollisille ja korkoutusta koskeville menetelmille.
2 §
Vakuutusmaksuvastuu
Vakuutusmaksuvastuu vastaa voimassa olevissa vakuutussopimuksissa tarkoitetuista tulevista
vakuutustapahtumista johtuvien suoritusten ja näistä vakuutuksista aiheutuvien muiden menojen pääoma-
arvoa vähennettyinä tulevien vakuutusmaksujen pääoma-arvolla ja lisättynä kesken sovitun vakuutusajan
rauenneista vakuutuksista ehkä aiheutuvan vastuun pääoma-arvolla.
Vakuutusmaksuvastuu voidaan laskea maksettujen vakuutusmaksujen ja vakuutukselle hyvitettyjen muiden
tuottojen yhteismääränä vähennettynä vakuutusturvan ylläpitämisestä ja vakuutuksen hoitamisesta
vakuutussopimuksen mukaan perityillä kuluilla, jos vakuutussopimuksen luonne niin edellyttää tai jos
voidaan osoittaa, että näin laskettu vakuutusmaksuvastuu ei ole pienempi kuin 1 momentin mukaan laskettu
vakuutusmaksuvastuu.
3 § (20.3.2015/303)
Korvausvastuu
Korvausvastuu vastaa sattuneiden vakuutustapahtumien johdosta suoritettavia, maksamatta olevia korvaus-
ja muita määriä sekä vahinkovakuutusyhtiössä lisäksi 4 §:ssä tarkoitettua tasoitusmäärää.
4 § (20.3.2015/303)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 52/155Tasoitusmäärä
Tasoitusmäärällä  tarkoitetaan runsasvahinkoisten vuosien varalta kartutettavaa määrää. T asoitusmäärällä on
vähimmäismäärä, enimmäismäärä ja tavoitemäärä.
Vahinkovakuutusyhtiöllä tulee olla tasoitusmäärän laskentaa varten laskuperusteet. Laskuperusteille on
haettava Finanssivalvonnan vahvistus.
5 § (20.3.2015/303)
Tasoitusmäärän tavoitemäärä
Jos vakuutusyhtiön vakavaraisuuspääomavaatimus lasketaan 1 1 luvussa tarkoitettua standardikaavaa
käyttäen, tasoitusmäärän tavoitemäärä on standardikaavan mukainen perusvakavaraisuuspääomavaatimus,
jossa otetaan huomioon vain vakuutusriskiosioiden pääomavaatimukset ja vastapuoliriski menevän
jälleenvakuutuksen vastapuoliriskin pääomavaatimuksen osalta.
Jos vakavaraisuuspääomavaatimus lasketaan kokonaan tai osittain 1 1 luvussa tarkoitettua sisäistä mallia
käyttäen, tasoitusmäärän tavoitemäärä on yhtiön käyttämän mallin mukainen vakavaraisuuspääomavaatimus,
jossa on otettu huomioon samat riskit kuin 1 momentin mukaisessa laskelmassa.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetussa vakavaraisuuspääomavaatimuksessa otetaan huomioon mahdollinen
25 luvun 4 §:ssä tarkoitettu vakavaraisuuspääomavaatimuksen korotus tämän pykälän 1 momentissa
tarkoitettujen riskien osalta. (8.5.2020/321)
5 a § (20.3.2015/303)
Tasoitusmäärän vähimmäismäärä ja enimmäismäärä
Tasoitusmäärän vähimmäismäärä on nolla.
Tasoitusmäärän enimmäismäärä on neljä kertaa 5 §:ssä säädetty tavoitemäärä. Pääasiassa vakuutusluokista
annetussa laissa tarkoitettuihin vahinkovakuutusluokkiin 14 ja 15 kuuluvaa vakuutustoimintaa harjoittavan
vakuutusyhtiön tasoitusmäärän enimmäismäärä on kuitenkin 10 kertaa tavoitemäärä.
Vakuutusyhtiöllä voi olla myös sellaiset laskuperusteet, joiden mukaan tasoitusmäärä ei ylitä tavoitemäärää.
5 b § (20.3.2015/303)
Tasoitusmääräsiirto
Tasoitusmääräsiirr olla tarkoitetaan tasoitusmäärän kartuttamista tai purkamista tilikausittain.
Tilikauden tasoitusmääräsiirto perustuu vahinkovakuutusyhtiön oikaistuun vahinkosuhteeseen ja oikaistuihin
vakuutusmaksutuottoihin. V ahinkovakuutusyhtiön on tasoitusmäärän laskuperusteessaan vahvistettava
kartutusvahinkosuhde ja purkuvahinkosuhde. Jos oikaistu vahinkosuhde alittaa kartutusvahinkosuhteen,
tasoitusmäärää kartutetaan. Jos oikaistu vahinkosuhde ylittää purkuvahinkosuhteen, tasoitusmäärää puretaan.
Kartutusvahinkosuhde ei saa olla purkuvahinkosuhdetta suurempi.
Purku- ja kartutusvahinkosuhteet on valittava niin, että yhtiön vakuutusliikkeen ja korvauskulujakautuman
ennusteeseen perustuva tasoitusmäärän arvioitu kehitys johtaa tavoitemäärää vastaavaan karttumaan
vähintään 10 vuodessa ja korkeintaan 20 vuodessa.
Edellä 2 momentissa säädetystä poiketen 1 luvun 3 b §:ssä tarkoitetun pienen vakuutusyhtiön purku- ja
kartutusvahinkosuhteet voidaan sitoa edeltävien vuosien keskimääräiseen oikaistuun vahinkosuhteeseen.
5 c § (8.5.2020/321)
Tasoitusmäärälle hyvitettävä korko
Tasoitusmääräsiirron yhteydessä tasoitusmäärälle hyvitetään korkoa. Hyvitettävä korko ei saa ylittää sellaista
10 luvun 7 §:ssä tarkoitettua vakavaraisuuslaskennassa vastuuvelan diskonttauksessa käytettävää euron
viiden vuoden riskitöntä korkoa, missä ei ole otettu huomioon 10 luvun 8 §:ssä tarkoitettua
vastaavuuskorjausta eikä volatiliteettikorjausta. Hyvitettävä korko ei kuitenkaan saa olla negatiivinen.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 53/155Vakuutusyhtiöllä voi olla myös sellaiset laskuperusteet, joiden mukaan korkoa ei hyvitetä, kun tasoitusmäärä
ylittää tavoitemäärän.
5 d § (20.3.2015/303)
Tasoitusmäärän laskuperusteet erityistilanteessa olevalle vakuutusyhtiölle
Jos vakuutusyhtiö ei enää merkitse uutta vakuutusliikettä tai sen oikaistu vahinkosuhde ei muutoin anna
oikeaa kuvaa vakuutusyhtiön vakuutusriskeistä, Finanssivalvonta voi vahvistaa sellaiset tasoitusmäärän
laskuperusteet, että tasoitusmääräsiirrossa oikaistun vahinkosuhteen ja oikaistujen vakuutusmaksutuottojen
sijasta käytetään muita yhtiön vakuutusriskejä paremmin kuvaavia suureita.
6 §
Yhteisvastuullinen rinnakkaisvakuutus ja jälleenvakuutus
Jos vakuutuksen on antanut useampi vakuutusyhtiö yhteisesti ehdoin, että ne ovat vastuussa omasta ja
toistensa puolesta, saadaan sellaisesta ehdosta huolimatta jättää vastuuvelkaan ottamatta osa, joka
sopimuksen mukaan kuuluu toiselle suomalaiselle vakuutusyhtiölle tai ulkomaiselle ET A-vakuutusyhtiölle,
edellyttäen, etteivät ne ole selvitystilassa tai 25 luvun 9 §:ssä tarkoitetussa asemassa.
Kun lasketaan jälleenvakuuttajien osalle tulevaa osuutta vastuuvelasta, on käytettävä samoja tämän luvun 1
§:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettuja perusteita kuin koko vastuuvelkaa laskettaessa, jollei
jälleenvakuutussopimusten luonteen tai ehtojen takia toisenlaisen menettelyn käyttäminen ole perusteltua.
Jälleenvakuuttajien osuus vastuuvelasta on kuitenkin aina arvioitava sillä tavalla, että myös vakuutusyhtiön
omalle vastuulle jäävä osuus vastuuvelasta toteuttaa 1 §:n 2 momentissa esitetyn vaatimuksen.
7 §
Henkivakuutusyhtiön vastuuvelan laskentaperiaatteet
Henkivakuutusyhtiön vastuuvelkaa laskettaessa on otettava vastuuvelan turvaavuutta silmällä pitäen
riittävällä tavalla huomioon laskennan kannalta oleellisten tekijöiden epäsuotuisa vaihtelu.
Yksittäisen vakuutuksen osuus yhtiön vakuutusmaksuvastuusta on oltava aina ainakin yhtä suuri kuin
vakuutussopimuksen mukainen takaisinostoarvo. Myös sellaiset lisäedut, joita ei takaisinoston yhteydessä
ole luvattu suorittaa, on varattava vastuuvelkaan.
Tulevaisuudessa annettavat lisäedut on otettava huomioon tavalla, joka vastaa vastuuvelkalaskelmien
perusteena olevia arvioita ja yhtiön lisäetujen määrittelytapaa.
Vakuutusten hankintamenojen jaksottamiseksi vakuutusmaksuvastuusta voidaan vähentää määrä, jolla
vakuutusten kuormitustulojen pääoma-arvo ylittää hoitokulujen pääoma-arvon ja mahdollisen
hankintamenojen aktivoinnin.
Vakuutuskannan hoitamisesta aiheutuvat kustannukset voidaan myös ottaa huomioon epäsuorasti
vähentämällä tulevista tuotoista vakuutuksen hallintokustannuksia varten perittävät erät, jollei turvaavuus
edellytä toisenlaista menettelyä.
Vastuuvelan laskentaperiaatteita ei saa vaihdella vuosittain siten, että se pienentäisi oleellisesti vuositulosten
vertailukelpoisuutta tai aiheuttaisi tarpeetonta vaihtelua vakuutuksenottajille palautettavan ylijäämän tasossa.
8 §
Henkivakuutusyhtiön vastuuvelan laskennassa käytettävä korko ja koron enimmäismäärä
Henkivakuutusyhtiön vastuuvelkaa laskettaessa käytettävä korko on valittava turvaavasti.
Vastuuvelkalaskelmissa käytettävä korko voidaan valita vastuuvelkaa kattavan omaisuuden tuottotason
mukaan tekemällä siitä turvaavuuden kannalta riittävä vähennys. Jatkuvamaksuisten sopimusten osalta on
otettava huomioon myös tulevien maksujen sijoittamisesta saatavien tuottojen taso. Samoin tuottotasoa on
korjattava tulevien sijoitusten tuottoa vastaavaksi siltä osin kuin vastuuvelkaa kattavien sijoitusten kesto on
lyhyempi kuin vastuuvelan kesto.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 54/155Vastuuvelan laskennassa käytettävässä enimmäiskorossa on otettava huomioon pitkäaikaisten
korkealaatuisten tai valtion pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen markkinatuotto.
Edellä 2 momentissa tarkoitettua, vastuuvelkaa laskettaessa käytettävän koron enimmäismäärää ei sovelleta
sijoitussidonnaisiin vakuutuksiin eikä vakuutuksiin, joiden oikeudesta lisäetuihin ei ole määräystä
vakuutussopimuksessa. Sijoitussidonnaisten vakuutusten osalta vastuuvelka määräytyy siihen liitettyjen
sijoituskohteiden arvonkehityksen mukaisesti.
Sellaisten vakuutusten osalta, joiden oikeudesta lisäetuihin ei ole määräystä vakuutussopimuksessa,
vastuuvelkalaskelmissa käytettävä korko saa olla enintään 90 prosenttia niiden katteena olevan omaisuuden
odotetusta tuottoprosentista.
9 §
Vahinkovakuutusyhtiön vastuuvelan laskentaperiaatteet
Vahinkovakuutusyhtiö voi käyttää vastuuvelan laskennassa tilastollisia menetelmiä, jos yhtiö kykenee
selvittämään käyttämiensä tilastollisten menetelmien asianmukaisuuden oman aineistonsa perusteella tai
tilastoaineistolla, joka on kerätty sen omaa vakuutuskantaa vastaaviksi katsottavista vakuutuskannoista.
Eläkemuotoisten korvausten vastuuvelka lasketaan henkivakuutuksessa sovellettavin menetelmin.
10 §
Vahinkovakuutusyhtiön vastuuvelan laskennassa käytettävä korko, koron enimmäismäärä ja korkoutus
Korkoutuksen käyttö on sallittu eläkemuotoisten korvausten vastuuvelan laskennassa.
Korkoutusta voidaan käyttää muissa vastuuvelkalaskelmissa, jos seuraavat edellytykset ovat olemassa:
1) korkoutuksen vaikutus on selvitettävissä;
2) vahinkoryhmän keskimääräisen selviämisajan arvioidaan olevan vähintään neljä vuotta;
3) vakuutusyhtiö ottaa huomioon kokonaiskorvausmenoa arvioidessaan kaikki sitä mahdollisesti lisäävät
tekijät; sekä
4) vakuutusyhtiö pystyy johtamaan käyttämänsä laskentamallin luotettavasti omasta aineistostaan tai omaa
vakuutuskantaansa vastaaviksi katsottavista vakuutuskannoista laaditusta tilastoaineistosta.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa korkoutus tulee suorittaa turvaavalla tavalla. Käytettävä
korko ei saa ylittää vastuuta kattavan omaisuuden turvaavasti määrättyä sijoitustuoton tasoa vahinkojen
keskimääräisenä arvioituna selviämisaikana.
Vastuuvelan laskennassa käytettävässä enimmäiskorossa on lisäksi otettava huomioon pitkäaikaisten
korkealaatuisten tai valtion pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen markkinatuotto.
Noudatettavasta korkoutustavasta on ilmoitettava V akuutusvalvontavirastolle etukäteen. Edellä 2 momentissa
tarkoitetussa tapauksessa korkoutusmenetelmä on esitettävä yhtiön taseen liitetiedoissa.
11 §
Vastuuvelan laskuperusteiden toimittaminen Vakuutusvalvontavirastolle
Vakuutusyhtiön on toimitettava 1 §:ssä tarkoitetut vastuuvelan laskuperusteet V akuutusvalvontavirastolle
ennen niiden käyttöönottoa.
Asetukset ja poikkeusluvat
12 § (20.3.2015/303)
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksenantovaltuudet
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä:
1) vahinkovakuutusyhtiön tasoitusmäärän laskuperusteista ja niiden muuttamisesta;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 55/1552) oikaistun vahinkosuhteen ja oikaistujen vakuutusmaksutuottojen laskennasta;
3) kartutus- ja purkuvahinkosuhteiden valinnasta;
4) tasoitusmääräsiirrosta;
5) pienen vakuutusyhtiön kartutus- ja purkuvahinkosuhteen sitomisesta keskimääräiseen oikaistuun
vahinkosuhteeseen;
6) tasoitusmäärälle hyvitettävästä korosta;
7) tasoitusmäärän laskemisesta keskellä vuotta.
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä 8 §:n 2 momentissa ja 10 §:n 4
momentissa tarkoitetun koron enimmäismäärästä.
13 §
Poikkeusluvat
Vakuutusvalvontavirasto voi yksittäisessä tapauksessa vakuutusyhtiön hakemuksesta erityisistä syistä antaa
luvan siihen, että:
1) rinnakkaisvakuutustapauksessa 6 §:n 1 momentissa tarkoitettu toisen vakuutusyhtiön vastuulle kuuluva
osa voidaan jättää yhtiön vastuuvelkaan ottamatta, vaikka suomalainen vakuutusyhtiö tai ulkomainen ET A-
vakuutusyhtiö on selvitystilassa tai 25 luvun 9 §:ssä tarkoitetussa asemassa taikka jos mainittu toinen
vakuutusyhtiö on ET A-alueen ulkopuolinen vakuutuslaitos; ja
2) vastuuvelan laskennassa käytettävä korko määritellään vastuuvelkaa kattavan omaisuuden tuottotason
mukaan, jos vakuutussopimuksessa on määrätty , että vakuutuksen lisäedut määräytyvät juuri tämän
omaisuuden tuoton mukaisesti; korko on tällöin valittava turvaavasti siten, ettei muiden ylijäämän jakoon
osallisten vakuutusten lisäetujen taso vaarannu.
III OSA
VAKA VARAISUUS (20.3.2015/303)
10 luku (20.3.2015/303)
Varojen ja velkojen arvostaminen ja vastuuvelka vakavaraisuuslaskennassa
Yleiset säännökset (20.3.2015/303)
1 § (20.3.2015/303)
Varojen ja velkojen arvostaminen
Vakuutusyhtiön vakavaraisuuslaskentaa varten yhtiön varat ja velat on arvostettava siihen arvoon, josta varat
ovat vaihdettavissa ja velat siirrettävissä tai maksettavissa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden ja
toisistaan riippumattomien osapuolten välillä, jollei tässä luvussa toisin säädetä.
Velkoja arvostettaessa ei saa ottaa huomioon vakuutusyhtiön omaa luottokelpoisuutta.
Lisäksi varojen ja velkojen arvostuksessa käytettävistä menetelmistä ja oletuksista säädetään komission
asetuksen I osaston II luvussa.
2 § (20.3.2015/303)
Vastuuvelka vakavaraisuuslaskennassa
Vakavaraisuuslaskennassa vakuutusyhtiön vastuuvelan on vastattava määrää, jonka maksamalla
vakuutusyhtiö voisi välittömästi luovuttaa vakuutussopimuksista aiheutuvan vastuunsa toiselle
vakuutusyhtiölle.
Vastuuvelan laskennassa on otettava huomioon kaikki vakuutussopimuksista aiheutuvat velvoitteet ja sen
lisäksi:
1) vakuutussopimusvelvoitteiden hoidosta aiheutuvat kustannukset;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 56/1552) rahan arvon aleneminen;
3) vakuutussopimuksiin sisältyvien taloudellisten takuiden ja sopimusperusteisten optioiden arvo sekä
sopimusperusteisten optioiden käyttöön vaikuttavat mahdolliset muutokset taloudellisissa ja muissa
olosuhteissa;
4) vakuutuksenottajille, vakuutetuille ja edunsaajille tulevaisuudessa maksettavat, muut kuin 3 kohdassa
tarkoitetut lisäedut ja muut suoritukset siitä riippumatta, onko niiden maksamisesta sovittu sitovasti, paitsi 12
luvun 4 §:ssä tarkoitettu omaan perusvarallisuuteen kuuluva ylijäämävarallisuus.
Lisäksi oletuksista, jotka liittyvät vastuuvelan laskentaan, säädetään komission asetuksen I osaston III luvun
3 jakson 1 alajaksossa sekä oletuksista, jotka liittyvät 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettujen taloudellisten
takuiden ja sopimusperusteisten optioiden arvostamiseen, komission asetuksen I osaston III luvun 3 jakson 3
alajaksossa.
Vastuuvelan laskenta (20.3.2015/303)
3 § (20.3.2015/303)
Vastuuvelan laskennan laatuvaatimukset
Vastuuvelka on laskettava varovaisella, luotettavalla ja puolueettomalla tavalla.
Vastuuvelan laskennassa on käytettävä rahoitusmarkkinoilta ja vakuutusriskeistä yleisesti saatavilla olevia
tietoja.
Vakuutusyhtiöllä on oltava toimintatavat ja menetelmät vastuuvelan laskennassa käytettävien tietojen
asianmukaisuuden, riittävyyden ja tarkkuuden varmistamiseksi.
Lisäksi vastuuvelan laskennassa käytettävien tietojen käsittelystä ja niiden laatuvaatimuksista säädetään
komission asetuksen I osaston III luvun 2 jaksossa.
4 § (20.3.2015/303)
Velvoitteiden ryhmittely
Vastuuvelan laskennassa vakuutusyhtiön on jaettava vakuutussopimuksista aiheutuvat velvoitteensa riskin
mukaan yhtenäisiin ryhmiin. R yhmiin jakaminen on tehtävä vähintään vakuutuslajeittain.
Lisäksi velvoitteiden ryhmittelystä säädetään komission asetuksen I osaston III luvun 5 jaksossa.
5 § (20.3.2015/303)
Vastuuvelan arvo
Vastuuvelan arvo on 6 §:ssä tarkoitetun parhaan estimaatin ja 10 §:ssä tarkoitetun riskimar ginaalin summa,
jollei 2 momentista muuta johdu.
Jos on saatavilla luotettavia markkina-arvoja rahoitusvälineistä, joihin liittyvien kassavirtojen voidaan todeta
luotettavasti vastaavan vakuutusyhtiön velvoitteisiin liittyviä kassavirtoja, vastuuvelan arvo on tältä osin
määritettävä rahoitusvälineiden markkina-arvojen perusteella.
Lisäksi 2 momentissa tarkoitetusta laskennasta säädetään komission asetuksen I osaston III luvun 3 jakson 5
alajaksossa ja 6 jaksossa.
6 § (20.3.2015/303)
Paras estimaatti
Paras estimaatti on vakuutussopimuksista aiheutuvien velvoitteiden täyttämiseen liittyvien tulevaisuuden
kassavirtojen odotettu nykyarvo, joka lasketaan kassavirtojen todennäköisyyksillä painotettuna keskiarvona
käyttäen 7 §:ssä tarkoitettua korkokäyrää.
Paras estimaatti lasketaan bruttomääräisenä vähentämättä saamisia jälleenvakuutussopimuksista ja
erillisyhtiöiltä. Nämä saamiset lasketaan erikseen 12 §:n mukaisesti.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 57/155Parhaan estimaatin laskennassa on käytettävä luotettavia ja ajantasaisia tietoja, realistisia oletuksia sekä
asianmukaisia vakuutusmatemaattisia ja tilastollisia menetelmiä.
Lisäksi siitä, milloin vakuutusvelvoitteet on merkittävä vastuuvelkaan ja miten vakuutusvelvoitteiden
ajallinen ulottuvuus otetaan huomioon, säädetään komission asetuksen I osaston III luvun 1 jaksossa.
Vastuuvelan laskennassa käytettävistä oletuksista säädetään komission asetuksen I osaston III luvun 3 jakson
1 alajaksossa ja kassavirtojen ennakointiin liittyvistä oletuksista 3 alajaksossa.
7 § (20.3.2015/303)
Korkokäyrä
Parhaan estimaatin laskennan korkokäyränä käytetään komission asetuksen I osaston III luvun 4 jaksossa
tarkoitettua Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen julkaisemaa asiaankuuluvaa riskitöntä
korkokäyrää. Tätä korkokäyrää voidaan mukauttaa 8 §:n mukaisesti vastaavuuskorjauksella tai se voi olla
mukautettu volatiliteettikorjauksella mainitun pykälän mukaisesti.
Jos Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on julkaissut ja Euroopan komissio vahvistanut
laskennassa käytettävälle valuutalle riskittömän korkokäyrän, vakuutusyhtiön on käytettävä tätä
korkokäyrää. Muussa tapauksessa vakuutusyhtiön tulee määritellä korkokäyrä käyttäen komission asetuksen
I osaston III luvun 4 jaksossa määriteltyjä menetelmiä.
8 § (8.5.2020/321)
Vastaavuuskorjauksen ja volatiliteettikorjauksen käyttäminen
Vakuutusyhtiö voi Finanssivalvonnan ennalta antamalla suostumuksella käyttää vastaavuuskorjausta
korkokäyrään laskiessaan käyttämisen edellytykset täyttäviin vakuutusvelvoitteisiin liittyvää 6 §:ssä
tarkoitettua parasta estimaattia. V akuutusyhtiö, joka käyttää vastaavuuskorjausta, ei saa palata menetelmään,
johon ei sisälly vastaavuuskorjausta, niin kauan kuin vastaavuuskorjauksen käyttämisen edellytykset
täyttyvät. Jos vastaavuuskorjauksen käyttämisen edellytykset eivät täyty , vakuutusyhtiön on viipymättä
ilmoitettava asiasta Finanssivalvonnalle ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden täyttämiseksi. Jos
vastaavuuskorjauksen käyttämisen edellytykset ovat jääneet täyttymättä yli kaksi kuukautta päivämäärästä,
jona vakuutusyhtiö ei enää täyttänyt ehtoja, vakuutusyhtiön on lakattava käyttämästä vastaavuuskorjausta.
Vakuutusyhtiö saa Finanssivalvonnan suostumuksella käyttää vastaavuuskorjausta uudelleen aikaisintaan
kahden vuoden kuluttua siitä, kun vakuutusyhtiö lakkasi käyttämästä vastaavuuskorjausta.
Vakuutusyhtiö voi käyttää Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen julkaisemaa ja Euroopan komission
vahvistamaa valuuttakohtaista tai maakohtaista volatiliteettikorjausta korkokäyrään laskiessaan 6 §:ssä
tarkoitettua parasta estimaattia muille kuin 1 momentissa tarkoitetuille vakuutusvelvoitteille. Maakohtaista
volatiliteettikorjausta sovelletaan kyseisen maan vakuutusmarkkinoilla myytävien tuotteiden
vakuutusvelvoitteiden parhaan estimaatin laskentaan.
Riskittömien korkojen volatiliteettikorjauksen suuruus vastaa 65:tä prosenttia riskikorjatusta
valuuttamar ginaalista.
Riskikorjattu valuuttamar ginaali lasketaan erotuksena mar ginaalista sen koron, joka voitaisiin saada kyseisen
valuutan viitesalkkuun sisältyvistä omaisuuseristä, ja kyseisen valuutan asiaankuuluvan riskittömän
peruskorkokäyrän korkojen välillä, sekä kyseisen mar ginaalin sen osuuden välillä, joka perustuu realistiseen
arvioon omaisuuseriin liittyvästä odotetusta tappiosta tai odottamattomasta luottoriskistä taikka muusta
riskistä.
Volatiliteettikorjausta sovelletaan vain niihin asiaankuuluviin korkokäyrän riskittömiin korkoihin, joita ei
johdeta ekstrapoloimalla 7 §:n nojalla. Asiaankuuluvien korkokäyrän riskittömien korkojen ekstrapolointi
perustuu näihin korjattuihin riskittömiin korkoihin.
Kunkin asiaankuuluvan maan osalta 2 momentissa tarkoitettua riskittömien korkojen volatiliteettikorjausta
kyseisen maan valuutan kohdalla on ennen 65 prosentin kertoimen soveltamista korotettava riskikorjatun
maamar ginaalin ja kaksinkertaisen riskikorjatun valuuttamar ginaalin erotuksella, kun kyseinen erotus on
positiivinen ja riskikorjattu maamar ginaali on suurempi kuin 85 peruspistettä. Korotettua
volatiliteettikorjausta sovelletaan kyseisen maan vakuutusmarkkinoilla myytävien tuotteiden vakuutus- ja
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 58/155jälleenvakuutusvelvoitteiden parhaan estimaatin laskentaan. Riskikorjattu maamar ginaali lasketaan samalla
tavoin kuin riskikorjattu valuuttamar ginaali kyseisen maan valuutan kohdalla, mutta se perustuu
viitesalkkuun, joka on edustava niiden omaisuuserien osalta, joihin vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset
ovat sijoittaneet kyseisen maan vakuutusmarkkinoilla myytävien ja kyseisen maan valuutan määräisten
tuotteiden vakuutus- ja jälleenvakuutusvelvoitteiden parhaan estimaatin kattamiseksi.
Lisäksi oletuksista, menetelmistä ja tarvittavista parametreista volatiliteettikorjauksen ja
vastaavuuskorjauksen laskemiseksi säädetään komission asetuksen I osaston III luvun 4 jakson 3 ja
4 alajaksossa.
9 § (20.3.2015/303)
Parhaan estimaatin laskentamenetelmien ja laskentaoletusten tarkistaminen
Vakuutusyhtiöllä on oltava toimintatavat ja menetelmät, joilla se säännöllisesti vertaa parhaita estimaatteja ja
niiden laskennassa käytettyjä oletuksia saatuihin kokemusperäisiin tietoihin.
Jos parhaat estimaatit järjestelmällisesti poikkeavat saaduista kokemusperäisistä tiedoista, vakuutusyhtiön on
korjattava käytettäviä vakuutusmatemaattisia menetelmiä tai oletuksia taikka molempia.
10 § (20.3.2015/303)
Riskimarginaali
Riskimar ginaali on erä, joka on lisättävä parhaaseen estimaattiin sen varmistamiseksi, että vastuuvelan määrä
vastaa 2 §:n 1 momentissa tarkoitettua määrää.
Riskimar ginaali lasketaan määrittämällä pääomakustannus, joka vastaa vakuutussopimuksista niiden
kestoaikana aiheutuvien velvoitteiden täyttämiseen vaadittavaa, 1 1 luvun 2 §:n mukaista
vakavaraisuuspääomavaatimusta.
Lisäksi riskimar ginaalin laskemisesta säädetään komission asetuksen I osaston III luvun 3 jakson 4
alajaksossa.
11 § (20.3.2015/303)
Poikkeukset parhaan estimaatin ja riskimarginaalin laskennassa
Parhaan estimaatin laskennassa voidaan erityisolosuhteissa käyttää asianmukaisia approksimaatioita tai
tapauskohtaisia menetelmiä, jos vakuutusyhtiöllä ei ole riittävästi laatuvaatimukset täyttäviä tietoja
voidakseen soveltaa luotettavaa vakuutusmatemaattista menetelmää johonkin vakuutussopimuksista
aiheutuvien velvoitteidensa ryhmään tai saamisiin jälleenvakuutussopimuksista ja erillisyhtiöiltä. Parhaan
estimaatin ja riskimar ginaalin laskennassa voidaan rajoitetusti käyttää myös yksinkertaistettuja menetelmiä.
Lisäksi tapauskohtaisten menetelmien käyttämisestä vakuutusteknisen vastuuvelan arvioimiseksi säädetään
komission asetuksen I osaston III luvun 2 jaksossa ja yksinkertaistettujen menetelmien käyttämisestä ja
niiden edellytyksistä I osaston III luvun 6 jaksossa.
12 § (20.3.2015/303)
Saamiset jälleenvakuutussopimuksista ja erillisyhtiöiltä
Jälleenvakuutussopimuksiin perustuvien ja erillisyhtiöiltä olevien saamisten arvon laskentaan sovelletaan 1–
11 §:ää.
Jälleenvakuutussopimuksiin perustuvien ja erillisyhtiöiltä olevien saamisten arvoa laskettaessa
vakuutusyhtiön on lisäksi otettava huomioon korvausten suorittamisen jälkeen korvauksiin perustuvien
jälleenvakuutussaamisten ja muiden saamisten yhtiölle maksamiseen kuluva aika. Laskennan tuloksessa on
otettava huomioon sopimusosapuolen maksukyvyttömyydestä johtuvat odotettavissa olevat tappiot.
Lisäksi jälleenvakuutussopimuksiin perustuvien ja erillisyhtiöiltä olevien saamisten arvostamisesta säädetään
komission asetuksen I osaston III luvun 3 jakson 6 alajaksossa.
13 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan oikeudet
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 59/155Vakuutusyhtiön on Finanssivalvonnan pyynnöstä osoitettava, että yhtiön tämän luvun mukainen vastuuvelan
taso on riittävä ja että yhtiö käyttää asianmukaisia menetelmiä ja riittäviä tilastotietoja vastuuvelan
laskennassa.
Jos vakuutusyhtiö ei noudata vastuuvelan laskennassa tämän luvun mukaisia säännöksiä, Finanssivalvonta
voi vaatia yhtiötä lisäämään vastuuvelan määrää tämän luvun säännösten mukaisesti lasketulle tasolle.
14 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan tietojenantovelvollisuus
Finanssivalvonnan on vuosittain annettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle seuraavat tiedot:
1) pitkäaikaisia takuita sisältävien vakuutustuotteiden saatavuus Suomen markkinoilla ja vakuutusyhtiöiden
käyttäytyminen pitkäaikaisina sijoittajina;
2) niiden vakuutusyhtiöiden määrä, jotka käyttävät:
a) vastaavuuskorjausta;
b) volatiliteettikorjausta;
c) 25 luvun 5 §:n 4 momentin mukaista tervehdyttämisjakson pidennystä;
d) vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta annetun lain 1 1 §:n 1–6 momentin ja 12 §:n
1–6 momentin mukaisia siirtymätoimenpiteitä;
3) vastaavuuskorjauksen, volatiliteettikorjauksen, osakepääomavaatimuksen symmetrisen
korjausmekanismin sekä vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta annetun lain 1 1 §:n
1–6 momentin ja 12 §:n 1–6 momentin mukaisten siirtymätoimenpiteiden vaikutus vakuutus- ja
jälleenvakuutusyritysten taloudelliseen asemaan kansallisella tasolla ja anonyymisti kunkin yrityksen osalta;
4) vastaavuuskorjauksen, volatiliteettikorjauksen ja osakepääomavaatimuksen symmetrisen
korjausmekanismin vaikutus vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten sijoituskäyttäytymiseen sekä se,
tarjoavatko ne aiheettomia pääomahuojennuksia;
5) mahdollisen 25 luvun 5 §:n 4 momentin mukaisen tervehdyttämisjakson pidennyksen vaikutus
vakuutusyhtiöiden toimiin vakavaraisuuspääomavaatimuksen mukaisen hyväksyttävän oman varallisuuden
tason uudelleen saavuttamiseksi tai riskiprofiilin pienentämiseksi vakavaraisuuspääomavaatimuksen
täyttämisen varmistamiseksi; sekä
6) vakuutusyhtiöiden soveltaessa vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta annetun lain
11 §:n 1–6 momentin ja 12 §:n 1–6 momentin mukaisia siirtymätoimenpiteitä se, noudattavatko ne 1 1 §:n 7
ja 8 momentissa ja 12 §:n 7 ja 8 momentissa tarkoitettuja suunnitelmia, ja mahdollisuudet vähentää
riippuvuutta näistä siirtymätoimenpiteistä, sekä toimenpiteistä, joita yritykset ja valvontaviranomaiset ovat
toteuttaneet tai joita niiden on määrä toteuttaa, lainsäädännön puitteissa.
15 § (20.3.2015/303)
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksenantovaltuudet
Vastaavuuskorjauksen käyttämisen edellytyksistä ja laskemisesta annetaan tarkemmat säännökset sosiaali- ja
terveysministeriön asetuksella.
11 luku (20.3.2015/303)
Pääomavaatimukset
Yleiset säännökset (20.3.2015/303)
1 § (20.3.2015/303)
Pääomavaatimusten täyttäminen
Tässä luvussa säädetään vakavaraisuuspääomavaatimuksesta ja vähimmäispääomavaatimuksesta
(pääomavaatimukset ).
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 60/155Vakuutusyhtiön on jatkuvasti täytettävä pääomavaatimukset 12 luvussa säädetyllä laadultaan ja määrältään
riittävällä omalla varallisuudellaan.
2 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuuspääomavaatimus
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen tarkoituksena on varmistaa, että vakuutusyhtiö pystyy suurella
todennäköisyydellä täyttämään vakuutettuja etuja koskevat velvoitteensa. V akavaraisuuspääomavaatimuksen
laskennassa on otettava huomioon kaikki vakuutusyhtiöön kohdistuvat mitattavissa olevat riskit, olemassa
olevan liiketoiminnan odottamattomat tappiot ja seuraavien 12 kuukauden aikana odotettavissa oleva uusi
liiketoiminta.
Vakavaraisuuspääomavaatimus määräytyy 12 luvun 2 §:ssä tarkoitetun oman perusvarallisuuden yhden
vuoden ajanjaksolla tapahtuvien arvonmuutosten todennäköisyysjakaumasta siten, että arvonmuutoksista
korkeintaan 0,5 prosenttia on vakavaraisuuspääomavaatimusta suurempia arvonmenetyksiä.
Vakavaraisuuspääomavaatimus ei saa kattaa volatiliteettikorjauksen muutoksista johtuvaa oman
perusvarallisuuden tappioriskiä. (8.5.2020/321)
3 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskeminen
Vakuutusyhtiön on laskettava vakavaraisuuspääomavaatimus 7–18 §:n mukaisella standardikaavalla tai 19–
29 §:n mukaisella sisäisellä mallilla, jonka käyttöä valvotaan 30–34 §:n mukaisesti.
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa sovelletaan oletusta vakuutusyhtiön toiminnan jatkuvuudesta.
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa otetaan huomioon ainakin:
1) vahinkovakuutusriski;
2) henkivakuutusriski;
3) sairausvakuutusriski;
4) markkinariski;
5) luottoriski; ja
6) operatiivinen riski.
Operatiiviseen riskiin sisältyvät myös oikeudelliset riskit, mutta siihen eivät sisälly strategisiin päätöksiin
liittyvät riskit eivätkä maineriskit.
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa otetaan huomioon riskien vähentämismenetelmien vaikutus.
Tällöin vähentämismenetelmien käyttöön liittyvä luottoriski ja muut vähentämismenetelmien käytöstä
johtuvat riskit otetaan huomioon vakavaraisuuspääomavaatimusta laskettaessa.
4 § (20.3.2015/303)
Vähimmäispääomavaatimus ja sen laskeminen
Vähimmäispääomavaatimus vastaa sitä 12 luvun 1 1 §:n 2 momentissa tarkoitetun hyväksyttävän oman
perusvarallisuuden määrää, jonka alittuessa vakuutettuihin etuihin kohdistuu kohtuuton riski, jos
vakuutusyhtiö jatkaa toimintaansa.
Jollei 3 ja 4 momentista muuta johdu, vähimmäispääomavaatimus lasketaan vakuutusyhtiön toiminnan
laajuutta ja riskillisyyttä kuvaavien muuttujien lineaarisena funktiona. Lisäksi laskennasta säädetään
komission asetuksen I osaston VII luvussa 248–251 artiklassa.
Vähimmäispääomavaatimus on kuitenkin vähintään 25 prosenttia ja enintään 45 prosenttia vakuutusyhtiön
vakavaraisuuspääomavaatimuksesta.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 61/155Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, vähimmäispääomavaatimus on vähintään:
1) vahinkovakuutusyhtiössä vakuutusluokista annetun lain mukaisiin vahinkovakuutusluokkiin 10–15
kuuluvaa vakuutustoimintaa harjoitettaessa ja henkivakuutusyhtiössä 4 000 000 euroa;
2) vahinkovakuutusyhtiössä, joka harjoittaa muuta kuin 1 kohdassa tarkoitettua vahinkovakuutustoimintaa,
2 700 000 euroa;
3) jälleenvakuutusyhtiössä 3 900 000 euroa; sekä
4) jälleenvakuutuskytkösyhtiössä 1 300 000 euroa.
(1.4.2022/215)
L:lla 215/2022  muutettu 4 momentti tulee voimaan 18.10.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, vähimmäispääomavaatimus on vähintään:
1) vahinkovakuutusyhtiössä vakuutusluokista annetun lain mukaisiin vahinkovakuutusluokkiin 10–15
kuuluvaa vakuutustoimintaa harjoitettaessa ja henkivakuutusyhtiössä 3 700 000 euroa;
2) vahinkovakuutusyhtiössä, joka harjoittaa muuta kuin 1 kohdassa tarkoitettua vahinkovakuutustoimintaa, 2
500 000 euroa;
3) jälleenvakuutusyhtiössä 3 600 000 euroa; sekä
4) jälleenvakuutuskytkösyhtiössä 1 200 000 euroa.
Lisäksi vähimmäispääomavaatimuksen vähimmäismäärästä komposiittiyhtiön osalta säädetään komission
asetuksen I osaston VII luvussa 252 artiklassa.
5 § (20.3.2015/303)
Pääomavaatimusten laskemistiheys
Vakavaraisuuspääomavaatimus on laskettava vähintään kerran vuodessa ja vähimmäispääomavaatimus
vähintään neljännesvuosittain. V akavaraisuuspääomavaatimusta ei kuitenkaan tarvitse laskea
neljännesvuosittain pelkästään 4 §:n 3 momentin mukaista vähimmäispääomavaatimusta varten.
Jos vakuutusyhtiön vakavaraisuuspääomavaatimukseen vaikuttavat riskit ovat merkittävästi muuttuneet,
vakuutusyhtiön on viipymättä laskettava vakavaraisuuspääomavaatimus uudelleen.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetut laskennan tulokset on ilmoitettava Finanssivalvonnalle. Jos
vähimmäispääomavaatimus määräytyy 4 §:n 3 momentissa tarkoitettujen prosenttimääräisten rajojen
mukaisesti, vakuutusyhtiön on annettava Finanssivalvonnalle tiedot määräytymiseen johtaneista syistä.
6 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskeminen Finanssivalvonnan vaatimuksesta
Jos Finanssivalvonnalla on perusteltua syytä olettaa, että vakuutusyhtiön vakavaraisuuspääomavaatimukseen
vaikuttavat riskit ovat merkittävästi muuttuneet vakavaraisuuspääomavaatimuksen viimeisimmästä
ilmoittamisesta, Finanssivalvonta voi vaatia vakuutusyhtiötä laskemaan vakavaraisuuspääomavaatimuksen
uudelleen.
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen standardikaava (20.3.2015/303)
7 § (20.3.2015/303)
Standardikaavan rakenne
Standardikaavalla laskettava vakavaraisuuspääomavaatimus on seuraavien erien summa:
1) 8 §:ssä säädetty perusvakavaraisuuspääomavaatimus;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 62/1552) 14 §:ssä säädetty operatiivisen riskin pääomavaatimus;
3) 15 §:ssä säädetty vaimennusvaikutus.
8 § (20.3.2015/303)
Perusvakavaraisuuspääomavaatimuksen laskeminen
Perusvakavaraisuuspääomavaatimuksen laskemiseksi on muodostettava erilliset riskiosiot ainakin
vahinkovakuutusriskille, henkivakuutusriskille, sairausvakuutusriskille, markkinariskille, vastapuoliriskille
sekä näille riskiosioille alariskiosiot siten kuin 9–13 §:ssä säädetään.
Vahinko-, henki- ja sairausvakuutustoimintaan liittyvät riskit on sijoitettava vahinkovakuutuksen,
henkivakuutuksen tai sairausvakuutuksen riskiosioon ( vakuutusriskiosio ) sen mukaisesti, mikä
vakuutusriskiosio parhaiten ilmentää riskien luonnetta.
Jokaiselle riskiosiolle ja alariskiosiolle lasketaan pääomavaatimus, joka on kalibroitava 2 §:n 2 momentin
mukaisesti. Pääomavaatimukset yhdistetään perusvakavaraisuuspääomavaatimukseksi.
Perusvakavaraisuuspääomavaatimus lasketaan vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja
harjoittamisesta (Solvenssi II) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY ,
jäljempänä Solvenssi IIdir ektiivi , liitteessä IV olevan kaavan mukaisesti. Lisäksi
perusvakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennasta, riskiosioista, vakuutusvelvoitteiden sijoittamisesta
riskiosioihin ja riskiosioiden pääomavaatimusten yhdistämisestä sekä eräistä yksinkertaistetuista
menettelyistä säädetään komission asetuksen I osaston V luvun 1 jaksossa.
9 § (20.3.2015/303)
Vahinkovakuutuksen riskiosio
Vahinkovakuutuksen riskiosiossa otetaan huomioon vakuutusyhtiön tulokseen sisältyvä epävarmuus, joka
liittyy olemassa oleviin vakuutusvelvoitteisiin ja seuraavien 12 kuukauden kuluessa odotettavissa olevaan
uuteen vakuutusliiketoimintaan.
Vahinkovakuutuksen riskiosiossa otetaan huomioon vähintään vahinkovakuutusvelvoitteisiin ja
liiketoimintaprosesseihin liittyvä tappioriski ja vastuuvelan arvon epäedullisen muutoksen riski.
Vahinkovakuutuksen riskiosiossa otetaan huomioon ainakin seuraavat alariskiosiot:
1) vahinkovakuutuksen vakuutusmaksu- ja vastuuvelkariski;
2) vahinkovakuutuksen katastrofiriski.
Lisäksi vahinkovakuutuksen alariskiosioista, alariskiosioihin liittyvien pääomavaatimusten laskennasta ja
pääomavaatimusten yhdistämisestä säädetään komission asetuksen I osaston V luvun 2 jaksossa.
10 § (20.3.2015/303)
Henkivakuutuksen riskiosio
Henkivakuutuksen riskiosiossa otetaan huomioon henkivakuutusvelvoitteisiin ja liiketoimintaprosesseihin
liittyvä tappioriski ja vastuuvelan arvon epäedullisen muutoksen riski. Henkivakuutuksen riskiosiossa
otetaan huomioon ainakin seuraavat alariskiosiot:
1) kuolevuusriski;
2) pitkäikäisyysriski;
3) työkyvyttömyysriski;
4) henkivakuutuksen kuluriski;
5) muuttamisriski;
6) raukeamisriski;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 63/1557) henkivakuutuksen katastrofiriski.
Lisäksi henkivakuutuksen alariskiosioista, alariskiosioihin liittyvien pääomavaatimusten laskennasta ja
pääomavaatimusten yhdistämisestä säädetään komission asetuksen I osaston V luvun 3 jaksossa.
11 § (20.3.2015/303)
Sairausvakuutuksen riskiosio
Sairausvakuutuksen riskiosiossa otetaan huomioon ainakin sairausvakuutusvelvoitteisiin ja
liiketoimintaprosesseihin liittyvä tappioriski ja vastuuvelan arvon epäedullisen muutoksen riski.
Sairausvakuutuksen riskiosiossa otetaan huomioon ainakin:
1) vakuutussopimusten hoidosta aiheutuvien kulujen tasossa, kehityssuunnassa ja vaihtelussa tapahtuva
muutos;
2) vakuutustapahtumien ajankohdissa, esiintymistiheydessä ja suuruudessa sekä korvausten maksamisen
ajankohdissa ja määrissä tapahtuva heilahtelu;
3) sairausvakuutuksen katastrofiriski.
Lisäksi sairausvakuutuksen alariskiosioista, alariskiosioihin liittyvien pääomavaatimusten laskennasta ja
pääomavaatimusten yhdistämisestä säädetään komission asetuksen I osaston V luvun 4 jaksossa.
12 § (20.3.2015/303)
Markkinariskiosio
Markkinariskiosiossa otetaan huomioon riski, joka liittyy vakuutusyhtiön varojen ja velkojen arvoihin
vaikuttavien rahoitusvälineiden markkinahintojen tasoon ja vaihteluun, sekä varojen ja velkojen
rakenteellinen yhteensopimattomuus erityisesti niiden kestoajan osalta.
Markkinariskiosiossa otetaan huomioon varojen, velkojen ja rahoitusvälineiden arvojen herkkyys ainakin
seuraavissa alariskiosioissa:
1) korkoriski;
2) osakeriski, joka sisältää symmetrisen korjauksen;
3) kiinteistöriski;
4) korkomar ginaaliriski;
5) valuuttariski;
6) markkinariskikeskittymät.
Lisäksi markkinariskiosion alariskiosioista, alariskiosioihin liittyvien pääomavaatimusten laskennasta ja
pääomavaatimusten yhdistämisestä säädetään komission asetuksen I osaston V luvun 5 jaksossa.
13 § (20.3.2015/303)
Vastapuoliriskiosio
Vastapuoliriskiosiossa otetaan huomioon vakuutusyhtiöön mahdollisesti kohdistuvat tappiot, jotka johtuvat
vakuutusyhtiön vastapuolten ja velallisten odottamattomasta maksukyvyttömyydestä tai luottokelpoisuuden
heikkenemisestä seuraavien 12 kuukauden aikana. V astapuoliriskiosiossa on käsiteltävä ainakin:
1) vakuutusyhtiön riskiä vähentävät sopimukset;
2) saamiset vakuutusedustajilta;
3) luottoriskit, joita 12 §:n 2 momentin 4 kohdassa tarkoitettu korkomar ginaaliriski ei sisällä.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 64/155Edellä 1 momentissa tarkoitettuja riskejä arvioitaessa on otettava huomioon vakuutusyhtiön hallussa olevat
tai sen hyväksi asetetut vakuudet ja vakuuksiin liittyvät riskit. V astapuoliriskiosiossa on jokaisen vastapuolen
osalta otettava huomioon kokonaisriski riippumatta niiden sopimusvelvoitteiden oikeudellisesta muodosta,
joita vastapuolella on yhtiötä kohtaan.
Lisäksi vastapuoliriskiosioon liittyvän pääomavaatimuksen laskennasta säädetään komission asetuksen I
osaston V luvun 6 jaksossa.
14 § (20.3.2015/303)
Operatiivisen riskin pääomavaatimus
Operatiivisille riskeille lasketaan pääomavaatimus siltä osin kuin operatiivisia riskejä ei ole otettu huomioon
perusvakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa.
Niiden henkivakuutussopimusten osalta, joissa vakuutuksenottaja kantaa sijoitusriskin, operatiivisen riskin
pääomavaatimuksen laskennassa otetaan huomioon kyseisistä vakuutusvelvoitteista aiheutuvien vuosittaisten
kulujen määrä.
Muun kuin 2 momentissa tarkoitetun vakuutustoiminnan osalta operatiivisissa riskeissä otetaan huomioon
vakuutustoiminnan laajuus mitattuna vakuutusvelvoitteisiin liittyvien vakuutusmaksutuottojen ja vastuuvelan
määrällä. Operatiivisen riskin pääomavaatimus on tällöin enintään 30 prosenttia
perusvakavaraisuusvaatimuksen määrästä.
Lisäksi operatiivisen riskiin liittyvän pääomavaatimuksen laskennasta säädetään komission asetuksen I
osaston V luvun 8 jaksossa.
15 § (20.3.2015/303)
Vaimennusvaikutus
Vaimennusvaikutuksella tarkoitetaan vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa huomioon otetuista
riskeistä johtuvien odottamattomien tappioiden mahdollista korvautumista samanaikaisella 10 luvun
mukaisen vastuuvelan tai laskennallisten verovelkojen vähenemisellä.
Vaimennusvaikutuksessa otetaan huomioon vakuutussopimusten tulevien lisäetujen riskejä vähentävä
vaikutus siltä osin kuin vakuutusyhtiö voi osoittaa, että tällaisten etujen pienentämistä voidaan tarvittaessa
hyödyntää odottamattomien tappioiden kattamisessa. T ulevien lisäetujen riskejä vähentävä vaikutus ei saa
olla suurempi kuin niihin liittyvien 10 luvun mukaisen vastuuvelan ja laskennallisten verovelkojen summa.
Sovellettaessa 2 momenttia tulevien lisäetujen arvoa epäsuotuisissa olosuhteissa on verrattava tällaisten
etujen 10 luvun 6 §:ssä tarkoitetun parhaan estimaatin laskennan oletusten mukaisesti laskettuun arvoon.
Lisäksi vaimennusvaikutuksen laskennasta säädetään komission asetuksen I osaston V luvun 9 jaksossa.
Standardikaavan mukauttaminen (20.3.2015/303)
16 § (20.3.2015/303)
Riskiosion yksinkertaistettu laskeminen
Vakuutusyhtiö voi laskea yhden tai useamman 8 §:ssä tarkoitetun riskiosion tai alariskiosion
pääomavaatimuksen komission määrittelemällä yksinkertaistetulla standardikaavalla, jos se on perusteltua
riskien laatu ja laajuus huomioon ottaen.
Lisäksi siitä, miten, millä ehdoilla ja mihin riskiosioihin yksinkertaistettua laskentaa voidaan käyttää,
säädetään komission asetuksen I osaston III luvun 6 jaksossa ja I osaston V luvun 1 jakson 6 alajaksossa.
17 § (20.3.2015/303)
Yhtiökohtaisten parametrien käyttäminen vakuutusyhtiön hakemuksesta
Vakuutusyhtiö voi hakemuksesta ja Finanssivalvonnan suostumuksella korvata osan vakuutusriskiosioissa
käytettävistä parametreista yhtiökohtaisilla parametreilla.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 65/155Yhtiökohtaiset parametrit on laskettava yhtiön sisäisistä tai yhtiön toimintaa koskevista asianmukaisista
tiedoista.
Lisäksi yhtiökohtaisten parametrien käyttämisestä säädetään komission asetuksen I osaston V luvun 12
jaksossa.
18 § (20.3.2015/303)
Yhtiökohtaisten parametrien käyttäminen Finanssivalvonnan vaatimuksesta
Finanssivalvonta voi vaatia, että vakuutusyhtiö korvaa osan vakuutusriskiosioiden laskemisessa käytettävistä
parametreista yhtiökohtaisilla parametreilla, jos vakuutusyhtiön vakavaraisuuspääomavaatimukseen
vaikuttavat riskit poikkeavat merkittävästi standardikaavan oletuksista.
Sisäiset mallit vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa (20.3.2015/303)
19 § (20.3.2015/303)
Sisäisen mallin soveltaminen
Vakuutusyhtiö voi hakemuksesta ja Finanssivalvonnan suostumuksella käyttää
vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa joko kokonaista tai osittaista sisäistä mallia.
Osittaisella sisäisellä mallilla voidaan laskea yksi tai useampi seuraavista:
1) 8 §:n 1 momentin mukaisen perusvakavaraisuuspääomavaatimuksen yksi tai useampi riskiosio tai
alariskiosio;
2) 14 §:n mukainen operatiivisen riskin vakavaraisuuspääomavaatimus; tai
3) 15 §:n mukainen tappioiden vaimennusvaikutus.
Osittaista mallia voidaan soveltaa vakuutusyhtiön koko liiketoimintaan tai ainoastaan yhteen tai useampaan
suureen liiketoimintayksikköön.
Osittaisen sisäisen mallin käytön edellytyksenä on lisäksi, että:
1) mallin soveltamisalan rajoittaminen on perusteltua;
2) mallilla laskettu vakavaraisuuspääomavaatimus kuvaa vakuutusyhtiön riskejä paremmin kuin
standardikaavalla laskettu vakavaraisuuspääomavaatimus; ja
3) malli on suunniteltu 1–3 §:ssä säädettyjen vaatimusten mukaiseksi ja se voidaan yhdistää
vakavaraisuuspääomavaatimuksen standardikaavaan.
Lisäksi osittaisen sisäisen mallin yhdistämisestä standardikaavaan säädetään komission asetuksen I osaston
VI luvun 5 jaksossa.
20 § (20.3.2015/303)
Hakemus sisäisen mallin käyttämiseksi tai muuttamiseksi
Vakuutusyhtiön on ennalta haettava Finanssivalvonnalta suostumus laskea vakavaraisuuspääomavaatimus
kokonaan tai osittain vakuutusyhtiön sisäisellä mallilla. V akuutusyhtiön hallituksen on hyväksyttävä
Finanssivalvonnalle tehtävä hakemus.
Hakemuksessa on oltava selvitys 22–28 §:ssä säädettyjen vaatimusten täyttämisestä ja toimintaperiaatteet
sisäisen mallin muuttamiseksi. T oimintaperiaatteissa on eriteltävä sisäiseen malliin tehtävät vähäiset ja
merkittävät muutokset.
Vakuutusyhtiön on dokumentoitava muutokset sisäiseen malliin. V akuutusyhtiön on haettava
Finanssivalvonnan suostumus ennalta myös sisäisen mallin merkittäville muutoksille ja sisäisen mallin
muuttamista koskevien toimintaperiaatteiden muutoksille.
21 § (20.3.2015/303)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 66/155Finanssivalvonnan suostumuksen antaminen
Finanssivalvonnan on ratkaistava sisäisen mallin käyttöönottamista ja muuttamista koskeva hakemus kuuden
kuukauden kuluessa hakemuksen vireille tulosta ja asian ratkaisemiseksi tarvittavien asiakirjojen ja
selvitysten toimittamisesta. Finanssivalvonnan on annettava suostumus, jos vakuutusyhtiön
riskienhallintajärjestelmät ovat riittävät ja jos sisäinen malli täyttää 22–28 §:ssä säädetyt vaatimukset tai jos
osittainen sisäinen malli täyttää soveltamisalansa osalta 19 §:n 2 ja 3 momentissa ja 22–28 §:ssä säädetyt
vaatimukset.
Jos osittaiseen sisäiseen malliin liittyvä hakemus koskee ainoastaan joitakin tietyn riskiosion alariskiosioita
tai ainoastaan joitakin vakuutusyhtiön liiketoimintayksikköjä tietyn riskiosion osalta taikka osittain
kumpaakin näistä, Finanssivalvonta voi vaatia vakuutusyhtiötä toimittamaan siirtymäsuunnitelman mallin
soveltamisalan laajentamiseksi. Siirtymäsuunnitelmassa on selvitettävä, millä tavalla vakuutusyhtiö aikoo
varmistaa sen, että soveltamisalan laajennus käsittää pääosan yhtiön vakuutustoiminnasta tietyn riskiosion
osalta.
21 a § (8.5.2020/321)
Finanssivalvonnan ilmoitusvelvollisuus sisäisen mallin käyttämistä tai sen muuttamista koskevasta hakemuksesta
Finanssivalvonnan on ilmoitettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle kaikista hakemuksista,
jotka koskevat sisäisen mallin käyttämistä tai sen muuttamista. Finanssivalvonnan tai yhden tai useamman
muun asianomaisen valvontaviranomaisen pyynnöstä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi antaa
teknistä apua Finanssivalvonnalle tai muulle asianomaiselle valvontaviranomaiselle hakemuksia koskevien
päätösten osalta.
Sisäistä mallia koskevat vaatimukset (20.3.2015/303)
22 § (20.3.2015/303)
Sisäisessä mallissa huomioon otettavat riskit
Sisäistä mallia käytettäessä on varmistuttava siitä, että vakavaraisuuspääomavaatimuksessa otetaan
huomioon kaikki vakuutusyhtiöön kohdistuvat olennaiset riskit. Huomioon on otettava ainakin 3 §:ssä
tarkoitetut riskit.
Vakuutusyhtiön on sisäisessä mallissaan arvioitava tarkasti sellaiset olennaiset erityisriskit, jotka liittyvät
taloudellisiin takuisiin ja sopimusperusteisiin optioihin, mukaan lukien niiden omat ja vakuutuksenottajille
annetut optiot. V akuutusyhtiön on lisäksi otettava huomioon vaikutukset, jotka taloudellisten ja muiden
olosuhteiden muutoksilla voi olla mainittujen optioiden käyttöön.
Vakuutusyhtiön on sisäisessä mallissaan otettava huomioon kaikki maksut, jotka se olettaa suorittavansa
vakuutuksenottajille, vakuutetuille ja edunsaajille, riippumatta siitä, onko maksuista sovittu sitovasti.
23 § (20.3.2015/303)
Hajautusvaikutukset, riskienvähentämismenetelmät ja johdon toimet
Sisäisessä mallissa voidaan ottaa huomioon:
1) vakuutusyhtiön käyttämien riskiluokkien sisäisten ja eri riskiluokkien välisten riippuvuuksien tuomat
hajautusvaikutukset, jos vakuutusyhtiö osoittaa Finanssivalvonnalle hajautusvaikutusten mittaamisen
asianmukaisuuden;
2) riskienvähentämismenetelmien vaikutukset, jos sisäinen malli ilmentää asianmukaisesti niiden käytöstä
aiheutuvia luottoriskejä ja muita riskejä;
3) erityisolosuhteissa todennäköisesti toteutettavat vakuutusyhtiön johdon toimet ottaen huomioon niihin
kuluva aika.
24 § (20.3.2015/303)
Laskentamenetelmien ja tietojen laatuvaatimukset
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 67/155Sisäisen mallin perustana olevien riskien ennustetun todennäköisyysjakauman laskentamenetelmät eivät saa
olla ristiriidassa 10 luvussa säädettyjen vastuuvelan laskentamenetelmien kanssa. Ennustetun
todennäköisyysjakauman laskentamenetelmien on perustuttava luotettaviin ajantasaisiin tietoihin ja
realistisiin oletuksiin sekä asianmukaisiin vakuutusmatemaattisiin ja tilastollisiin menetelmiin.
Laskentamenetelmästä riskit on pystyttävä luokittelemaan ja asettamaan järjestykseen riittävällä tavalla.
Sisäisen mallin on perustuttava tarkkoihin, riittäviin ja asianmukaisiin tietoihin sekä tilastollisiin aineistoihin.
Ennustetun todennäköisyysjakauman laskennassa käytettävät tilastolliset aineistot on päivitettävä vähintään
kerran vuodessa.
Lisäksi tätä pykälää ja 22 ja 23 §:ää täydentäviä säännöksiä on komission asetuksen I osaston VI luvun 2 ja 3
jaksossa.
25 § (20.3.2015/303)
Kalibrointivaatimukset
Vakavaraisuuspääomavaatimus on kalibroitava suoraan sisäisellä mallilla tuotetusta ennustetusta
todennäköisyysjakaumasta 2 §:n 2 momentin mukaisesti. Sisäisessä mallissa voidaan käyttää muutakin
riskimittaa tai ajanjaksoa, jos vakuutusyhtiö voi hyödyntää sisäisellä mallilla saatuja tuloksia
vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa siten, että vakuutetut edut saavat 2 §:n 2 momentissa
säädettyä vastaavan suojan.
Jos vakuutusyhtiö ei voi johtaa vakavaraisuuspääomavaatimusta suoraan sisäisellä mallilla tuotetusta
todennäköisyysjakaumasta, Finanssivalvonta voi antaa suostumuksensa sille, että vakuutusyhtiö käyttää
arvioita vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskennassa. Tällöin edellytyksenä on, että vakuutusyhtiö osoittaa
vakuutettujen etujen saavan 2 §:n 2 momentissa säädettyä vastaavan suojan.
Lisäksi sisäisten mallien kalibroinnista säädetään komission asetuksen I osaston VI luvun 4 jaksossa.
26 § (20.3.2015/303)
Laadunvarmistus
Vakuutusyhtiöllä on oltava sisäisen mallin laadunvarmistus, jolla säännöllisesti seurataan sen suorituskykyä
ja oletusten sopivuutta sekä verrataan sen antamia tuloksia kokemusperäisiin tietoihin.
Laadunvarmistuksessa on myös arvioitava sisäisen mallin vakautta ja siinä käytettyjen 24 §:ssä tarkoitettujen
tietojen laatuvaatimusten täyttymistä sekä testattava mallilla saatavien tulosten herkkyyttä mallin keskeisten
oletusten muutoksille.
Vakuutusyhtiön on voitava tilastollisella laadunvarmistusmenetelmällä osoittaa, että sisäisellä mallilla
laskettu vakavaraisuuspääomavaatimus on asianmukainen. Käytettävillä tilastomenetelmillä on testattava
ennustetun todennäköisyysjakauman sopivuutta tappiokehitykseen sekä kaikkiin todennäköisyysjakaumaan
liittyviin merkittäviin uusiin tietoihin.
Vakuutusyhtiön on tarkasteltava vähintään kerran vuodessa voittojen ja tappioiden syitä ja alkuperää jokaisen
merkittävän liiketoimintayksikön osalta. Samalla vakuutusyhtiöiden on arvioitava, miten vakuutusyhtiön
käyttämä sisäisen mallin riskiluokitus selittää voittojen ja tappioiden syyt ja alkuperän, ottaen huomioon
vakuutusyhtiön riskiprofiilin.
Lisäksi voittojen ja tappioiden tarkastelusta säädetään komission asetuksen I osaston VI luvun 6 jaksossa ja
laadunvarmistuksesta 7 jaksossa.
27 § (20.3.2015/303)
Sisäisen mallin käyttö osana hallintojärjestelmää
Sisäisen mallin on oltava merkittävä ja laajasti käytössä oleva osa 6 luvussa tarkoitettua hallintojärjestelmää.
Mallia on käytettävä erityisesti riskienhallinnassa ja päätöksentekomenettelyissä sekä taloudellisen pääoman
ja vakavaraisuuspääoman arviointi- ja kohdentamismenettelyissä. V akuutusyhtiön on osoitettava, että se
käyttää sisäistä mallia johdonmukaisesti vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskemiseen ja muihin tässä
momentissa mainittuihin tarkoituksiin.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 68/155Vakuutusyhtiön hallituksen on varmistettava, että sisäisen mallin suunnittelu ja toiminta sekä mallin
vastaavuus vakuutusyhtiön riskien kanssa ovat jatkuvasti asianmukaisia. Hallituksen on huolehdittava siitä,
että vakuutusyhtiö ottaa käyttöön sisäisen mallin toiminnan varmistavat järjestelmät.
Lisäksi sisäisen mallin käytöstä osana hallintojärjestelmää säädetään komission asetuksen I osaston VI luvun
2 jaksossa.
28 § (20.3.2015/303)
Sisäisen mallin kuvaus
Vakuutusyhtiöllä on oltava kirjallinen kuvaus sisäisen mallin rakenteesta ja sen toiminnallisista
yksityiskohdista. Kuvauksesta on käytävä ilmi:
1) tiedot, jotka osoittavat mallin täyttävän 22–27 §:ssä säädetyt vaatimukset;
2) teoriat, oletukset sekä matemaattiset ja kokemusperäiset tiedot, joille sisäinen malli rakentuu;
3) olosuhteet, joissa sisäinen malli ei toimi tehokkaasti;
4) sisäiseen malliin 20 §:n mukaisesti tehdyt muutokset.
Lisäksi sisäisten mallien dokumentoinnista säädetään komission asetuksen I osaston VI luvun 8 jaksossa.
29 § (20.3.2015/303)
Ulkoiset mallit ja tiedot
Vakuutusyhtiön kolmannelta osapuolelta saaman mallin tai tiedon käyttö ei oikeuta poikkeamaan 22–28
§:ssä säädetyistä sisäistä mallia koskevista vaatimuksista.
Lisäksi ulkoisista malleista ja tiedoista säädetään komission asetuksen I osaston VI luvun 9 jaksossa.
Valvonta (20.3.2015/303)
30 § (20.3.2015/303)
Arvio standardikaavan mukaisesta vakavaraisuuspääomavaatimuksesta
Finanssivalvonta voi perustellusta syystä vaatia sisäistä mallia käyttävää vakuutusyhtiötä esittämään arvion
standardikaavan mukaisesti lasketusta vakavaraisuuspääomavaatimuksesta.
31 § (20.3.2015/303)
Sisäisen mallin luotettavuus
Vakuutusyhtiön on pyynnöstä esitettävä Finanssivalvonnalle selvitys sisäistä malliaan koskevista oletuksista.
Finanssivalvonta voi vaatia, että vakuutusyhtiö soveltaa sisäistä malliaan asianmukaiseen vertailuaineistoon
ja käyttää ulkoisiin tietoihin perustuvia oletuksia sen varmistamiseksi, että sisäinen malli täyttää 25 §:ssä
säädetyt kalibrointivaatimukset ja mallin määrittely on yleisesti hyväksytyn markkinakäytännön mukainen.
32 § (20.3.2015/303)
Sisäisen mallin vaatimusten noudattamatta jättäminen
Jos sisäinen malli ei täytä 22–28 §:ssä säädettyjä vaatimuksia, vakuutusyhtiön on viipymättä esitettävä
Finanssivalvonnalle suunnitelma vaatimusten täyttämiseksi kohtuullisessa ajassa tai osoitettava, että
vaatimusten noudattamatta jättämisen vaikutus on vähäinen.
Jos vakuutusyhtiö ei toteuta 1 momentissa tarkoitettua suunnitelmaa, Finanssivalvonta voi vaatia
vakuutusyhtiötä laskemaan vakavaraisuuspääomavaatimuksen standardikaavalla.
33 § (20.3.2015/303)
Siirtyminen standardikaavan käyttöön
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 69/155Finanssivalvonta voi perustellusta syystä antaa hakemuksesta sisäistä mallia käyttävälle vakuutusyhtiölle
luvan alkaa laskea vakavaraisuuspääomavaatimus kokonaan tai osittain standardikaavalla.
34 § (20.3.2015/303)
Sisäisen mallin käyttö Finanssivalvonnan vaatimuksesta
Jos vakuutusyhtiöön kohdistuvat riskit poikkeavat merkittävästi standardikaavassa käytetyistä oletuksista,
Finanssivalvonta voi vaatia, että vakuutusyhtiö käyttää kokonaista tai osittaista sisäistä mallia
vakavaraisuuspääomavaatimuksen tai sen laskennassa käytettävien riskiosioiden laskemiseen.
Asetukset (20.3.2015/303)
35 § (20.3.2015/303)
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksenantovaltuudet
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella voidaan muuttaa tässä luvussa säädettyjä määriä Euroopan
yhteisöjen tilastotoimiston julkaiseman Euroopan kuluttajahintaindeksin muutosten perusteella. T arkistettu
määrä pyöristetään ylöspäin lähimpään täyteen 100 000 euroon.
12 luku (20.3.2015/303)
Oma varallisuus vakavaraisuuslaskennassa
Oma varallisuus ja ylijäämävarallisuus (20.3.2015/303)
1 § (20.3.2015/303)
Oma varallisuus
Omalla varallisuudella  tarkoitetaan 2 §:n mukaisen oman perusvarallisuuden ja 3 §:n mukaisen oman
lisävarallisuuden yhteismäärää.
Oman varallisuuden on oltava jatkuvasti laadultaan ja määrältään riittävä täyttämään 1 1 luvun mukaiset
pääomavaatimukset.
Lisäksi oman varallisuuden määrittelystä, luokittelusta, hyväksyttävyydestä ja rajoituksista säädetään
komission asetuksen I osaston IV luvussa.
2 § (20.3.2015/303)
Oma perusvarallisuus
Omalla perusvarallisuudella  tarkoitetaan:
1) ylijäämää, jolla 10 luvun mukaisesti arvostetut varat ylittävät velat, vähennettynä vakuutusyhtiön
omistamien omien osakkeiden arvolla;
2) etuoikeudeltaan muita velkoja huonompia velkoja.
3 § (20.3.2015/303)
Oma lisävarallisuus
Oma lisävarallisuus muodostuu eristä, jotka eivät kuulu omaan perusvarallisuuteen ja jotka voidaan vaatia
maksettaviksi tappioiden kattamiseen.
Omaan lisävarallisuuteen voivat kuulua seuraavat erät:
1) sellainen maksamaton osakepääoma, takuupääoma ja pohjarahasto, jota ei vielä ole vaadittu
maksettavaksi;
2) remburssit ja takuut;
3) muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vakuutusyhtiön saamat oikeudellisesti sitovat sitoumukset.
Keskinäisellä vahinkovakuutusyhtiöllä omaan lisävarallisuuteen voivat kuulua myös kaikki lisämaksut, jotka
se voi vaatia vakuutuksenottajaosakkailta maksettavaksi seuraavien 12 kuukauden aikana.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 70/155Jos omaan lisävarallisuuteen kuuluva erä on maksettu tai vaadittu maksettavaksi, se ei enää kuulu omaan
lisävarallisuuteen.
4 § (20.3.2015/303)
Ylijäämävarallisuus
Ylijäämävarallisuudella  tarkoitetaan henkivakuutustoiminnasta kertynyttä ylijäämää, joka on tarkoitettu
jaettavaksi lisäetuina vakuutuksenottajille, vakuutetuille ja edunsaajille, mutta jota ei ole ositettu.
Ylijäämävarallisuus kuuluu omaan perusvarallisuuteen, jos sillä on olennaisilta osin 8 §:n mukaiset
ominaisuudet.
Vakuutusyhtiöllä on oltava hallituksen hyväksymät kirjalliset perusteet, joista selviää ylijäämävarallisuuteen
kuuluvien lisäetujen määräytyminen ja se, miten ylijäämävarallisuutta voidaan käyttää 8 §:ssä tarkoitetulla
tavalla tappioiden kattamiseen.
Oman lisävarallisuuden hyväksyminen (20.3.2015/303)
5 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan suostumuksen hakeminen
Oman lisävarallisuuden erän ottamiseksi huomioon oman varallisuuden määrityksessä vakuutusyhtiön on
haettava ennalta Finanssivalvonnan suostumus erän rahalliselle määrälle taikka menetelmälle, jolla erän
rahallinen määrä lasketaan. Omaan lisävarallisuuteen kuuluvan erän rahallisen määrän on vastattava erän
tappionkattamiskykyä sekä perustuttava varovaisiin, luotettaviin ja realistisiin oletuksiin. Kun omaan
lisävarallisuuteen kuuluvalla erällä on nimellisarvo, erän määrä on sama kuin sen nimellisarvo, jos se
asianmukaisesti ilmentää tappionkattamiskykyä.
6 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan suostumuksen antaminen
Finanssivalvonnan on päättäessään 5 §:ssä tarkoitetusta suostumuksesta otettava huomioon seuraavat seikat:
1) asianomaisten vastapuolten maksukyky ja maksuhalukkuus;
2) erän perittävyys ottaen huomioon erän oikeudellinen muoto;
3) ehdot, jotka voivat estää erän maksamisen tai maksettavaksi vaatimisen;
4) aikaisempien maksuvaatimusten tulokset, kun vakuutusyhtiöt ovat perineet vastaavia eriä.
Jos Finanssivalvonta antaa suostumuksen 5 §:ssä tarkoitetulle menetelmälle, menetelmällä laskettu rahallinen
määrä on voimassa määräajan.
Oman varallisuuden laadulliset vaatimukset (20.3.2015/303)
7 § (20.3.2015/303)
Oman varallisuuden luokittelu
Vakuutusyhtiön on luokiteltava omaan varallisuuteen kuuluvat erät kolmeen luokkaan. Erien sijoittamisesta
luokkiin säädetään komission asetuksen I osaston IV luvun 2 jaksossa vahvistetussa luettelossa.
Jos oman varallisuuteen kuuluvaa erää ei ole 1 momentissa tarkoitetussa luettelossa, luokitus on tehtävä 8 ja
9 §:n mukaisin perustein ja vakuutusyhtiön on haettava ennalta erän luokitukselle Finanssivalvonnan
suostumus.
8 § (20.3.2015/303)
Oman varallisuuden luokitteluun vaikuttavat ominaisuudet
Omaan varallisuuteen luettavat 7 §:n 2 momentissa tarkoitetut erät luokitellaan sen perusteella, ovatko ne
omaan perusvarallisuuteen vai omaan lisävarallisuuteen kuuluvia eriä ja missä määrin niillä on seuraavat
ominaisuudet:
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 71/1551) erä on käytettävissä tai voidaan vaatia maksettavaksi kokonaisuudessaan tappioiden kattamiseen
toiminnan jatkuessa tai vakuutusyhtiötä purettaessa ( pysyvä saatavuus );
2) vakuutusyhtiötä purettaessa erä kokonaisuudessaan on käytettävissä tappioiden kattamiseen eikä erää
makseta takaisin sen haltijalle, ennen kuin kaikki muut velvoitteet on täytetty ( huonompi etuoikeus ).
Arvioitaessa omaan varallisuuteen kuuluvien erien 1 momentissa tarkoitettuja ominaisuuksia on otettava
lisäksi huomioon niiden erääntyminen. Jos erän eräpäivä on sovittu tai määrätty , sen suhteellista kestoaikaa
on verrattava vakuutussopimuksista aiheutuvien velvoitteiden kestoaikaan.
Oman varallisuuden erien ominaisuuksien arvioinnissa on lisäksi otettava huomioon, liittyykö erään:
1) lunastusvaatimuksia tai kannustimia lunastamiseen;
2) pakollisia kiinteitä maksuja;
3) rasitteita.
9 § (20.3.2015/303)
Pääasialliset luokitteluperusteet
Omaan perusvarallisuuteen kuuluvat 7 §:n 2 momentissa tarkoitetut erät on sijoitettava luokkaan 1, jos niillä
on olennaisilta osin pysyvän saatavuuden ja huonomman etuoikeuden ominaisuudet, ja luokkaan 2, jos niillä
on olennaisilta osin huonomman etuoikeuden ominaisuus.
Omaan lisävarallisuuteen kuuluvat 7 §:n 2 momentissa tarkoitetut erät on sijoitettava luokkaan 2, jos niillä
on olennaisilta osin pysyvän saatavuuden ja huonomman etuoikeuden ominaisuudet.
Edellä 7 §:n 2 momentissa tarkoitetut omaan perusvarallisuuteen ja omaan lisävarallisuuteen kuuluvat erät,
jotka eivät kuulu luokkiin 1 tai 2, on sijoitettava luokkaan 3.
10 § (20.3.2015/303)
Eräiden oman varallisuuden erien luokittelu
Jollei 7–9 §:stä muuta johdu:
1) omaan perusvarallisuuteen kuuluva ylijäämävarallisuus on sijoitettava luokkaan 1;
2) ET A-valtiossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten antamat sellaiset remburssit ja takuut, joita
riippumaton omaisuudenhoitaja hoitaa vakuutusvelkojien hyväksi, on sijoitettava luokkaan 2;
3) tulevat lisämaksut, joita sellaiset laivanvarustajien keskinäiset vahinkovakuutusyhtiöt, joiden maksut
voivat vaihdella ja jotka vakuuttavat vain vakuutusluokista annetun lain vahinkovakuutusluokkiin 6, 12 ja 17
kuuluvia riskejä, voivat vaatia vakuutuksenottajaosakkailta maksettaviksi seuraavien 12 kuukauden aikana,
on sijoitettava luokkaan 2.
Muut kuin 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetut tulevat lisämaksut, joita sellaiset keskinäiset
vahinkovakuutusyhtiöt, joiden maksut voivat vaihdella, voivat vaatia vakuutuksenottajaosakkailta
maksettaviksi seuraavien 12 kuukauden aikana, on sijoitettava luokkaan 2, jos niillä on olennaisilta osin
pysyvän saatavuuden ja huonomman etuoikeuden ominaisuudet.
Oman varallisuuden hyväksyttävyys ja luokkien määrälliset rajoitukset pääomavaatimuksia täytettäessä (20.3.2015/303)
11 § (20.3.2015/303)
Luokkiin 1–3 sovellettavat määrälliset rajoitukset
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseksi hyväksyttävän oman varallisuuden tulee muodostua
luokkaan 1 kuuluvasta omasta varallisuudesta ja rajoitetusti luokkiin 2 tai 3 kuuluvasta omasta
varallisuudesta.
Vähimmäispääomavaatimuksen täyttämiseksi hyväksyttävän oman perusvarallisuuden tulee muodostua
luokkaan 1 kuuluvasta omasta varallisuudesta ja rajoitetusti luokkaan 2 kuuluvasta omasta
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 72/155perusvarallisuudesta.
Lisäksi eri luokkiin kuuluvan oman varallisuuden määrällisistä rajoituksista säädetään komission asetuksen I
osaston IV luvun 3 jaksossa.
12 § (20.3.2015/303)
Erillään pidettävät rahastot
Erillään pidettävillä rahastoilla  tarkoitetaan sellaisia oman varallisuuden eriä, joiden käyttö on rajoitettu
ainoastaan tietyistä vastuista tai tietyistä riskeistä aiheutuvien tappioiden kattamiseen.
Lisäksi erillään pidettävien rahastojen hyväksymisestä omaan varallisuuteen säädetään komission asetuksen I
osaston IV luvun 3 jakson 1 alajaksossa.
IV OSA
HENKIV AKUUTUS
13 luku
Henkivakuutus
1 § (20.3.2015/303)
Henkivakuutuksen laskuperusteet
Henkivakuutuksella sekä vakuutusluokista annetun lain vahinkovakuutusluokkiin 1 ja 2 kuuluvilla
vakuutuksilla, silloin kun ne liittyvät henkivakuutusluokkaan 1 tai vastaaviin henkivakuutusluokan 3
vakuutussopimuksiin, on oltava 9 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitettujen vastuuvelan laskuperusteiden
lisäksi laskuperusteet, joissa määrätään, miten lasketaan:
1) vakuutusmaksut tai niitä vastaavat vakuutusturvan määrät;
2) määrä, joka vakuutuksenottajalla on oikeus saada, jos vakuutuksenottaja irtisanoo sopimuksensa kesken
vakuutuskautta; ja
3) vakuutetun etuuden määräytyminen, jos vakuutuksenottaja keskeyttää vakuutusmaksujen maksamisen.
Uusien henkivakuutusten vakuutusmaksun laskuperusteita laadittaessa on huolehdittava vakuutettujen etujen
turvaamisesta siten, että vakuutusyhtiö selviytyy kaikista vakuutusten sille aiheuttamista sitoumuksista
joutumatta käyttämään muita varoja kuin näiden vakuutusten vakuutusmaksuja ja niiden sijoittamisesta
saatavia tuottoja tavalla, joka saattaisi vaarantaa 1 1 luvun mukaisten pääomavaatimusten täyttymisen.
Vakuutusyhtiön on toimitettava tässä pykälässä tarkoitetut laskuperusteet Finanssivalvonnalle ennen niiden
käyttöönottoa.
2 § (20.3.2015/303)
Lisäetujen kohtuusperiaate
Päätettäessä lisäetujen antamisesta vakuutuksille, joille on vakuutussopimuksessa annettu oikeus vakuutusten
tuottaman ylijäämän perusteella mahdollisesti annettaviin lisäetuihin, on kohtuullisessa määrin otettava
huomioon sekä näille vakuutuksille annettavien lisäetujen kokonaismäärän että niiden jakautumisen osalta
näiden vakuutusten tuottaman ylijäämän määrä ja muodostumistapa. Lisäedut eivät saa vaarantaa yhtiön 1 1
luvun mukaisten pääomavaatimusten täyttymistä tai lisäetujen tason jatkuvuutta.
Vakuutuksille annettavilla lisäeduilla on oltava laskuperuste, josta selviää lisäetujen vaikutus vakuutusyhtiön
9 luvun 1 §:ssä tarkoitettuun vastuuvelkaan.
Vakuutusyhtiöllä on oltava hallituksen hyväksymät kirjalliset lisäetujen jakamista koskevat tavoitteet, jotka
vakuutusyhtiön on julkaistava internetsivuillaan ja tilinpäätöksessään. V akuutusyhtiön on vuosittain
julkaistava internetsivuillaan ja tilinpäätöksessä selvitys siitä, kuinka tavoitteet ovat toteutuneet ja
tarvittaessa perustelut sille, miksi tavoitteita ei ole saavutettu.
Finanssivalvonnan on julkaistava vuosittain sekä yhtiökohtaisia että keskenään mahdollisimman
vertailukelpoisia tietoja siitä, miten vakuutusyhtiöt ovat soveltaneet 1 momentissa tarkoitettua
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 73/155kohtuusperiaatetta, sekä yhtiöiden tavoitteista ja niiden toteutumisesta.
3 § (14.5.2010/429)
3 § on kumottu L:lla 14.5.2010/429 .
13 a luku (20.3.2015/303)
Henki- ja vahinkovakuutustoiminnan harjoittaminen samassa vakuutusyhtiössä
1 § (20.3.2015/303)
Henki- ja vahinkovakuutustoiminnan harjoittaminen samassa vakuutusyhtiössä
Jos henki- ja vahinkovakuutustoimintaa harjoitetaan komposiittiyhtiössä, toimintojen erillisyys on
järjestettävä 2–5 §:ssä säädetyn mukaisesti ja siten, etteivät vakuutetut edut vaarannu.
Kirjanpito on järjestettävä siten, että se osoittaa erikseen henki- ja vahinkovakuutustoiminnan tuotot ja kulut.
Kumpaankin toimintaan liittyvät yhteiset erät on vietävä kirjanpitoon Finanssivalvonnan hyväksymien
jakoperusteiden mukaisesti.
2 § (20.3.2015/303)
Nimellisen vähimmäispääomavaatimuksen laskeminen
Vakuutusyhtiön on laskettava nimellinen vähimmäispääomavaatimus erikseen henki- ja
vahinkovakuutustoiminnan osalta 1 1 luvun 4 §:n mukaisesti.
Lisäksi vähimmäispääomavaatimuksen laskemisesta komposiittiyhtiössä säädetään komission asetuksen I
osaston VII luvussa.
3 § (20.3.2015/303)
Nimellisen vähimmäispääomavaatimuksen täyttäminen
Vakuutusyhtiön on täytettävä nimellinen vähimmäispääomavaatimus erikseen henki- ja
vahinkovakuutustoiminnan osalta. Nimelliset vähimmäispääomavaatimukset on täytettävä 12 luvun 1 1 §:n
mukaisella vähimmäispääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävällä omalla perusvarallisuudella.
Henkivakuutustoiminta ja vahinkovakuutustoiminta eivät saa vastata toisen toiminnan nimellisen
vähimmäispääomavaatimuksen täyttämisestä.
Nimellisten vähimmäispääomavaatimusten täyttyessä vakuutusyhtiö voi ilmoitettuaan asiasta
Finanssivalvonnalle käyttää henki- ja vahinkovakuutustoiminnan ylimääräistä omaa varallisuutta 1 1 luvun 2
§:ssä säädetyn vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseksi.
Vakuutusyhtiön on laadittava selvitys, jonka perusteella voidaan osoittaa ne oman perusvarallisuuden erät,
joilla kunkin toiminnan nimellinen vähimmäispääomavaatimus täytetään.
4 § (20.3.2015/303)
Riittämätön oman perusvarallisuuden määrä
Jos vakuutusyhtiö ei täytä henki- tai vahinkovakuutustoiminnan osalta nimellistä
vähimmäispääomavaatimusta, Finanssivalvonnan on ryhdyttävä 25 luvussa säädettyihin
valvontatoimenpiteisiin riippumatta toisen toiminnan tuloksista.
Sen estämättä, mitä 3 §:n 1 momentissa säädetään, hyväksyttäviä oman perusvarallisuuden eriä voidaan
siirtää toimintojen välillä Finanssivalvonnan suostumuksella tämän pykälän 1 momentissa tarkoitetussa
tilanteessa.
V OSA
RAHOITUS
14 luku
Osake- ja takuuosuusanti, optio- ja muut erityiset oikeudet osakkeisiin ja takuuosuuksiin sekä osake-
ja takuupääoman kor ottaminen
Kaikkia vakuutusyhtiöitä koskevat säännökset
1 §
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 74/155Osakeyhtiölain soveltaminen
Vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 9–1 1 luvussa säädetään osakeyhtiöstä.
2 §
Rekisteröiminen
Osakeyhtiölain 9 luvun 7 ja 18 §:ssä sekä 10 luvun 4 §:ssä tarkoitettu määräaika lasketaan siitä, kun
Vakuutusvalvontavirasto on vahvistanut mahdollisen yhtiöjärjestyksen muutoksen.
3 §
Vaihtovelkakirjalainaa koskevat rajoitukset
Sen lisäksi, mitä osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:n 2 momentissa säädetään, vakuutusyhtiön oikeudesta ottaa
lainaa säädetään tämän lain 15 luvussa.
Keskinäisiä vakuutusyhtiöitä koskevat erityiset säännökset
4 §
Keskinäisen vakuutusyhtiön takuupääoman korottamisen tavat
Keskinäisessä vakuutusyhtiössä takuupääomaa ei saa korottaa osakeyhtiölain 1 1 luvun 1 §:n 2 kohdassa
tarkoitetulla tavalla.
5 § (20.3.2015/303)
Keskinäisen vahinkovakuutusyhtiön vakuutuksenottajaosakkaiden lisämaksu
Sellaisen keskinäisen vahinkovakuutusyhtiön vakuutuksenottajaosakkaille, jotka yhtiöjärjestyksen mukaan
ovat lisämaksuvelvollisia, on viipymättä määrättävä lisämaksu, jos syntyneen tappion tai muun syyn takia
yhtiön 1 1 luvun 4 §:n mukainen vähimmäispääomavaatimus ei täyty taikka jos selvitystilassa tai
konkurssissa olevan yhtiön omaisuus ei riitä velkojen maksamiseen. Lisämaksun on oltava vähintään niin
suuri kuin näiden tarkoitusten saavuttamiseksi tarvitaan ja enintään niin suuri kuin 4 luvun 4 §:ssä säädetään.
Jollei vakuutuksenottajaosakas määräaikana suorita hänen osalleen määrättyä lisämaksua, se on viipymättä
pantava ulosottotoimin perittäväksi. Jollei lisämaksua saada vakuutuksenottajaosakkaalta perityksi, puuttuva
määrä on jaettava toisten vakuutuksenottajaosakkaiden suoritettavaksi enintään heidän
lisämaksuvelvollisuutensa määrään, jos lisämaksun periminen on vielä tarpeen.
Lisämaksu viivästyskorkoineen on suoraan ulosottokelpoinen. Sen perimisestä säädetään verojen ja
maksujen täytäntöönpanosta annetussa laissa (706/2007) .
6 §
Takuuosuudenomistajien etuoikeus takuuosuuksiin
Mitä osakeyhtiölain 9 luvun 3 ja 4 §:ssä säädetään osakkeenomistajien etuoikeudesta uusiin osakkeisiin,
koskee keskinäisessä vakuutusyhtiössä vain takuuosuudenomistajien etuoikeutta uusiin takuuosuuksiin.
15 luku
Luotonotto ja vakuuden antaminen
1 § (20.3.2015/303)
Luotonottoa koskevat yleiset säännökset
Vakuutusyhtiö saa ottaa luottoa ainoastaan:
1) välttämättömän maksuvalmiutensa hoitamiseksi;
2) työntekijän eläkelaissa (395/2006)  tarkoitettujen perusteiden mukaisena takaisinlainauksena;
3) jäljempänä 2 §:ssä tarkoitettuna pääomalainana;
4) oman henkilökuntansa omistamalta henkilöstörahastolta;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 75/1555) liiketoimintaansa liittyvinä tavanomaisina tililuottoina ja muina niihin rinnastettavina luottoina.
Vakuutusyhtiön on ilmoitettava 1 momentin 1 ja 3–5 kohdassa tarkoitetun lainan ottamisesta
Finanssivalvonnalle. Finanssivalvonta antaa tarkemmat määräykset ilmoituksen antamisesta ja sen sisällöstä.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään vakuutusyhtiön oikeudesta ottaa luottoa, koskee vastaavasti
vakuutusyhtiön tytäryhteisönä olevaa palveluyritystä ja sellaista tytäryhteisöä, jonka tehtävänä on
vakuutusyhtiön puolesta suoraan tai välillisesti omistaa joukkovelkakirjalainoja, lainasaamisia ja muita
saamisia, osakkeita tai muita arvopapereita tai kiinteistöjä tai muuta vastaavaa omaisuutta. T ytäryhteisö voi
kuitenkin ottaa luottoa emoyhtiönä olevalta vakuutusyhtiöltä.
Vakuutusyhtiö voi tehdä arvopaperin takaisinostosopimuksia.
2 §
Pääomalaina
Vakuutusyhtiön ja sen 1 §:n 3 momentissa tarkoitetun tytäryhteisön ottamaan pääomalainaan sovelletaan
tämän pykälän 2–4 momentin lisäksi, mitä osakeyhtiölain 12 luvun 2 §:ssä säädetään osakeyhtiöstä.
Yhtiö ja sen 1 §:n 3 momentissa tarkoitettu tytäryhteisö voi ottaa lainan ( pääomalaina ), jonka:
1) pääoma ja korko saadaan maksaa yhtiön selvitystilassa ja konkurssissa vain kaikkia muita velkoja
huonommalla etuoikeudella;
2) pääoma saadaan muutoin palauttaa ja korkoa maksaa vain siltä osin kuin yhtiön vapaan oman pääoman ja
kaikkien pääomalainojen määrä maksuhetkellä ylittää yhtiön viimeksi päättyneeltä tilikaudelta
vahvistettavan tai sitä uudempaan tilinpäätökseen sisältyvän taseen mukaisen tappion määrän; sekä
3) pääoman tai koron maksamisesta yhtiö tai sen tytäryhteisö ei saa antaa vakuutta.
Pääomalainan 2 momentin vastaiseen pääoman palauttamiseen, koron maksuun sekä vakuuden antamiseen
sovelletaan, mitä laittomasta varojen jaosta säädetään 16 luvun 4 §:ssä ja 29 luvun 4 §:n 6 kohdassa.
Tämän pykälän säännöksiä ei sovelleta, kun on kyse osakeyhtiölain 14 luvun 2 §:ssä, 16 luvun 6 §:ssä tai 17
luvun 6 §:ssä tarkoitetusta velkojiensuojamenettelystä. Näissä tapauksissa pääomalainan velkojalle tulevan
määrän saa kuitenkin maksaa vasta, kun osakepääoman alentaminen, sulautuminen tai jakautuminen on
rekisteröity . Pääomalainan velkojan suostumuksella pääomalainaa voidaan käyttää osakepääoman
korotuksen maksuksi, muuntaa sijoitetuksi vapaaksi omaksi pääomaksi tai käyttää yhtiön tappion
kattamiseen.
3 §
Vakuudenanto
Vakuutusyhtiö saa antaa vakuuden vain omasta sitoumuksestaan sekä 1 §:n 3 momentissa tarkoitetun
tytäryhteisönsä sitoumuksesta. V akuuden antaminen tytäryhteisön sitoumuksesta edellyttää, että
vakuutusyhtiö saa antamalleen vakuudelle turvaavan vastavakuuden tai että sen velkasitoumuksen määrä,
josta vakuus annetaan, ja niiden velkasitoumusten määrä, joilla on sama tai parempi etuoikeus tytäryhteisön
omaisuuteen kuin ensiksi mainitulla velkasitoumuksella, eivät ole yhteensä suuremmat kuin 80 prosenttia
tytäryhteisön omaisuuden käyvästä arvosta. Mitä edellä tässä momentissa säädetään, ei koske luotto- tai
takausvakuutuksen antamista. V akuutusyhtiö ei saa antaa vakuutta vakuutussopimukseen perustuvan
velvoitteensa suorittamisesta, ellei laista, asetuksesta, viranomaisen määräyksestä tai vakiintuneesta
jälleenvakuutuskäytännöstä muuta johdu.
Mitä 1 momentin ensimmäisessä virkkeessä säädetään, ei estä vakuutusyhtiötä toimimasta suojan myyjänä:
1) sellaisessa vakioidussa luottohäiriöriskinvaihtosopimuksessa, joka on julkisen kaupankäynnin kohteena
OECD-valtiossa sijaitsevilla säännellyillä markkinoilla; tai
2) sellaisessa luottohäiriöriskinvaihtosopimuksessa, joka V akuutusvalvontaviraston antamien määräysten
mukaan voidaan rinnastaa 1 kohdassa tarkoitettuun luottohäiriöriskinvaihtosopimukseen.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 76/1554 §
Poikkeusluvat
Vakuutusvalvontavirasto voi yksittäisessä tapauksessa vakuutusyhtiön hakemuksesta antaa luvan poiketa 1
§:n 1 momentin ja 3 §:n 1 momentin säännöksistä.
VI OSA
VAROJEN JAKAMINEN
16 luku
Vakuutusyhtiön var ojen jakaminen
Yleiset säännökset
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Vakuutusyhtiön varojen jakamiseen ei sovelleta osakeyhtiölain 13 lukua. Osakeyhtiölain soveltamisesta
vakuutusyhtiöön muutoin säädetään jäljempänä tässä luvussa.
2 §
Varojenjakotavat
Vakuutusyhtiön varoja voidaan jakaa osakkaille vain sen mukaisesti kuin tässä laissa säädetään:
1) voitonjaosta ( osinko ) ja varojen jakamisesta vapaan oman pääoman rahastosta;
2) 17 luvussa tarkoitetusta osake- tai takuupääoman alentamisesta tai takuupääoman takaisinmaksamisesta;
3) 18 luvussa tarkoitetusta omien osakkeiden tai takuuosuuksien hankkimisesta ja lunastamisesta; sekä
4) 23 luvussa tarkoitetusta yhtiön purkamisesta ja rekisteristä poistamisesta.
Vakuutusyhtiöllä voi tämän luvun 10 §:n mukaisesti olla muu tarkoitus kuin voiton tai muun taloudellisen
edun tuottaminen osakkaille. Lahjan antamisesta säädetään 8 §:ssä.
Muu liiketapahtuma, joka vähentää yhtiön varoja tai lisää sen velkoja ilman liiketaloudellista perustetta, on
laitonta varojenjakoa.
Varojenjaoksi ei katsota 13 luvussa tarkoitettujen laskuperusteiden mukaisten lisäetujen antamista.
Varoja ei saa jakaa ennen yhtiön rekisteröintiä.
Tämän luvun säännöksiä varojenjaosta on noudatettava maksettaessa korkoa takuuosuuksille.
3 §
Jaon perustuminen tilinpäätökseen
Varojen jakaminen perustuu viimeksi vahvistettuun tilintarkastettuun tilinpäätökseen. Jaossa on otettava
huomioon tilinpäätöksen laatimisen jälkeen vakuutusyhtiön taloudellisessa asemassa tapahtuneet olennaiset
muutokset.
4 §
Velvollisuus varojen palauttamiseen
Vastoin tämän lain, työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain tai osakeyhtiölain säännöksiä taikka
yhtiöjärjestyksen määräyksiä vakuutusyhtiöstä saadut varat on palautettava, jos varojen saaja tiesi tai hänen
olisi pitänyt tietää jakamisen tapahtuneen tämän lain, työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain, osakeyhtiölain
tai yhtiöjärjestyksen vastaisesti. Palautettavalle määrälle on maksettava vuotuista korkoa kulloinkin voimassa
olevan korkolain (633/1982) 12 §:ssä  tarkoitetun viitekoron mukaisesti.
Osinko ja varojen jakaminen vapaan oman pääoman rahastosta
5 §
Jaettava määrä
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 77/155Jollei 3 momentista muuta johdu, vakuutusyhtiö saa jakaa vapaan oman pääoman, josta on vähennetty
yhtiöjärjestyksen mukaan jakamatta jätettävät varat ja muut jakokelvottomat erät, jotka ovat:
1) määrä, joka vakuutusyhtiön tasoitusmäärästä on 8 luvun 24 §:n perusteella laaditussa tilinpäätöksessä
merkitty vapaaseen omaan pääomaan;
2) määrä, joka vakuutusyhtiön taseen pääryhmään "Sijoitukset" sisältyvien sijoitusten realisoitumattomista
arvonnousuista 8 luvun 17 tai 24 §:n perusteella laaditussa tilinpäätöksessä sisältyy vapaaseen omaan
pääomaan, ja määrä, jolla käyvän arvon rahasto on yhteismäärältään negatiivinen; sekä
3) määrä, joka 8 luvun 24 §:n perusteella laaditussa tilinpäätöksessä on kirjanpitolaissa tarkoitetuista
vapaaehtoisista varauksista sekä tehtyjen ja suunnitelman mukaisten poistojen erotuksesta merkitty
vapaaseen omaan pääomaan, sekä määrä, joka on kehitysmenona merkitty taseeseen kirjanpitolain
mukaisesti.
(30.12.2015/1665)
Osake- tai takuupääoman alentamiseen perustuvan varojen jakoa koskevan kiellon osalta noudatetaan, mitä
osakeyhtiölain 14 luvun 2 §:n 2 momentissa säädetään. Pääomalainalle maksettavasta korosta johtuvasta
varojen jaon rajoituksesta säädetään tämän lain 15 luvun 2 §:ssä.
Vakuutusyhtiö ei saa jakaa varoja osakkaille, jos yhtiö ei täytä 1 1 luvussa säädettyjä pääomavaatimuksia tai 9
taikka 10 luvun mukaista vastuuvelkaa koskevia vaatimuksia taikka jos tiedetään tai pitäisi tietää, että yhtiö
on maksukyvytön. V aroja ei myöskään saa jakaa, jos tiedetään tai pitäisi tietää, että varojen jakaminen
aiheuttaa yhtiön maksukyvyttömyyden tai sen, että 1 1 luvussa säädetyt pääomavaatimukset taikka 9 tai 10
luvun mukaista vastuuvelkaa koskevat vaatimukset eivät enää täyty . (20.3.2015/303)
6 §
Päätöksenteko
Varojen jakamisesta päätetään yhtiökokouksessa. Yhtiökokouskutsusta sekä kokousasiakirjoista, niiden
nähtävänä pitämisestä ja lähettämisestä säädetään 5 luvun 14–18 §:ssä. Yhtiökokous saa päättää jakaa
hallituksen ehdottamaa tai hyväksymää määrää enemmän vain, jos se on tämän luvun 7 §:n tai
yhtiöjärjestyksen mukaan siihen velvollinen.
Yhtiökokouksen päätöksellä, jossa määrätään jaon enimmäismäärä, voidaan myös valtuuttaa hallitus
päättämään osingon jakamisesta tai varojen jakamisesta vapaan oman pääoman rahastosta. V altuutus voi olla
voimassa enintään seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen alkuun.
Päätöksessä on mainittava jaon määrä ja se, mitä varoja jakoon käytetään.
Vapaata omaa pääomaa voidaan kaikkien osakkaiden suostumuksella jakaa myös muulla kuin 2 §:n 1
momentissa tarkoitetulla tavalla tai muuten kuin osakkeenomistuksen suhteessa, jollei laista tai
yhtiöjärjestyksestä johdu muuta. (12.4.2019/518)
7 §
Vähemmistöosinko
Osinkona on jaettava vähintään puolet tilikauden voitosta, josta on vähennetty tämän lain,
työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain ja yhtiöjärjestyksen mukaan jakamatta jätettävät määrät, jos sitä
varsinaisessa yhtiökokouksessa ennen voiton käyttämistä koskevan päätöksen tekemistä vaativat
vakuutusosakeyhtiön osakkeenomistajat, joilla on vähintään yksi kymmenesosa kaikista osakkeista.
Osakkeenomistaja ei kuitenkaan voi vaatia voittona jaettavaksi enempää kuin tämän luvun mukaan on ilman
velkojien suostumusta mahdollista jakaa eikä enempää kuin kahdeksan prosenttia yhtiön omasta pääomasta.
Jaettavasta määrästä vähennetään tilikaudelta ennen varsinaista yhtiökokousta mahdollisesti jaetut osingot.
Edellä 1 momentissa tarkoitetusta vähemmistöosingosta voidaan määrätä toisin yhtiöjärjestyksessä. Oikeutta
vähemmistöosinkoon voidaan rajoittaa vain kaikkien osakkeenomistajien suostumuksella.
Muut varojen jakamista koskevat säännökset
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 78/1558 §
Lahjat
Yhtiökokous voi päättää lahjan antamisesta yleishyödylliseen tai siihen rinnastettavaan tarkoitukseen, jos
lahjoituksen määrää voidaan käyttötarkoitukseen sekä vakuutusyhtiön tilaan ja muihin olosuhteisiin katsoen
pitää kohtuullisena. Hallitus saa käyttää sanottuun tarkoitukseen varoja, joiden merkitys yhtiön tila
huomioon ottaen on vähäinen.
9 §
Vakuutusyhtiön omaisuuden käyttäminen
Vakuutusyhtiön omaisuutta ei ole lupa käyttää yhtiön toiminnalle ilmeisesti vieraaseen tarkoitukseen.
10 §
Muu kuin voitontuottamistarkoitus
Jos vakuutusyhtiöllä on kokonaan tai osittain muu tarkoitus kuin voiton tai muun taloudellisen edun
tuottaminen osakkaille, yhtiöjärjestykseen on otettava tätä koskeva määräys. Yhtiöjärjestyksessä on tällöin
määrättävä oman pääoman käyttämisestä 2 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa.
11 §
Omien osakkeiden hankinnan rahoittaminen
Vakuutusyhtiö ei saa antaa rahalainaa, varoja tai vakuutta käytettäväksi siihen tarkoitukseen, että
ulkopuolinen voi hankkia yhtiön tai sen emoyhtiön osakkeita.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta sellaisiin jakokelpoisten varojen rajoissa toteutettaviin toimiin,
joiden tarkoituksena on osakkeiden hankkiminen vakuutusyhtiön tai sen lähipiiriin kuuluvan yhtiön
työntekijöille. (12.4.2019/518)
12 § (20.3.2015/303)
Luottoa ja sijoittamista koskevat päätökset eräissä tapauksissa
Vakuutusyhtiön kanssa samaan konserniin tai 26 luvun mukaiseen vakuutusyritysryhmään taikka rahoitus- ja
vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettuun ryhmittymään kuuluvalle yhtiölle
annettavaa luottoa ja tällaiseen yhtiöön sijoittamista koskevat merkittävät tai periaatteelliset päätökset on
tehtävä vakuutusyhtiön hallituksessa.
Mitä 1 momentissa säädetään luoton antamisesta, sovelletaan myös takauksen antamiseen tai muuhun
vakuuden asettamiseen toisen antaman luoton maksamisesta.
13 §
Osallistuminen toisen vakuutusyhtiön vakuutettujen etujen turvaamiseen
Sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään, vakuutusyhtiö voi V akuutusvalvontaviraston suostumuksella ja
vakuutusalan yhteisen edun niin vaatiessa osallistua selvitystilaan tai konkurssiin joutuneen suomalaisen
vakuutusyhtiön myöntämien vakuutettujen etujen turvaamiseen.
17 luku
Osake- ja takuupääoman alentaminen ja takuupääoman takaisinmaksu
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Sen lisäksi, mitä tässä luvussa säädetään, vakuutusosakeyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 14 luvun 2–
7 §:ssä säädetään osakeyhtiöstä, ja keskinäiseen vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 14 luvun 2
§:n 2 momentissa ja 3–7 §:ssä säädetään osakeyhtiön osakepääoman käyttämisestä sellaisen tappion
välittömään kattamiseen, johon oma pääoma ei riitä. Mitä osakeyhtiölain 14 luvussa säädetään velkojista,
sovelletaan vakuutusyhtiössä muihin velkojiin kuin vakuutusvelkojiin.
2 §
Päätöksenteko
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 79/155Vakuutusosakeyhtiössä yhtiökokous päättää osakepääoman jakamisesta, sen alentamisesta varojen
siirtämiseksi vapaan oman pääoman rahastoon sekä sen käyttämisestä sellaisen tappion välittömään
kattamiseen, johon vapaa oma pääoma ei riitä.
Keskinäisessä vakuutusyhtiössä yhtiökokouksessa voidaan päättää vain takuupääoman käyttämisestä
sellaisen tappion välittömään kattamiseen, johon vapaa oma pääoma ei riitä.
Vakuutusyhtiö ei saa alentaa perustamispääomaansa 2 luvun 1 a §:ssä säädettyä pienemmäksi.
(20.3.2015/303)
Päätöksessä on mainittava alentamismäärä ja se, mihin 1 tai 2 momentissa säädetyistä tarkoituksista
alentamismäärä käytetään. Yhtiökokouskutsuun sekä kokousasiakirjoihin, niiden nähtävänä pitämiseen ja
lähettämiseen sovelletaan 5 luvun 14–18 §:ää.
Päätöksenteosta omia osakkeita hankittaessa ja lunastettaessa säädetään 18 luvussa. Päätöksenteosta ja
velkojiensuojasta sulautumisen, jakautumisen ja yritysmuodon muuttamisen yhteydessä säädetään 19, 20 ja
22 luvussa.
3 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumus
Jos muilla velkojilla kuin vakuutusvelkojilla on osakeyhtiölain 14 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan oikeus
vastustaa osakepääoman alentamista, vakuutusosakeyhtiön on haettava kuukauden kuluessa
alentamispäätöksen tekemisestä V akuutusvalvontaviraston suostumus osakepääoman alentamiseen ja
vahvistus osakepääoman alentamisen vaatimalle yhtiöjärjestyksen muutokselle.
Jos muilla velkojilla kuin vakuutusvelkojilla on osakeyhtiölain 14 luvun 2 §:n 2 momentin mukaan oikeus
vastustaa yhtiön vapaan oman pääoman jakamista osakkeen- tai takuuosuuden omistajille, vakuutusyhtiön on
haettava ennen jakopäätöksen tekemistä V akuutusvalvontaviraston suostumus vapaan oman pääoman
jakamiseen.
Vakuutusvalvontaviraston on annettava suostumuksensa 1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin hakemuksiin, jollei
osakepääoman alentaminen tai vapaan oman pääoman jakaminen osakkeen- tai takuuosuuden omistajille
vaaranna vakuutettuja etuja. Sen lisäksi, mitä tässä momentissa säädetään, V akuutusvalvontaviraston
suostumuksen antamiseen sovelletaan lisäksi 19 luvun 6 §:ää, 10 §:n 2 ja 3 momenttia sekä 12 §:ää.
4 §
Rekisteri-ilmoitus, kuulutuksen hakeminen ja rekisteröinti
Osakeyhtiölain 14 luvun 3 §:ssä tarkoitettu kuukauden määräaika lasketaan siitä, kun
Vakuutusvalvontavirasto on antanut tämän luvun 3 §:n 3 momentissa tarkoitetun suostumuksensa
vakuutusosakeyhtiön osakepääoman alentamiseen tai vakuutusyhtiön vapaan oman pääoman jakamiseen ja
kun V akuutusvalvontavirasto on vahvistanut 3 §:n 1 momentissa tarkoitetun yhtiöjärjestyksen muuttamisen.
Osakeyhtiölain 14 luvun 3 §:ssä tarkoitettuun rekisteriviranomaiselle tehtävään hakemukseen on liitettävä
selvitys V akuutusvalvontaviraston antamasta suostumuksesta ja yhtiöjärjestyksen vahvistamisesta.
Vakuutusyhtiön on viimeistään osakeyhtiölain 14 luvun 4 §:ssä tarkoitettuna määräpäivänä esitettävä
rekisteriviranomaiselle selvitys siitä, että V akuutusvalvontaviraston antama suostumus on saanut lainvoiman.
Jos V akuutusvalvontaviraston suostumus ei ole saanut lainvoimaa viimeistään edellä tarkoitettuna
määräpäivänä, rekisteriviranomaisen on lykättävä käsittelyä, kunnes suostumus on lainvoimainen.
Vakuutusosakeyhtiön osakepääoma on alennettu ja vakuutusyhtiön vapaan oman pääoman jako voidaan
toteuttaa, kun alentaminen tai vapaan oman pääoman jakaminen on rekisteröity osakeyhtiölain 14 luvun 5
§:n edellyttämällä tavalla.
5 §
Muu osake- tai takuupääoman alentamisen rekisteröinti
Jos muilla velkojilla kuin vakuutusvelkojilla ei ole osakeyhtiölain 14 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan
oikeutta vastustaa osake- tai takuupääoman alentamista, vakuutusyhtiön on osakeyhtiölain 14 luvun 6 §:n
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 80/155mukaisesti kuukauden kuluessa ilmoitettava rekisteröitäväksi osake- tai takuupääoman alentamista koskeva
päätös tai päätös raukeaa.
Jos osake- tai takuupääoman alentaminen edellyttää vakuutusyhtiössä yhtiöjärjestyksen muuttamista, 1
momentissa tarkoitettu rekisteröinnille asetettu määräaika lasketaan siitä, kun V akuutusvalvontavirasto on
vahvistanut yhtiöjärjestyksen muutoksen.
6 §
Takuupääoman takaisinmaksu keskinäisessä vakuutusyhtiössä
Keskinäisen vakuutusyhtiön takuupääoma tai osa siitä voidaan maksaa takaisin 16 luvun 5 §:ssä tarkoitetuilla
voitonjakokelpoisilla varoilla muodostamalla takaisinmaksettua määrää vastaava pohjarahasto.
Takuupääoman takaisinmaksamisesta päättää yhtiökokous.
Yhtiöjärjestyksessä on määrättävä takuupääoman takaisinmaksamisessa noudatettava järjestys sekä
takuuosuudesta maksettava hinta tai sen laskemisen perusteet. T akuupääoman takaisinmaksamista koskeva
määräys, joka otetaan yhtiöjärjestykseen sitä muuttamalla, saa koskea vain päätöksen jälkeen merkittäviä
uusia takuuosuuksia, jos kaikki takuuosuuksien omistajat eivät ole antaneet siihen suostumustaan.
Yhtiöjärjestykseen on tehtävä tarvittavat muutokset, kun takuuosuuksia on päätetty maksaa takaisin.
18 luku
Omat osakkeet ja takuuosuudet
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Jollei tässä luvussa toisin säädetä, vakuutusyhtiön omiin osakkeisiin ja takuuosuuksiin sovelletaan, mitä
osakeyhtiölain 15 luvussa säädetään osakeyhtiön omista osakkeista.
Osakeyhtiölain 15 lukua ei sovelleta tämän lain 22 luvun 9 §:ssä säädettyyn yhtiömuodon muuttamista
vastustavien osakkaiden osakkeiden tai takuuosuuksien lunastamiseen. Kokouskutsuun ja
kokousasiakirjoihin ei sovelleta osakeyhtiölain 15 luvun 5 §:n 3 momenttia, vaan niistä säädetään tämän
luvun 2 §:ssä ja tämän lain 5 luvun 14–18 §:ssä.
2 §
Vakuutusosakeyhtiöitä koskevat säännökset
Sen lisäksi, mitä 5 luvun 14 §:ssä säädetään, kokouskutsussa on mainittava lunastamisen tarkoitus ja
alentamisen tapa, kun hallitus julkisessa vakuutusosakeyhtiössä ehdottaa omien osakkeiden lunastamista
siten, että yhtiön osakepääoma alenee.
3 §
Keskinäisiä vakuutusyhtiöitä koskevat rajoitukset
Keskinäisten vakuutusyhtiöiden takuuosuuksia ei voi hankkia tai lunastaa alentamalla takuupääomaa.
Jos keskinäinen vakuutusyhtiö mitätöi omassa omistuksessa olevia takuuosuuksia, takuupääomaa on
mitätöityjä takuuosuuksia vastaavalla suhteellisella osuudella alennettava noudattaen 17 lukua.
VII OSA
YHTIÖRAKENTEEN MUUTT AMINEN JA YHTIÖN PURKAMINEN
19 luku
Sulautuminen ja vähemmistöosakkeiden lunastaminen
Yleiset säännökset
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Sen lisäksi, mitä tässä luvussa säädetään, vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 16 luvussa
säädetään osakeyhtiöstä, ei kuitenkaan luvun 1 §:ää, 4 §:n 2 momenttia, 8 §:ää, 9 §:n 1 ja 2 momenttia, 1 1
§:ää, 14 §:n 1 momenttia sulautumisen täytäntöönpanoilmoitukselle säädetyn määräajan osalta, 15 §:n 3
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 81/155momenttia, 19 §:n 1 momenttia eikä 23–26 §:ää siltä osin kuin näissä viitataan tässä momentissa
tarkoitettuihin osakeyhtiölain säännöksiin.
Mitä osakeyhtiölain 16 luvussa säädetään velkojista, sovelletaan vakuutusyhtiöissä muihin velkojiin kuin
vakuutusvelkojiin.
Sulautumisen määritelmä ja edellytykset
2 §
Sulautuminen ja sulautumisen toteuttamistavat
Vakuutusyhtiö ( sulautuva yhtiö ) voi sulautua toiseen vakuutusyhtiöön ( vastaanottava yhtiö ) siten, että
sulautuvan yhtiön vakuutuskanta sekä muut varat ja velat siirtyvät selvitysmenettelyttä vastaanottavalle
yhtiölle.
Jos vastaanottava yhtiö on vakuutusosakeyhtiö, sulautuvan yhtiön osakkaat saavat sulautumisvastikkeena
vastaanottavan yhtiön osakkeita. Sulautumisvastike saa olla myös rahaa, muuta omaisuutta ja sitoumuksia.
Jos vastaanottava yhtiö on keskinäinen vakuutusyhtiö, sulautumissuunnitelmassa on mainittava, mitä on
sovittu sulautuvan yhtiön osakkaiden osakkuudesta vastaanottavassa yhtiössä, sekä muu mahdollinen
sulautumisesta annettava vastike.
Sulautumisen toteuttamistavoista säädetään osakeyhtiölain 16 luvun 2 §:ssä.
3 § (20.3.2015/303)
Sulautumissuunnitelma ja tilintarkastajan lausunto
Sen lisäksi, mitä osakeyhtiölain 16 luvun 3 §:ssä säädetään, sulautumissuunnitelmassa on oltava:
1) ehdotus sulautuvan yhtiön vakuutuskannan sekä muiden varojen ja velkojen siirtymisestä vastaanottavalle
yhtiölle;
2) selvitys siirtyvästä tasoitusmäärästä;
3) selvitys tämän luvun 2 §:n 3 momentissa mainituista seikoista, jos vastaanottava yhtiö on keskinäinen
vakuutusyhtiö;
4) selvitys siitä, että vastaanottava yhtiö täyttää sulautumisen jälkeen tämän lain 9 ja 10 luvun mukaista
vastuuvelkaa koskevat vaatimukset ja 1 1 luvussa ja, jos yhtiö on komposiittiyhtiö, 13 a luvussa säädetyt
pääomavaatimukset tai työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa ja eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan
laskemisesta ja sijoitusten hajauttamisesta annetussa laissa (315/2015)  säädetyt vakavaraisuusvaatimukset.
(20.3.2015/319)
Mitä osakeyhtiölain 16 luvun 4 §:n 1 momentissa säädetään tilintarkastajan lausunnosta, sovelletaan myös
vakuutusyhtiöön. T ilintarkastajan ei kuitenkaan tarvitse antaa lausuntoa 1 momentin 4 kohdan osalta 10–12
ja 13 a luvussa tarkoitetuista seikoista. Lisäksi tilintarkastajalta edellytetään tämän lain 7 luvun 3 §:n
mukaista pätevyyttä.
Sulautumismenettely
4 §
Sulautumissuunnitelman rekisteröinti, kuulutukset muille kuin vakuutusvelkojille ja rekisteriviranomaisen ilmoitus
Sulautumissuunnitelman rekisteröinnistä, kuulutuksesta velkojille sekä yhtiön kirjallisesta ilmoituksesta
velkojille säädetään osakeyhtiölain 16 luvun 5–7 §:ssä.
Mitä osakeyhtiölain 16 luvun 5 §:n 1 momentissa ja 6 §:n 3 momentissa säädetään tilintarkastajan
lausunnosta, sovelletaan vastaavasti vakuutusyhtiöön, kuitenkin siten, että tilintarkastajalta edellytetään
tämän lain 7 luvun 3 §:n mukaista pätevyyttä.
Rekisteriviranomaisen on annettava osakeyhtiölain 16 luvun 15 §:n 2 momentissa tarkoitettu ilmoitus
viivytyksettä tiedoksi V akuutusvalvontavirastolle.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 82/1555 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumuksen hakeminen
Kuukauden kuluessa sulautumissuunnitelman allekirjoittamisesta sulautumiseen osallistuvien
vakuutusyhtiöiden on haettava V akuutusvalvontaviraston suostumus sulautumissuunnitelmalle ja vahvistus
sulautumisen vaatimalle yhtiöjärjestyksen muutokselle sekä, jos kysymys on kombinaatiosulautumisesta,
uuden yhtiön yhtiöjärjestykselle. V akuutusyhtiöiden on toimitettava V akuutusvalvontavirastolle kaikki 8
§:ssä tarkoitetut asiakirjat suostumuksen hakemisen yhteydessä.
Yhtiöiden sulautuessa vastaanottavan yhtiön on haettava 1 momentissa tarkoitetun hakemuksen yhteydessä
Vakuutusvalvontaviraston vahvistus sulautumisesta johtuville tasoitusmäärän siirtoa koskeville perusteille.
Kombinaatiosulautumisessa uuden perustettavan vakuutusyhtiön on haettava 1 momentissa tarkoitetun
hakemuksen yhteydessä V akuutusvalvontavirastolta toimilupa 2 luvun 3 §:n mukaisesti.
Jos vastaanotettavan vakuutuskannan mukainen vakuutustoiminta on laajempi kuin mitä vastaanottavan
vakuutusyhtiön toimilupa kattaa, vastaanottavan vakuutusyhtiön on haettava 1 momentissa tarkoitetun
hakemuksen yhteydessä V akuutusvalvontavirastolta 2 luvun 4 §:n mukaisesti toimiluvan laajentamista.
6 §
Vakuutusvalvontaviraston kuulutus vakuutusvelkojille
Jollei V akuutusvalvontavirasto katso, että hakemus on enemmittä selvityksittä hylättävä, viraston on
kuulutettava sulautumista koskevasta hakemuksesta vastaanottavan yhtiön kustannuksella virallisessa
lehdessä. Kuulutuksessa on kehotettava niitä sulautuvan yhtiön vakuutusvelkojia, jotka tahtovat tehdä
muistutuksia hakemusta vastaan, esittämään ne V akuutusvalvontavirastolle sen määräämässä ajassa, joka saa
olla vähintään kuukausi ja enintään kaksi kuukautta.
Kuulutus on annettava myös vastaanottavan yhtiön vakuutusvelkojille, jos sulautuminen on 3 §:ssä
tarkoitetun lausunnon mukaan omiaan vaarantamaan yhtiön velkojen maksun.
Vakuutusvalvontaviraston on velvoitettava sulautuva yhtiö viipymättä antamaan tieto kuulutuksesta ainakin
yhdessä sulautuvan yhtiön kotipaikan sanomalehdessä sekä lisäksi siten kuin V akuutusvalvontavirasto
tarvittaessa erikseen määrää.
7 §
Sulautumisesta päättäminen
Sulautumiseen osallistuvissa vakuutusyhtiöissä sulautumisesta päättää yhtiökokous. Muun tytäryhtiön kuin
vakuutusyhtiön tytäryhtiösulautumisesta päättää kuitenkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön hallitus, jollei
osakeyhtiölain 16 luvun 9 §:n 2 momentista muuta johdu. (26.8.201 1/982)
Päätöksen ajankohdasta ja päätöksentekotavasta säädetään osakeyhtiölain 16 luvun 9 §:n 3 ja 4 momentissa.
Yhtiökokouskutsusta sekä ilmoituksesta optio-oikeuden ja muiden osakkeisiin oikeuttavien erityisten
oikeuksien haltijoille sekä sulautumispäätöksen oikeusvaikutuksista säädetään osakeyhtiölain 16 luvun 10 ja
12 §:ssä.
Sen lisäksi, mitä osakeyhtiölain 16 luvun 12 §:ssä säädetään sulautumispäätöksen oikeusvaikutuksista,
päätös sulautumissuunnitelman hyväksymisestä, hylkäämisestä tai sulautumisen raukeamisesta on viipymättä
ilmoitettava V akuutusvalvontavirastolle.
8 § (26.8.2011/982)
Asiakirjojen nähtävänä pitäminen, lähettäminen ja uusien tietojen ilmoittaminen
Seuraavat asiakirjat on vähintään kuukauden ajan ennen sulautumisesta päättävää yhtiökokousta ja
osakeyhtiölain 16 luvun 10 §:n 3 momentissa tarkoitetun ilmoituksen toimittamisesta lähtien pidettävä
osakkaiden nähtävänä kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön pääkonttorissa tai internetsivuilla sekä
asetettava nähtäväksi yhtiökokouksessa:
1) sulautumissuunnitelma;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 83/1552) kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön kolmen viimeksi päättyneen tilikauden tilinpäätökset,
toimintakertomukset ja tilintarkastuskertomukset;
3) jos sulautumiseen osallistuvan julkisen vakuutusosakeyhtiön viimeisen tilikauden päättymisestä on
kulunut sulautumissuunnitelman allekirjoituspäivään mennessä yli kuusi kuukautta, kunkin tällaisen yhtiön
tilinpäätös, toimintakertomus ja tilintarkastuskertomus päivältä, joka ei saa olla kolmea kuukautta
sulautumissuunnitelman allekirjoituspäivää aiempi, tai arvopaperimarkkinalain 7 luvun 10 §:ssä tarkoitettu
osavuosikatsaus viimeisen tilikauden jälkeiseltä kuudelta tai yhdeksältä ensimmäiseltä kuukaudelta;
(13.12.2013/981)
4) kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön viimeisen tilikauden jälkeen mahdollisesti tekemät varojen
jakamista koskevat päätökset;
5) kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön viimeisen tilikauden jälkeen laaditut osavuosikatsaukset;
6) kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön hallituksen selostus tilinpäätöksen tai osavuosikatsauksen
jälkeisistä yhtiön asemaan olennaisesti vaikuttavista tapahtumista; sekä
7) kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön osalta 3 §:n 2 momentissa tarkoitettu lausunto
sulautumissuunnitelmasta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut asiakirjat on viivytyksettä lähetettävä niitä pyytävälle osakkaalle, jos
asiakirjoja ei voi ladata ja tulostaa yhtiön internetsivuilta.
Edellä 1 momentissa säädetyn lisäksi yhtiön on ilmoitettava yhtiökokoukselle ja muille sulautumiseen
osallistuville yhtiöille sellaisista muista yhtiön asemaan olennaisesti vaikuttavista tapahtumista, joista yhtiö
saa tiedon ennen sulautumispäätöksen tekemistä.
Kolmikantasulautumisessa osakkaiden nähtävänä on pidettävä sulautumisvastikkeen antajaa koskevat 5
luvun 17 §:n 2 momentissa tarkoitetut asiakirjat. Jollei tilinpäätösasiakirjoja ole, nähtävänä on pidettävä
selvitys taloudellisesta asemasta viimeksi päättyneeltä tilikaudelta tai sen puuttuessa kalenterivuodelta sekä
sen jälkeiseltä ajalta.
9 §
Lunastusmenettely
Mitä osakeyhtiölain 16 luvun 13 §:ssä säädetään osakkeiden sekä optio-oikeuksien ja muiden osakkeisiin
oikeuttavien erityisten oikeuksien lunastamisesta, sovelletaan vakuutusyhtiön osakkeiden, takuuosuuksien,
optio-oikeuksien sekä muiden osakkeisiin tai takuuosuuksiin oikeuttavien erityisten oikeuksien
lunastamiseen. Osakeyhtiölain 16 luvun 13 §:ssä tarkoitetussa tilanteessa yhtiön on lunastettava
takuuosuudet tämän lain 17 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitetulla hinnalla.
10 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumuksen antaminen
Vakuutusyhtiön hyväksyttyä sulautumissuunnitelman V akuutusvalvontaviraston on annettava
suostumuksensa, jos:
1) sulautuminen ei vaaranna vakuutettuja etuja;
2) sulautumisen ei katsota vaarantavan terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden noudattamista
vakuutusyhtiön toiminnassa; sekä
3) kombinaatiosulautumisessa perustettavalle yhtiölle on myönnetty 5 §:n 3 momentissa tarkoitettu toimilupa
tai vastaanottavan yhtiön toimilupaa on laajennettu 5 §:n 4 momentissa tarkoitetun hakemuksen mukaisesti.
Vakuutusvalvontavirastolla on oikeus liittää suostumuksen antamiseen ehdot, joita V akuutusvalvontavirasto
pitää tarpeellisina vakuutettujen etujen sekä terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden noudattamisen
turvaamiseksi vakuutusyhtiön toiminnassa.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 84/155Jollei suostumusta ole määräajassa haettu tai jos se on evätty ja epäämispäätös on saanut lainvoiman, on
sulautuminen rauennut.
11 § (19.12.2008/893)
Muutoksenhaku
Sulautumiseen osallistuvilla yhtiöillä ja muistutuksentekijällä, joka katsoo Finanssivalvonnan päätöksen
loukkaavan oikeuttaan, on oikeus valittaa Finanssivalvonnan päätöksestä noudattaen, mitä
Finanssivalvonnasta annetussa laissa säädetään. V alitus on käsiteltävä kiireellisenä.
Sulautumisen täytäntöönpano ja oikeusvaikutukset
12 §
Ilmoitus sulautumisen täytäntöönpanosta
Sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden on tehtävä rekisteriviranomaiselle ilmoitus sulautumisen
täytäntöönpanosta kuuden kuukauden kuluessa sitä koskevan V akuutusvalvontaviraston suostumuksen
myöntämisestä tai sulautuminen raukeaa.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen sisällöstä säädetään osakeyhtiölain 16 luvun 14 §:ssä. Lisäksi
ilmoitukseen on liitettävä osoitus V akuutusvalvontaviraston suostumuksesta.
Tilintarkastajan todistuksesta säädetään osakeyhtiölain 16 luvun 14 §:ssä ja tilintarkastajan pätevyydestä
tämän lain 7 luvun 3 §:ssä.
13 §
Rekisteröinnin edellytykset ja selvitystilaan asetetun yhtiön sulautuminen
Rekisteröinnin edellytyksistä säädetään osakeyhtiölain 16 luvun 15 §:n 1–2 ja 4 momentissa. Sulautuminen
voidaan toteuttaa, vaikka sulautuva yhtiö on asetettu selvitystilaan, jollei yhtiön omaisuutta ole tämän lain 23
luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla ryhdytty jakamaan osakkaille.
14 §
Sulautumisen oikeusvaikutukset
Sulautumisen oikeusvaikutuksista säädetään tämän luvun 2 §:n 1 momentissa ja osakeyhtiölain 16 luvun 16
§:ssä.
Lopputilityksestä ja sulautumisen peruuntumisesta säädetään osakeyhtiölain 16 luvun 17 ja 18 §:ssä.
Muut vakuutusyhtiöiden sulautumista koskevat säännökset
15 §
Vakuutuksenottajan irtisanomisoikeus
Kun vakuutusyhtiö on sulautunut toiseen vakuutusyhtiöön, sulautuvan yhtiön vakuutuksenottajalla, joka ei
ole myötävaikuttanut sulautumista koskevan päätöksen tekemiseen ja jolla ei ole vakuutussopimuslain 12 §:n
mukaista oikeutta irtisanoa vakuutus milloin tahansa, on oikeus kolmen kuukauden kuluessa tämän luvun 16
§:ssä mainitusta ilmoittamisesta kirjallisesti irtisanoa vakuutussopimuksensa.
16 §
Vastaanottavan vakuutusyhtiön velvollisuus kuuluttaa sulautumisesta
Vastaanottavan yhtiön hallituksen on ilmoitettava sulautumisesta kuukauden kuluessa sulautumisen
täytäntöönpanon rekisteröimisestä kuuluttamalla siitä virallisessa lehdessä sekä ainakin yhdessä sulautuneen
yhtiön kotipaikan sanomalehdessä. Eurooppayhtiön on ilmoitettava eurooppayhtiöasetuksen 8 artiklan 1 1
kohdassa tarkoitetusta kotipaikan siirron rekisteröinnistä kuuluttamalla siitä virallisessa lehdessä ja ainakin
yhdessä yhtiön viimeisen Suomessa olleen kotipaikan sanomalehdessä. V akuutusvalvontavirasto voi määrätä
myös muusta ilmoitustavasta. Ilmoituksessa on mainittava myös vakuutuksenottajan oikeudesta irtisanoa
vakuutussopimuksensa siten kuin 15 §:ssä säädetään.
17 §
Muun osakeyhtiön sulautuminen vakuutusyhtiöön
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 85/155Jos muu osakeyhtiö kuin vakuutusosakeyhtiö sulautuu vakuutusyhtiöön, noudatetaan sulautumisessa
soveltuvin osin tämän luvun säännöksiä, lukuun ottamatta säännöksiä kombinaatiosulautumisesta sekä 6
§:ää. Jos kuitenkin 3 §:ssä tarkoitetun lausunnon mukaan sulautuminen voi vaarantaa vakuutusyhtiön
velkojen maksun, on 6 §:ssä tarkoitettu kuulutus annettava vakuutusyhtiön vakuutusvelkojille.
18 §
Vakuutusosakeyhtiön vähemmistöosakkeiden lunastus
Vakuutusosakeyhtiön vähemmistöosakkeiden lunastukseen sovelletaan osakeyhtiölain 18 luvun säännöksiä.
19 §
Rajat ylittävä sulautuminen
Vakuutusyhtiö voi osallistua myös sellaiseen eurooppayhtiöasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaiseen
sulautumiseen taikka tämän luvun 2 §:n ja osakeyhtiölain 16 luvun 2 §:n mukaisesti toteutettavaan
sulautumiseen, jossa suomalaiseen yhtiöön sulautuu ulkomainen yhtiö tai suomalainen yhtiö sulautuu
ulkomaisen yhtiöön Euroopan talousalueella ( rajat ylittävä sulautuminen ).
Edellä 2 §:n ja osakeyhtiölain 16 luvun 2 §:n mukaiseen rajat ylittävään sulautumiseen sovelletaan tämän
luvun 2–18 §:ää. Edellä 5 §:n 2 momenttia sovelletaan sulautuvaan yhtiöön, jos vastaanottava yhtiö
rekisteröidään tai on rekisteröity toiseen valtioon. Edellä 5 §:n 3 ja 4 momenttia sovelletaan vain, jos uusi
perustettava vakuutusyhtiö rekisteröidään tai vastaanottava yhtiö on rekisteröity Suomeen. Edellä 6–8 §:ää
sovelletaan vain sulautuvaan suomalaiseen yhtiöön, jos vastaanottava yhtiö rekisteröidään tai on rekisteröity
toiseen valtioon.
Jos sulautumisessa vastaanottava yhtiö on rekisteröity tai se rekisteröidään toiseen valtioon,
Vakuutusvalvontavirasto voi 10 §:n 1 momentista poiketen kieltää sulautumisen vain, jos se loukkaa
vakuutettuja etuja. Rekisteriviranomainen ei saa antaa tällaista sulautumista koskevaa eurooppayhtiölain 4
§:n 3 momentissa tai osakeyhtiölain 16 luvun 26 §:n 4 momentissa tarkoitettua todistusta, jos
Vakuutusvalvontavirasto on ilmoittanut rekisteriviranomaiselle ennen eurooppayhtiölain 4 §:n 2 momentissa
ja osakeyhtiölain 16 luvun 26 §:n 2 momentissa tarkoitetun luvan myöntämistä, että vakuutusyhtiö ei ole
noudattanut sulautumista tai Suomessa tapahtuvan toiminnan jatkamista tai toiminnan lopettamista koskevia
säännöksiä tai että virasto on kieltänyt sulautumisen edellä tässä momentissa säädetyllä tavalla. Luvan saa
antaa ennen kuin on kulunut kuukausi osakeyhtiölain 16 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitetusta
määräpäivästä vain, jos V akuutusvalvontavirasto on ilmoittanut, ettei se vastusta sulautumista tai kotipaikan
siirtoa.
Jos suomalainen vakuutusyhtiö on vastaanottava yhtiö rajat ylittävässä sulautumisessa ja jos vastaanottava
yhtiö on rekisteröity tai rekisteröidään toiseen valtioon, sulautumiseen osallistuvien suomalaisten
vakuutusyhtiöiden on haettava rekisteriviranomaiselta lupa sulautumisen täytäntöönpanoon kuuden
kuukauden kuluessa sulautumista koskevan V akuutusvalvontaviraston suostumuksen myöntämisestä tai
sulautuminen raukeaa.
Jos toiseen valtioon rekisteröitävä tai rekisteröity vastaanottava vakuutusyhtiö aikoo sulautumisen jälkeen
jatkaa toimintaa Suomessa, siihen sovelletaan, mitä ulkomaisen vakuutusyhtiön toiminnasta Suomessa
säädetään.
20 luku
Vakuutusosakeyhtiön jakautuminen
Yleiset säännökset
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Sen lisäksi, mitä tässä luvussa säädetään, vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 17 luvussa
säädetään osakeyhtiöstä, ei kuitenkaan luvun 1 §:ää, 4 §:n 2 momenttia, 8 §:ää, 9 §:n 1 ja 2 momenttia, 1 1
§:ää, 14 §:n 1 momenttia jakautumisen täytäntöönpanoilmoitukselle säädetyn määräajan osalta, 15 §:n 3
momenttia, 16 §:n 6 momenttia, 19 §:n 1 momenttia eikä 22–25 §:ää siltä osin kuin näissä viitataan tässä
momentissa tarkoitettuihin osakeyhtiölain säännöksiin.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 86/155Mitä osakeyhtiölain 17 luvussa säädetään velkojista, sovelletaan vakuutusyhtiöissä muihin velkojiin kuin
vakuutusvelkojiin.
Jakautumisen määritelmä ja edellytykset
2 § (17.12.2010/1170)
Jakautuminen ja jakautumisen toteuttamistavat
Vakuutusosakeyhtiö ( jakautuva yhtiö ) voi jakautua siten, että jakautuvan yhtiön vakuutuskanta sekä muut
varat ja velat osittain tai kokonaan siirtyvät selvitysmenettelyttä yhdelle tai useammalle
vakuutusosakeyhtiölle ( vastaanottava yhtiö ). Vastaanottavana yhtiönä voi olla myös muu osakeyhtiö, jos
sille ei jakautumisessa siirry vakuutuskantaa tai sen osaa.
Jakautuvan yhtiön osakkeenomistajat saavat vastikkeena vastaanottavan yhtiön osakkeet. Jakautumisvastike
saa olla myös rahaa, muuta omaisuutta ja sitoumuksia.
Vastaanottavalle vakuutusosakeyhtiölle on myös siirrettävä jaettavaa vakuutuskantaa vastaava osa
jakautuvan yhtiön tasoitusmäärästä.
Jakautumisen toteuttamistavoista säädetään osakeyhtiölain 17 luvun 2 §:ssä.
3 § (20.3.2015/303)
Jakautumissuunnitelma ja tilintarkastajan lausunto
Sen lisäksi, mitä osakeyhtiölain 17 luvun 3 §:ssä säädetään, jakautumissuunnitelmassa on lisäksi oltava:
1) ehdotus jakautuvan yhtiön vakuutuskannan sekä muiden varojen ja velkojen jakamisesta kullekin
jakautumiseen osallistuvalle yhtiölle;
2) selvitys siirtyvästä tasoitusmäärästä;
3) selvitys siitä, että jakautumiseen osallistuvat yhtiöt täyttävät jakautumisen jälkeen tämän lain 9 ja 10 luvun
mukaista vastuuvelkaa koskevat vaatimukset ja 1 1 luvussa ja, jos yhtiö on komposiittiyhtiö, 13 a luvussa
säädetyt pääomavaatimukset tai eläkelaitosten vakavaraisuusrajan laskemisesta ja vastuuvelan kattamisesta
annetun lain vastuuvelan katetta koskevat vaatimukset sekä työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa ja
eläkelaitosten vakavaraisuusrajan laskemisesta ja vastuuvelan kattamisesta annetussa laissa säädetyt
vakavaraisuusvaatimukset.
Mitä osakeyhtiölain 17 luvun 4 §:n 1 momentissa säädetään tilintarkastajan lausunnosta, sovelletaan myös
vakuutusyhtiöön. T ilintarkastajan ei kuitenkaan tarvitse antaa lausuntoa 1 momentin 3 kohdan osalta 10–12
ja 13 a luvussa tarkoitetuista seikoista. Lisäksi tilintarkastajalta edellytetään tämän lain 7 luvun 3 §:n
mukaista pätevyyttä.
Jakautumismenettely
4 §
Jakautumissuunnitelman rekisteröinti, kuulutukset muille velkojille kuin vakuutusvelkojille ja rekisteriviranomaisen
ilmoitus
Jakautumissuunnitelman rekisteröinnistä, kuulutuksesta velkojille sekä yhtiön kirjallisesta ilmoituksesta
velkojille säädetään osakeyhtiölain 17 luvun 5–7 §:ssä.
Mitä osakeyhtiölain 17 luvun 5 §:n 1 momentissa ja 6 §:n 3 momentissa säädetään tilintarkastajan
lausunnosta, sovelletaan vastaavasti vakuutusyhtiöön, kuitenkin siten, että tilintarkastajalta edellytetään
tämän lain 7 luvun 3 §:n mukaista pätevyyttä.
Rekisteriviranomaisen on annettava osakeyhtiölain 17 luvun 15 §:n 2 momentissa tarkoitettu ilmoitus
viivytyksettä tiedoksi V akuutusvalvontavirastolle.
5 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumuksen hakeminen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 87/155Kuukauden kuluessa jakautumissuunnitelman allekirjoittamisesta jakautuvan yhtiön ja jakautumisessa
toimivaan yhtiöön myös vastaanottavan yhtiön on haettava V akuutusvalvontaviraston suostumus
jakautumissuunnitelmalle. Lisäksi jakautumiseen osallistuvien yhtiöiden on haettava vahvistus jakautumisen
vaatimalle yhtiöjärjestyksen muutokselle tai jakautuvan yhtiön on haettava vahvistus perustettavan
vakuutusosakeyhtiön yhtiöjärjestykselle. Jakautuvan yhtiön on toimitettava V akuutusvalvontavirastolle
kaikki 8 §:ssä tarkoitetut asiakirjat suostumuksen hakemisen yhteydessä.
Yhtiöiden jakautuessa jakautuvan yhtiön on haettava 1 momentissa tarkoitetun hakemuksen yhteydessä
Vakuutusvalvontaviraston vahvistus jakautumisesta johtuville tasoitusmäärän siirtoa koskeville perusteille.
Jakautumisessa toimivaan yhtiöön molempien yhtiöiden on haettava vahvistus jakautumisesta johtuville
tasoitusmäärän siirtoa koskeville perusteille.
Jos vakuutuskannan vastaanottava yhtiö on perustettava vakuutusosakeyhtiö tai muu kuin vakuutusyhtiö,
jolle siirretään jakautumisessa vakuutuskantaa tai sen osa, vastaanottavan yhtiön on haettava 1 momentissa
tarkoitetun hakemuksen yhteydessä V akuutusvalvontavirastolta 2 luvun 3 §:ssä tarkoitettu toimilupa
vakuutustoiminnan harjoittamiseksi.
Jos vastaanotettavan vakuutuskannan mukainen vakuutustoiminta on laajempi kuin mitä vastaanottavan
vakuutusosakeyhtiön toimilupa kattaa, vastaanottavan vakuutusosakeyhtiön on haettava 1 momentissa
tarkoitetun hakemuksen yhteydessä V akuutusvalvontavirastolta 2 luvun 4 §:n mukaisesti toimiluvan
laajentamista.
Jakautuvan vakuutusosakeyhtiön on osakeyhtiölain 17 luvun 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetussa
jakautumisessa haettava V akuutusvalvontavirastolta toimiluvan rajoittamista tarvittavilta osin.
6 §
Vakuutusvalvontaviraston kuulutus vakuutusvelkojille
Jollei V akuutusvalvontavirasto katso, että hakemus on enemmittä selvityksittä hylättävä, viraston on
kuulutettava jakautumista koskevasta hakemuksesta jakautuvan yhtiön kustannuksella virallisessa lehdessä.
Kuulutuksessa on kehotettava niitä jakautuvan yhtiön vakuutusvelkojia, jotka tahtovat tehdä muistutuksia
hakemusta vastaan, esittämään ne V akuutusvalvontavirastolle sen määräämässä ajassa, joka saa olla
vähintään kuukausi ja enintään kaksi kuukautta.
Vakuutusvalvontaviraston on velvoitettava jakautuva yhtiö viipymättä antamaan tieto kuulutuksesta ainakin
yhdessä jakautuvan yhtiön kotipaikan sanomalehdessä sekä lisäksi siten kuin V akuutusvalvontavirasto
tarvittaessa erikseen määrää.
7 §
Jakautumisesta päättäminen
Jakautuvassa ja vastaanottavassa toimivassa vakuutusosakeyhtiössä jakautumisesta päättää yhtiökokous.
Jakautumisesta päättää kuitenkin jakautuvan yhtiön hallitus, jos jakautumiseen osallistuvat yhtiöt omistavat
kaikki jakautuvan yhtiön osakkeet sekä mahdolliset optio-oikeudet ja muut osakkeisiin oikeuttavat erityiset
oikeudet. (26.8.201 1/982)
Jos vastaanottava yhtiö on muu yhtiö kuin vakuutusyhtiö, vastaanottavassa yhtiössä jakautumisesta
toimivaan yhtiöön päätetään osakeyhtiölain 17 luvun 9 §:n 2 momentin mukaisesti.
Jakautumispäätöksen ajankohdasta ja päätöksentekotavasta säädetään osakeyhtiölain 17 luvun 9 §:n 3 ja 4
momentissa. Yhtiökokouskutsusta sekä ilmoituksesta optio-oikeuden ja muiden osakkeisiin oikeuttavien
erityisten oikeuksien haltijoille sekä jakautumispäätöksen oikeusvaikutuksista säädetään osakeyhtiölain 17
luvun 10 ja 12 §:ssä.
Sen lisäksi, mitä osakeyhtiölain 17 luvun 12 §:ssä säädetään jakautumispäätöksen oikeusvaikutuksista,
jakautuvan vakuutusosakeyhtiön on viipymättä ilmoitettava päätös jakautumissuunnitelman hyväksymisestä,
hylkäämisestä tai jakautumisen raukeamisesta V akuutusvalvontavirastolle.
8 § (26.8.2011/982)
Asiakirjojen nähtävänä pitäminen, lähettäminen ja uusien tietojen ilmoittaminen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 88/155Seuraavat asiakirjat on vähintään kuukauden ajan ennen jakautumisesta päättävää yhtiökokousta ja
osakeyhtiölain 17 luvun 10 §:n 3 momentissa tarkoitetun ilmoituksen toimittamisesta lähtien pidettävä
osakkeenomistajan nähtävänä kunkin jakautumiseen osallistuvan yhtiön pääkonttorissa tai internetsivuilla
sekä asetettava nähtäväksi yhtiökokouksessa:
1) jakautumissuunnitelma;
2) kunkin jakautumiseen osallistuvan yhtiön kolmen viimeksi päättyneen tilikauden tilinpäätökset,
toimintakertomukset ja tilintarkastuskertomukset;
3) jos jakautumiseen osallistuvan julkisen vakuutusosakeyhtiön viimeisen tilikauden päättymisestä on
kulunut jakautumissuunnitelman allekirjoituspäivään mennessä yli kuusi kuukautta, kunkin tällaisen yhtiön
tilinpäätös, toimintakertomus ja tilintarkastuskertomus päivältä, joka ei saa olla kolmea kuukautta
jakautumissuunnitelman allekirjoituspäivää aiempi, tai arvopaperimarkkinalain 7 luvun 10 §:ssä tarkoitettu
osavuosikatsaus viimeisen tilikauden jälkeiseltä kuudelta tai yhdeksältä ensimmäiseltä kuukaudelta;
(13.12.2013/981)
4) kunkin jakautumiseen osallistuvan yhtiön viimeisen tilikauden jälkeen mahdollisesti tekemät varojen
jakamista koskevat päätökset;
5) kunkin jakautumiseen osallistuvan yhtiön viimeisen tilikauden jälkeen laaditut osavuosikatsaukset;
6) kunkin jakautumiseen osallistuvan hallituksen selostus tilinpäätöksen tai osavuosikatsauksen jälkeisistä
yhtiön asemaan olennaisesti vaikuttavista tapahtumista; sekä
7) kunkin jakautumiseen osallistuvan yhtiön osalta 3 §:n 2 momentissa tarkoitettu lausunto
jakautumissuunnitelmasta.
Jos kaikki jakautumiseen osallistuvien yhtiöiden osakkeenomistajat suostuvat tai jakautumisessa
perustettaviin yhtiöihin jokaisen vastaanottavan yhtiön kaikki osakkeet annetaan jakautumisvastikkeena
jakautuvan yhtiön osakkeenomistajille heidän omistustensa suhteessa, 1 momentin 3 kohtaa ei sovelleta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut asiakirjat on viivytyksettä lähetettävä niitä pyytävälle osakkeenomistajalle,
jos asiakirjoja ei voi ladata ja tulostaa yhtiön internetsivuilta.
Edellä 1 momentissa säädetyn lisäksi yhtiön on ilmoitettava yhtiökokoukselle ja muille jakautumiseen
osallistuville yhtiöille sellaisista muista yhtiön asemaan olennaisesti vaikuttavista tapahtumista, joista yhtiö
saa tiedon ennen jakautumispäätöksen tekemistä.
9 §
Lunastusmenettely
Mitä osakeyhtiölain 17 luvun 13 §:ssä säädetään jakautumisvastikkeen sekä optio-oikeuksien ja muiden
osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien lunastamisesta, sovelletaan vastaavasti jakautuvan
vakuutusosakeyhtiön osakkeenomistajiin ja erityisten oikeuksien haltijoihin.
10 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumuksen antaminen
Vakuutusyhtiön hyväksyttyä jakautumissuunnitelman V akuutusvalvontaviraston on annettava
suostumuksensa, jos:
1) jakautuminen ei vaaranna vakuutettuja etuja;
2) jakautumisen ei katsota vaarantavan terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden noudattamista
vakuutusyhtiön toiminnassa; sekä
3) vastaanottavalle yhtiölle on myönnetty 5 §:n 3 momentissa tarkoitettu toimilupa tai toimilupaa on
laajennettu 5 §:n ja 4 momentissa tarkoitetun hakemuksen mukaisesti.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 89/155Vakuutusvalvontavirastolla on oikeus liittää suostumuksen antamiseen ehdot, joita V akuutusvalvontavirasto
pitää tarpeellisina vakuutettujen etujen sekä terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden noudattamisen
turvaamiseksi vakuutusyhtiön toiminnassa.
Jollei suostumusta ole määräajassa haettu tai jos se on evätty ja epäämispäätös on saanut lainvoiman, on
jakautuminen rauennut.
11 § (19.12.2008/893)
Muutoksenhaku
Jakautuvalla ja vastaanottavalla yhtiöllä sekä muistutuksentekijällä, joka katsoo Finanssivalvonnan
päätöksen loukkaavan oikeuttaan, on oikeus valittaa Finanssivalvonnan päätöksestä noudattaen, mitä
Finanssivalvonnasta annetussa laissa säädetään. V alitus on käsiteltävä kiireellisenä.
Jakautumisen täytäntöönpano ja oikeusvaikutukset
12 §
Ilmoitus jakautumisen täytäntöönpanosta
Jakautumiseen osallistuvien yhtiöiden on tehtävä rekisteriviranomaiselle ilmoitus jakautumisen
täytäntöönpanosta kuuden kuukauden kuluessa sitä koskevan V akuutusvalvontaviraston suostumuksen
myöntämisestä tai jakautuminen raukeaa.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen sisällöstä säädetään osakeyhtiölain 17 luvun 14 §:ssä. Lisäksi
ilmoitukseen on liitettävä osoitus V akuutusvalvontaviraston suostumuksesta.
Tilintarkastajan todistuksesta säädetään osakeyhtiölain 17 luvun 14 §:ssä ja tilintarkastajan pätevyydestä
tämän lain 7 luvun 3 §:ssä.
13 §
Rekisteröimisen edellytykset
Rekisteröinnin edellytyksistä säädetään osakeyhtiölain 17 luvun 15 §:n 1, 2 ja 4 momentissa.
14 §
Jakautumisen oikeusvaikutukset
Jakautumisen oikeusvaikutuksista säädetään tämän luvun 2 §:n 1 momentissa ja osakeyhtiölain 17 luvun 16
§:n 1–5 momentissa.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, jakautuva yhtiö ja vastaanottavat yhtiöt vastaavat
yhteisvastuullisesti jakautuvan yhtiön velasta, jota ei ole jaettu jakautumissuunnitelmassa ja joka on syntynyt
ennen kuin jakautumisen täytäntöönpano on rekisteröity . Yhtiön vastuun kokonaismäärä on kuitenkin
enintään sille jäävän tai siirtyvän netto-omaisuuden arvo.
Lopputilityksestä ja jakautumispäätöksen peruuntumisesta säädetään osakeyhtiölain 17 luvun 17 ja 18 §:ssä.
Muut vakuutusosakeyhtiöiden jakautumista koskevat säännökset
15 §
Vakuutuksenottajan irtisanomisoikeus
Kun vakuutusosakeyhtiö on jakautunut ja jakautumisessa on siirtynyt vakuutusosakeyhtiön vakuutuskanta tai
sen osa, siirtyneeseen vakuutuskantaan kuuluvan vakuutuksen ottajalla, joka ei ole myötävaikuttanut
jakautumista koskevan päätöksen tekemiseen ja jolla ei ole vakuutussopimuslain 12 §:n mukaista oikeutta
irtisanoa vakuutus milloin tahansa, on oikeus kolmen kuukauden kuluessa tämän luvun 16 §:ssä mainitusta
ilmoittamisesta kirjallisesti irtisanoa vakuutussopimuksensa.
16 §
Vastaanottavan vakuutusyhtiön velvollisuus kuuluttaa jakautumisesta
Jos vakuutusosakeyhtiön jakautumisessa on siirtynyt vakuutuskanta tai sen osa, vastaanottaneen yhtiön
hallituksen on ilmoitettava jakautumisesta kuukauden kuluessa jakautumisen täytäntöönpanon
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 90/155rekisteröimisestä kuuluttamalla siitä virallisessa lehdessä sekä ainakin yhdessä jakautuneen yhtiön kotipaikan
sanomalehdessä. V akuutusvalvontavirasto voi määrätä myös muusta ilmoitustavasta. Ilmoituksessa on
mainittava myös vakuutuksenottajan oikeudesta irtisanoa vakuutussopimuksensa siten kuin 15 §:ssä
säädetään.
17 §
Rajat ylittävä jakautuminen
Vakuutusosakeyhtiö voi osallistua myös sellaiseen tämän luvun 2 §:n ja osakeyhtiölain 17 luvun 2 §:n
mukaisesti toteutettavaan jakautumiseen, jossa ulkomainen yhtiö jakautuu suomalaiseen yhtiöön tai
suomalainen yhtiö jakautuu ulkomaiseen yhtiöön Euroopan talousalueella ( rajat ylittävä jakautuminen ).
Rajat ylittävään jakautumiseen sovelletaan 2–17 §:ää. Edellä 5 §:n 2 momenttia sovelletaan jakautuvaan
suomalaiseen yhtiöön, jos vastaanottava yhtiö rekisteröidään tai on rekisteröity toiseen valtioon. Edellä 5 §:n
3–5 momenttia sovelletaan vain, jos uusi perustettava vakuutusyhtiö rekisteröidään tai vastaanottava yhtiö on
rekisteröity Suomeen. Edellä 6–8 §:ää sovelletaan vain jakautuvaan suomalaiseen yhtiöön, jos vastaanottava
yhtiö rekisteröidään tai on rekisteröity toiseen valtioon.
Jos suomalainen vakuutusosakeyhtiö jakautuu vastaanottavaan ulkomaiseen yhtiöön,
Vakuutusvalvontavirasto voi 10 §:n 1 momentista poiketen kieltää jakautumisen vain, jos se loukkaa
vakuutettuja etuja. Rekisteriviranomainen ei saa antaa tällaista jakautumista koskevaa osakeyhtiölain 17
luvun 25 §:n 4 momentissa tarkoitettua todistusta, jos V akuutusvalvontavirasto on ilmoittanut
rekisteriviranomaiselle ennen saman pykälän 2 momentissa tarkoitetun luvan myöntämistä, että
vakuutusyhtiö ei ole noudattanut jakautumista tai Suomessa tapahtuvan toiminnan jatkamista tai toiminnan
lopettamista koskevia säännöksiä tai että virasto on kieltänyt jakautumisen edellä tässä momentissa
säädetyllä tavalla. Luvan saa antaa ennen kuin on kulunut kuukausi osakeyhtiölain 17 luvun 6 §:n 2
momentissa tarkoitetusta määräpäivästä vain, jos V akuutusvalvontavirasto on ilmoittanut, ettei se vastusta
jakautumista.
Jos vastaanottava yhtiö on rekisteröity tai rekisteröidään toiseen valtioon, jakautumiseen osallistuvien
suomalaisten vakuutusyhtiöiden on haettava rekisteriviranomaiselta lupa jakautumisen täytäntöönpanoon
kuuden kuukauden kuluessa jakautumista koskevan V akuutusvalvontaviraston suostumuksen myöntämisestä
tai jakautuminen raukeaa.
Jos toiseen valtioon rekisteröitävä tai rekisteröity vastaanottava vakuutusyhtiö aikoo jakautumisen jälkeen
jatkaa toimintaa Suomessa, siihen sovelletaan, mitä ulkomaisen vakuutusyhtiön toiminnasta Suomessa
säädetään.
21 luku
Vakuutuskannan luovuttaminen
Yleiset säännökset
1 § (17.12.2010/1170)
Vakuutuskannan luovuttaminen
Vakuutusyhtiö ( luovuttava yhtiö ) voi luovuttaa vakuutuskantansa toiselle vakuutusyhtiölle ( vastaanottava
yhtiö ).
Luovutettaessa vakuutuskannan osa noudatetaan vastaavasti, mitä vakuutuskannan luovuttamisesta
säädetään.
Vastaanottavalle yhtiölle on myös siirrettävä luovutettavaa vakuutuskantaa vastaava osa luovuttavan yhtiön
tasoitusmäärästä. V akuutuskannan luovuttaminen voidaan toteuttaa, vaikka luovuttava yhtiö on asetettu
selvitystilaan.
2 § (20.3.2015/303)
Vakuutuskannan luovutusta koskeva suunnitelma
Luovuttavan ja vastaanottavan yhtiön hallitusten on laadittava kirjallinen vakuutuskannan luovutusta
koskeva suunnitelma, joka on päivättävä ja allekirjoitettava.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 91/155Vakuutuskannan luovuttamista koskevassa suunnitelmassa on oltava:
1) luovuttavan ja vastaanottavan yhtiön toiminimet, yritys- ja yhteisötunnukset tai vastaavat yksilöintitiedot
ja kotipaikat;
2) selvitys vakuutuskannan luovuttamisen syystä;
3) tarvittaessa ehdotus vastaanottavan yhtiön yhtiöjärjestyksen muutoksesta;
4) ehdotus vakuutuskannan luovuttamisesta mahdollisesti suoritettavasta vastikkeesta ja sen ehdoista;
5) selvitys luovuttavan ja vastaanottavan yhtiön hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenelle, toimitusjohtajalle,
tilintarkastajalle ja 3 §:ssä tarkoitetulle tilintarkastajalle annettavista erityisistä eduista ja oikeuksista;
6) selvitys siitä, mitä on sovittu luovutettaviin vakuutuksiin perustuvasta osakkuudesta vastaanottavassa
yhtiössä, jos vastaanottava yhtiö on keskinäinen vakuutusyhtiö;
7) selvitys luovutettavasta vakuutuskannasta ja sen katteena siirrettäväksi sovitusta varallisuudesta;
8) selvitys siirtyvästä tasoitusmäärästä;
9) selvitys siitä, että luovuttava vakuutusyhtiö, joka ei ole selvitystilassa, ja vastaanottava vakuutusyhtiö
täyttävät luovutuksen jälkeen tämän lain 9 ja 10 luvun mukaista vastuuvelkaa koskevat vaatimukset ja 1 1
luvussa ja, jos yhtiö on komposiittiyhtiö, 13 a luvussa säädetyt pääomavaatimukset tai
työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa ja eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan laskemisesta ja sijoitusten
hajauttamisesta annetussa laissa säädetyt vakavaraisuusvaatimukset; (20.3.2015/319)
10) selvitys keskinäisen vakuutusyhtiön takuupääoman takaisin maksamisesta 4 §:n 4 momentissa
tarkoitetussa tilanteessa;
11) ehdotus suunnitellusta vakuutuskannan luovutusajankohdasta.
3 §
Tilintarkastajan lausunto
Vakuutuskannan luovuttamiseen osallistuvien yhtiöiden hallitusten nimeämän yhden tai useamman 7 luvun 3
§:ssä tarkoitetulla tavalla pätevän tilintarkastajan on annettava vakuutuskannan luovuttamista koskevasta
suunnitelmasta lausunto sekä luovuttavalle että vastaanottavalle yhtiölle. Lausunnossa on arvioitava, onko
suunnitelmassa annettu oikeat ja riittävät tiedot seikoista, jotka ovat omiaan olennaisesti vaikuttamaan
vakuutuskannan luovuttamisen syyn, vastaanottavalle yhtiölle siirtyvän vakuutuskannan ja sen katteeksi
siirrettäväksi sovitun varallisuuden sekä mahdollisen vastikkeen arvon arviointiin. Lausunnossa on lisäksi
mainittava, onko vakuutuskannan luovuttaminen omiaan vaarantamaan yhtiön velkojen maksun.
Vakuutuskannan luovuttamista koskeva menettely
4 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumuksen hakeminen
Kuukauden kuluessa vakuutuskannan luovuttamista koskevan suunnitelman allekirjoittamisesta
vakuutusyhtiöiden on haettava V akuutusvalvontaviraston suostumus suunnitelmalle ja tarvittaessa vahvistus
vakuutuskannan luovuttamisen vaatimalle yhtiöjärjestyksen muutokselle. V akuutusyhtiöiden on toimitettava
Vakuutusvalvontavirastolle kaikki 10 §:ssä tarkoitetut asiakirjat suostumuksen hakemisen yhteydessä.
Vastaanottavan yhtiön ja luovuttavan yhtiön on haettava 1 momentissa tarkoitetun hakemuksen yhteydessä
Vakuutusvalvontaviraston vahvistus tasoitusmäärän siirtoa koskeville perusteille.
Jos vastaanotettavan vakuutuskannan mukainen vakuutustoiminta on laajempi kuin mitä vastaanottavan
vakuutusyhtiön toimilupa kattaa, vastaanottavan vakuutusosakeyhtiön on haettava 1 momentissa tarkoitetun
hakemuksen yhteydessä V akuutusvalvontavirastolta 2 luvun 4 §:n mukaisesti toimiluvan laajentamista.
Luovuttavan yhtiön on haettava V akuutusvalvontavirastolta toimiluvan rajoittamista tarvittavilta osin.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 92/155Jos vakuutusyhtiö luovuttaa koko vakuutuskantansa, yhtiön on ilmoitettava V akuutusvalvontavirastolle
toimiluvan peruuttamista ja yhtiön mahdollista purkamista varten, luopuuko yhtiö vakuutustoiminnan
harjoittamisesta vai jatkaako se muuta liiketoimintaa.
5 §
Vakuutusvalvontaviraston kuulutus vakuutusvelkojille
Jollei V akuutusvalvontavirasto katso, että hakemus on enemmittä selvityksittä hylättävä, viraston on
kuulutettava vakuutuskannan luovuttamista koskevasta hakemuksesta vastaanottavan yhtiön kustannuksella
virallisessa lehdessä. Kuulutuksessa on kehotettava niitä luovutettavaan vakuutuskantaan kuuluvien
vakuutusten vakuutusvelkojia, jotka tahtovat tehdä muistutuksia hakemusta vastaan, esittämään ne
Vakuutusvalvontavirastolle sen määräämässä ajassa, joka saa olla vähintään kuukausi ja enintään kaksi
kuukautta.
Kuulutus on annettava myös muille luovuttavan yhtiön vakuutusvelkojille, jos vakuutuskannan
luovuttaminen on 3 §:ssä tarkoitetun lausunnon mukaan omiaan vaarantamaan luovuttavan yhtiön velkojen
maksun. Kuulutus on annettava myös vastaanottavan yhtiön vakuutusvelkojille, jos vakuutuskannan
luovuttaminen on sanotun lausunnon mukaan omiaan vaarantamaan vastaanottavan yhtiön velkojen maksun.
Vakuutusvalvontaviraston on velvoitettava luovuttava yhtiö viipymättä antamaan tieto kuulutuksesta ainakin
yhdessä luovuttavan yhtiön kotipaikan sanomalehdessä sekä lisäksi siten kuin V akuutusvalvontavirasto
tarvittaessa erikseen määrää.
6 §
Muussa ETA-valtiossa kuin Suomessa harjoitettuun ensivakuutustoimintaan liittyvät kannanluovutukset
Jos luovutettavaan vakuutuskantaan sisältyy vakuutussopimuksia, jotka on tehty 3 luvun 1 ja 6 §:ssä
tarkoitetun sijoittautumisoikeuden tai palvelujen vapaan tarjoamisen oikeuden perusteella,
Vakuutusvalvontaviraston on ennen tämän luvun 12 §:ssä tarkoitetun suostumuksen antamista hankittava
suostumus sen muun ET A-valtion vakuutustarkastuksesta vastaavalta viranomaiselta, jossa
vahinkovakuutussopimuksen kattama riski 3 luvun 7 §:n mukaan sijaitsee tai jossa henkivakuutuksen ottaja
asuu vakinaisesti tai, jos henkivakuutuksen ottaja on oikeushenkilö, se oikeushenkilön toimipaikka, johon
sopimus liittyy , sijaitsee.
Jos luovutettavia vakuutussopimuksia on tehty 3 luvun 4 §:ssä tarkoitetusta sivuliikkeestä käsin,
Vakuutusvalvontaviraston on ennen suostumuksen antamista annettava sivuliikkeen sijaintimaan
vakuutustarkastuksesta vastaavalle viranomaiselle mahdollisuus tulla kuulluksi vakuutuskannan
luovuttamisesta.
7 § (20.3.2015/303)
ETA-valtioiden valvontaviranomaisten suostumus vakuutuskannan luovuttamiseen
Jos Finanssivalvonta ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun pyyntö on saapunut vastaanottajalle,
saanut vastausta niiden ET A-valtioiden valvontaviranomaisilta, joilta Finanssivalvonta on 6 §:n 1 momentin
nojalla pyytänyt vahvistusta tai suostumusta taikka joille Finanssivalvonta on 6 §:n 2 momentin nojalla
antanut mahdollisuuden tulla kuulluksi, näiden katsotaan vahvistaneen vastaanottavan yhtiön täyttävän
pääomavaatimukset taikka antaneen suostumuksen tai myönteisen lausunnon vakuutuskannan
luovuttamiseen.
8 §
Vakuutuskannan luovuttamisesta päättäminen
Luovuttavassa ja vastaanottavassa yhtiössä vakuutuskannan luovuttamisesta päättää yhtiökokous.
Vakuutuskannan luovuttamista koskeva yhtiökokous on pidettävä neljän kuukauden kuluessa
vakuutuskannan luovuttamista koskevan suunnitelman allekirjoittamisesta tai vakuutuskannan luovuttaminen
raukeaa.
Yhtiökokouksen päätös vakuutuskannan luovuttamisesta on tehtävä 5 luvun 21 §:n mukaisesti.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 93/1559 §
Kokouskutsu
Kutsu vakuutuskannan luovuttamisesta päättävään yhtiökokoukseen on toimitettava aikaisintaan kahta
kuukautta ja, jollei yhtiöjärjestyksessä ole määrätty pidempää aikaa, viimeistään kuukautta ennen
yhtiökokousta, osakeyhtiölain 5 luvun 7 §:ssä tarkoitettua viimeistä ilmoittautumispäivää tai osakeyhtiölain 4
luvun 2 §:n 2 momentin mukaista arvo-osuusjärjestelmään liittyneitä yhtiötä koskevaa määräpäivää.
Kun on kyse koko vakuutuskannan luovuttamisesta, kutsu on toimitettava kaikille osakkaille 5 luvun 16 §:n
2 momentin mukaisesti.
10 §
Asiakirjojen nähtävänä pitäminen ja lähettäminen
Seuraavat asiakirjat on vähintään kuukauden ajan ennen vakuutuskannan luovuttamisesta päättävää
yhtiökokousta pidettävä osakkaiden nähtävinä kunkin vakuutuskannan luovuttamiseen osallistuvan yhtiön
pääkonttorissa tai internet-verkkosivuilla, viivytyksettä lähetettävä osakkaalle, joka sitä pyytää, sekä
asetettava nähtäväksi yhtiökokouksessa:
1) vakuutuskannan luovuttamista koskeva suunnitelma;
2) kunkin vakuutuskannan luovuttamiseen osallistuvan yhtiön kolmen viimeksi päättyneen tilikauden
tilinpäätökset, toimintakertomukset ja tilintarkastuskertomukset;
3) jos viimeisen tilinpäätöksen tarkoittaman tilikauden päättymisestä on kulunut vakuutuskannan
luovuttamista koskevan suunnitelman allekirjoituspäivään mennessä yli kuusi kuukautta eikä kokouksessa
käsitellä tilinpäätöksen vahvistamista, jäljennös välitilinpäätöksestä, toimintakertomuksesta ja
tilintarkastuskertomuksesta, joiden antamispäivä ei saa olla kolmea kuukautta vakuutuskannan luovuttamista
koskevan suunnitelman allekirjoituspäivää aiempi;
4) kunkin vakuutuskannan luovuttamiseen osallistuvan yhtiön viimeisen tilikauden jälkeen laaditut
osavuosikatsaukset, jos katsauskausi ei sisälly välitilinpäätökseen;
5) hallituksen selostus tilinpäätöksen, toimintakertomuksen, välitilinpäätöksen tai osavuosikatsauksen
jälkeisistä yhtiön asemaan olennaisesti vaikuttavista tapahtumista; ja
6) 3 §:ssä tarkoitettu lausunto vakuutuskannan luovuttamista koskevasta suunnitelmasta.
11 §
Vakuutuskannan luovuttamista koskevan päätöksen raukeaminen
Jos vakuutuskannan luovuttamista ei hyväksytä suunnitelman mukaisesti muutoksitta sekä luovuttavassa että
vastaanottavassa yhtiössä, vakuutuskannan luovuttaminen raukeaa.
Yhtiökokouksen päätös vakuutuskannan luovuttamisen hyväksymisestä, hylkäämisestä tai raukeamisesta on
viipymättä ilmoitettava V akuutusvalvontavirastolle.
12 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumuksen antaminen
Vakuutusyhtiön hyväksyttyä vakuutuskannan luovuttamista koskevan suunnitelman
Vakuutusvalvontaviraston on annettava suostumuksensa, jos:
1) vakuutuskannan luovuttaminen ei vaaranna vakuutettuja etuja;
2) vakuutuskannan luovuttamisen ei katsota vaarantavan terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden
noudattamista vakuutusyhtiön toiminnassa; ja
3) vastaanottavan yhtiön toimilupaa on laajennettu 4 §:n 3 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 94/155Vakuutusvalvontavirastolla on oikeus liittää suostumuksen antamiseen ehdot, joita V akuutusvalvontavirasto
pitää tarpeellisena vakuutettujen etujen sekä terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden noudattamisen
turvaamiseksi vakuutusyhtiön toiminnassa.
Jollei suostumusta ole määräajassa haettu tai jos se on evätty ja epäämispäätös on saanut lainvoiman, on
vakuutuskannan luovuttaminen rauennut.
13 § (19.12.2008/893)
Muutoksenhaku
Luovuttavalla ja vastaanottavalla yhtiöllä sekä muistutuksentekijällä, joka katsoo Finanssivalvonnan
päätöksen loukkaavan oikeuttaan, on oikeus valittaa Finanssivalvonnan päätöksestä noudattaen, mitä
Finanssivalvonnasta annetussa laissa säädetään. V alitus on käsiteltävä kiireellisenä.
14 § (19.12.2008/893)
Vakuutuskannan luovuttamista koskevat oikeusvaikutukset
Vakuutuskanta siirtyy vastaanottavalle yhtiölle, kun Finanssivalvonta on antanut siihen suostumuksensa.
Finanssivalvonta voi hakemuksesta päättää, että vakuutuskanta siirtyy tätä myöhempänä ajankohtana.
Koko vakuutuskantansa toiselle vakuutusyhtiölle luovuttaneen ja vakuutustoiminnan harjoittamisen
luopumisesta ilmoittaneen vakuutusyhtiön toimiluvan peruuttamisesta säädetään Finanssivalvonnasta
annetun lain 26 §:n 4 momentissa. Muun liiketoiminnan harjoittamista jatkamattoman yhtiön purkamisesta
säädetään osakeyhtiölain 20 luvussa.
Sen estämättä, mitä 2 momentissa säädetään, koko vakuutuskantansa luovuttanut vakuutusosakeyhtiö, jonka
toimilupa on peruutettu Finanssivalvonnasta annetun lain 26 §:n 4 momentin mukaisesti, voi kuitenkin jatkaa
toimintaansa muuta liiketoimintaa harjoittavana osakeyhtiönä ilman 23 luvussa säädettyä selvitys- ja
purkamismenettelyä tehtyään tarvittavat muutokset yhtiöjärjestykseen. Yhtiöjärjestyksen muutos on
ilmoitettava rekisteröitäväksi kuuden kuukauden kuluessa toimiluvan peruuttamisesta. Jos yhtiöjärjestyksen
muutosta ei ole ilmoitettu rekisteröitäväksi sanotussa ajassa tai jos rekisteröinti on evätty ja epäämispäätös
on saanut lainvoiman, päätös toiminnan jatkamisesta on rauennut. Tässä momentissa tarkoitetulle
yhtiöjärjestyksen muutokselle ei vaadita Finanssivalvonnan vahvistusta.
15 §
Vakuutuksenottajan irtisanomisoikeus
Kun vakuutusyhtiö on luovuttanut vakuutuskantansa toiselle vakuutusyhtiölle, luovutettuun vakuutuskantaan
kuuluvan vakuutuksen ottajalla, joka ei ole myötävaikuttanut vakuutuskannan luovuttamista koskevan
päätöksen tekemiseen ja jolla ei ole vakuutussopimuslain 12 §:n mukaista oikeutta irtisanoa vakuutus milloin
tahansa, on oikeus kolmen kuukauden kuluessa tämän luvun 16 §:ssä mainitusta ilmoittamisesta kirjallisesti
irtisanoa vakuutussopimuksensa.
16 §
Vastaanottavan yhtiön velvollisuus kuuluttaa vakuutuskannan luovuttamisesta
Vastaanottaneen yhtiön hallituksen on ilmoitettava vakuutuskannan luovuttamisesta kuukauden kuluessa
vakuutuskannan siirtymisestä kuuluttamalla siitä virallisessa lehdessä sekä ainakin yhdessä luovuttavan
yhtiön kotipaikan sanomalehdessä. V akuutusvalvontavirasto voi määrätä myös muusta ilmoitustavasta.
Ilmoituksessa on mainittava myös vakuutuksenottajan oikeudesta irtisanoa vakuutussopimuksensa siten kuin
15 §:ssä säädetään.
Vakuutuskannan luovuttaminen ulkomaiselle vakuutusyhtiölle
17 § (20.3.2015/303)
Sijoittautumisoikeuden ja palvelujen vapaan tarjonnan perusteella tehtyjen vakuutusten vakuutuskannan luovuttaminen
ulkomaiselle ETA-vakuutusyhtiölle
Vakuutusyhtiö voi Finanssivalvonnan suostumuksella luovuttaa 3 luvun 1 §:ssä tarkoitetun
sijoittautumisoikeuden ja 6 §:ssä tarkoitetun palvelujen vapaan tarjoamisen oikeuden perusteella tehtyjen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 95/155vakuutussopimusten vakuutuskannan tai osan siitä ulkomaiselle vakuutusyhtiölle, jonka kotipaikka on
Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa ( ulkomainen ET A-vakuutusyhtiö ).
Ennen 12 §:ssä tarkoitetun suostumuksen antamista Finanssivalvonnan on hankittava vastaanottavan yhtiön
kotivaltion valvontaviranomaisen vahvistus siitä, että vastaanottava yhtiö täyttää vakuutuskannan luovutus
huomioon ottaen Solvenssi II -direktiivin mukaiset vakuutusyhtiöille asetetut pääomavaatimukset sekä
suostumus sen ET A-valtion valvontaviranomaiselta, jossa vahinkovakuutussopimuksen kattama riski 3 luvun
7 §:n mukaan sijaitsee tai jossa henkivakuutuksen ottaja asuu vakinaisesti tai, jos henkivakuutuksen ottaja on
oikeushenkilö, se oikeushenkilön toimipaikka, johon sopimus liittyy , sijaitsee.
Jos luovutettavia vakuutussopimuksia on tehty 3 luvun 4 §:ssä tarkoitetusta sivuliikkeestä käsin,
Finanssivalvonnan on ennen tämän luvun 12 §:ssä tarkoitetun suostumuksen antamista annettava
sivuliikkeen sijaintimaan vakuutusvalvonnasta vastaavalle viranomaiselle mahdollisuus tulla kuulluksi
vakuutuskannan luovuttamisesta.
Tässä pykälässä tarkoitetussa vakuutuskannan luovuttamisessa on muutoin noudatettava, mitä edellä tässä
luvussa säädetään, kuitenkin siten, että 3 §:ssä tarkoitettua tilintarkastajan lausuntoa ei tarvitse antaa
vastaanottavalle yhtiölle, 5 §:n 2 momentissa tarkoitettu Finanssivalvonnan kuulutus vakuutusvelkojille
julkaistaan luovuttavan yhtiön kustannuksella, tätä kuulutusta ei anneta vastaanottavan yhtiön
vakuutusvelkojille eikä luovuttamiseen sovelleta 15 ja 16 §:ää. Tämän luvun 4 §:n 2 ja 3 momenttia, 8–10
§:ää, 12 §:n 1 momentin 3 kohtaa ja 5 luvun 21 §:n 3 momenttia ei sovelleta vastaanottavaan yhtiöön.
Jos Finanssivalvonta ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun pyyntö on saapunut vastaanottajalle,
saanut vastausta niiden ET A-valtioiden valvontaviranomaisilta, joilta Finanssivalvonta on 2 momentin
nojalla pyytänyt vahvistusta tai suostumusta taikka joille Finanssivalvonta on 3 momentin nojalla antanut
mahdollisuuden tulla kuulluksi, katsotaan näiden vahvistaneen vastaanottavan yhtiön täyttävän
pääomavaatimukset taikka antaneen suostumuksen tai myönteisen lausunnon vakuutuskannan
luovuttamiseen.
Finanssivalvonta ei saa antaa 12 §:ssä tarkoitettua suostumusta vakuutuskannan luovuttamiselle, jos
vastaanottavalta vakuutusyhtiöltä on vaadittu 25 luvun 5 §:ssä tarkoitettu tervehdyttämissuunnitelma taikka
25 luvun 6 §:ssä tarkoitettu rahoitussuunnitelma ja jos Finanssivalvonta katsoo, että vakuutussopimuksista
johtuvat vakuutuksenottajien oikeudet tai jälleenvakuutusyrityksen sopimusvelvoitteet ovat uhattuina.
18 § (20.3.2015/303)
Muun vakuutuskannan luovuttaminen ulkomaiselle ETA-vakuutusyhtiölle
Vakuutusyhtiö voi Finanssivalvonnan suostumuksella luovuttaa muun kuin 17 §:ssä tarkoitetun
vakuutuskannan tai sen osan ulkomaiselle ET A-vakuutusyhtiölle.
Ennen 12 §:ssä tarkoitetun suostumuksen antamista Finanssivalvonnan on hankittava vastaanottavan yhtiön
kotivaltion vakuutusvalvonnasta vastaavan viranomaisen vahvistus siitä, että vastaanottava yhtiö täyttää
vakuutuskannan luovutus huomioon ottaen Solvenssi II -direktiivin mukaiset pääomavaatimukset.
Tässä pykälässä tarkoitetussa vakuutuskannan luovuttamisessa on muutoin noudatettava, mitä edellä tässä
luvussa säädetään, kuitenkin siten, että 3 §:ssä tarkoitettua tilintarkastajan lausuntoa ei tarvitse antaa
vastaanottavalle yhtiölle, 5 §:n 2 momentissa tarkoitettu Finanssivalvonnan kuulutus vakuutusvelkojille
julkaistaan luovuttavan yhtiön kustannuksella ja tätä kuulutusta ei anneta vastaanottavan yhtiön
vakuutusvelkojille. Tämän luvun 4 §:n 2 ja 3 momenttia, 8–10 §:ää, 12 §:n 1 momentin 3 kohtaa ja 5 luvun
21 §:n 3 momenttia ei sovelleta vastaanottavaan yhtiöön.
19 § (20.3.2015/303)
Vakuutuskannan vastaanottaminen ulkomaiselta ETA-vakuutusyhtiöltä
Vakuutusyhtiö voi Finanssivalvonnan suostumuksella vastaanottaa vakuutuskannan tai sen osan ulkomaiselta
ETA-vakuutusyhtiöltä. Finanssivalvonnan on annettava suostumuksensa vakuutuskannan vastaanottamiselle,
jos 12 §:ssä säädetyt edellytykset täyttyvät.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 96/155Finanssivalvonnan on annettava vastauksensa tiedoksi luovuttavan yhtiön kotivaltion vakuutusvalvonnasta
vastaavalle viranomaiselle kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun lausuntopyyntö on saapunut
Finanssivalvonnalle. Jos Finanssivalvonta ei ole antanut määräajassa vastausta luovuttavan yhtiön kotivaltion
vakuutusvalvonnasta vastaavalle viranomaiselle, Finanssivalvonnan katsotaan antaneen suostumuksensa
vakuutuskannan luovuttamiseen.
20 §
Vakuutuskannan luovuttaminen kolmannen maan vakuutusyhtiölle
Jos vahinkovakuutussopimuksen kattama riski 3 luvun 7 §:n mukaan sijaitsee Suomessa tai jos
henkivakuutuksen ottaja asuu vakinaisesti Suomessa tai jos henkivakuutuksen ottaja on oikeushenkilö, se
oikeushenkilön toimipaikka, johon sopimus liittyy , sijaitsee Suomessa, taikka jos on kysymys
jälleenvakuutustoiminnasta, vakuutusyhtiö voi V akuutusvalvontaviraston suostumuksella luovuttaa
tällaisesta vakuutustoiminnasta syntyneen vakuutuskantansa tai sen osan ulkomaisista vakuutusyhtiöistä
annetun lain (398/1995) 18 §:ssä  tarkoitetulle ulkomaiselle vakuutusyhtiölle, jonka kotivaltio ei kuulu
Euroopan talousalueeseen ( kolmannen maan vakuutusyhtiö ) ja jolla on Suomessa sivuliike, noudattaen, mitä
edellä 1–16 §:ssä säädetään. Tämän luvun 4 §:n 2 ja 3 momenttia, 8–10 §:ää, 12 §:n 1 momentin 3 kohtaa ja
5 luvun 21 §:n 3 momenttia ei sovelleta vastaanottavaan yhtiöön.
21 §
Vakuutuskannan luovuttaminen ja vastaanottaminen muussa valtiossa kuin ETA-valtiossa
Vakuutusyhtiö voi ilman tässä luvussa säädettyä lupamenettelyä luovuttaa muussa valtiossa kuin ET A-
valtiossa sijaitsevasta sivuliikkeestä käsin tehtyjen vakuutussopimusten vakuutuskannan tai osan siitä
ulkomaiselle ET A-vakuutusyhtiölle tai kolmannen maan vakuutusyhtiölle sekä kolmannessa maassa oleva
sivuliike vastaanottaa ulkomaiselta ET A-vakuutusyhtiöltä tai kolmannen maan vakuutusyhtiöltä
vakuutuskannan tai sen osan. V akuutusyhtiön on viipymättä ilmoitettava V akuutusvalvontavirastolle tässä
pykälässä tarkoitetusta vakuutuskannan luovuttamisesta ja vastaanottamisesta.
22 luku
Yhtiömuodon muuttaminen
Julkisen vakuutusyhtiön muuttaminen yksityiseksi vakuutusyhtiöksi ja yksityisen vakuutusyhtiön muuttaminen julkiseksi
vakuutusyhtiöksi
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Julkiseen vakuutusosakeyhtiöön ja julkiseen keskinäiseen vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain
19 luvun 2 ja 3 §:ssä säädetään julkisen osakeyhtiön muuttamisesta yksityiseksi osakeyhtiöksi.
2 § (20.3.2015/303)
Yksityisen vakuutusyhtiön muuttaminen julkiseksi vakuutusyhtiöksi
Yhtiökokouksen päätös yksityisen vakuutusosakeyhtiön tai keskinäisen vakuutusyhtiön muuttamisesta
julkiseksi yhtiöksi on tehtävä 5 luvun 21 §:ssä tarkoitetulla määräenemmistöllä.
Yksityinen vakuutusosakeyhtiö voidaan muuttaa julkiseksi vakuutusosakeyhtiöksi ja keskinäinen
vakuutusyhtiö julkiseksi keskinäiseksi vakuutusyhtiöksi vain, jos yhtiö täyttää tämän lain 9 ja 10 luvun
mukaista vastuuvelkaa koskevat vaatimukset ja 1 1 luvussa ja, jos yhtiö on komposiittiyhtiö, 13 a luvussa
säädetyt pääomavaatimukset tai työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa ja eläkelaitoksen
vakavaraisuusrajan laskemisesta ja sijoitusten hajauttamisesta annetussa laissa säädetyt
vakavaraisuusvaatimukset ja jos yhtiön yhtiöjärjestys täyttää julkisen vakuutusyhtiön yhtiöjärjestykselle
tässä laissa asetetut vaatimukset. V akuutusyhtiön on ilmoitettava julkiseksi vakuutusosakeyhtiöksi tai
julkiseksi keskinäiseksi vakuutusyhtiöksi muuttamista koskeva yhtiöjärjestyksen muutos rekisteröitäväksi
kuukauden kuluessa Finanssivalvonnan vahvistettua vakuutusyhtiön yhtiöjärjestyksen, tai muutos raukeaa.
(20.3.2015/319)
Vakuutusyhtiö muuttuu julkiseksi vakuutusyhtiöksi, kun yhtiömuodon muutosta koskeva yhtiöjärjestyksen
muutos rekisteröidään kaupparekisteriin.
Yhtiömuodon muuttaminen vakuutusosakeyhtiöstä keskinäiseksi tai keskinäisestä vakuutusosakeyhtiöksi
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 97/1553 §
Yhtiömuodon muuttaminen
Vakuutusosakeyhtiö voi muuttua keskinäiseksi vakuutusyhtiöksi ja keskinäinen vakuutusyhtiö voi muuttua
vakuutusosakeyhtiöksi ilman selvitysmenettelyä.
Jos keskinäisen vakuutusyhtiön yhtiömuoto muutetaan vakuutusosakeyhtiöksi, keskinäisen vakuutusyhtiön
osakkaat saavat yhtiömuodon muuttamista koskevana vastikkeena kaikki vakuutusosakeyhtiön osakkeet.
Vastike saa olla myös rahaa, muuta omaisuutta ja sitoumuksia.
Jos vakuutusosakeyhtiön yhtiömuoto muutetaan keskinäiseksi vakuutusyhtiöksi, vakuutusosakeyhtiön
osakkeenomistajien osakkuudesta keskinäisessä vakuutusyhtiössä sekä mahdollisesta muusta annettavasta
vastikkeesta on määrättävä 4 momentissa tarkoitetussa muutossuunnitelmassa.
Yhtiömuotoa muuttavan vakuutusyhtiön on laadittava yhtiömuodon muuttamista koskeva
muutossuunnitelma, jota koskee, mitä 19 luvun 3 ja 4 §:ssä säädetään kombinaatiosulautumisesta.
4 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumuksen hakeminen
Kuukauden kuluessa yhtiömuodon muuttamista koskevan muutossuunnitelman allekirjoittamisesta
yhtiömuotoa muuttavan vakuutusyhtiön on haettava suostumus muutossuunnitelmalle ja vahvistus
yhtiömuodon muuttamisen vaatimalle yhtiöjärjestyksen muutokselle. Hakemukseen liitettävistä asiakirjoista
säädetään 19 luvun 5 §:n 1 momentissa.
5 §
Vakuutusvalvontaviraston kuulutus vakuutusvelkojille
Jollei V akuutusvalvontavirasto katso, että hakemus on enemmittä selvityksittä hylättävä, viraston on
kuulutettava 4 §:ssä tarkoitetusta hakemuksesta hakijan kustannuksella virallisessa lehdessä. Kuulutuksessa
on kehotettava niitä vakuutusvelkojia, jotka tahtovat tehdä muistutuksia hakemusta vastaan, esittämään ne
Vakuutusvalvontavirastolle sen määräämässä ajassa, joka saa olla vähintään kuukausi ja enintään kaksi
kuukautta. V akuutusvalvontaviraston on velvoitettava yhtiö viipymättä antamaan tieto kuulutuksesta ainakin
yhdessä hakijan kotipaikan sanomalehdessä sekä lisäksi siten kuin V akuutusvalvontavirasto tarvittaessa
määrää.
6 §
Yhtiömuodon muuttamisesta päättäminen
Yhtiömuodon muuttamisesta päättää yhtiökokous. Yhtiökokouksen päätös vakuutusosakeyhtiön
muuttamisesta keskinäiseksi yhtiöksi tai keskinäisen vakuutusyhtiön muuttamisesta vakuutusosakeyhtiöksi
on tehtävä 5 luvun 21 §:ssä tarkoitetulla määräenemmistöllä.
Sen lisäksi mitä 1 momentissa säädetään, yhtiömuodon muuttamisesta päättämiseen ja asiakirjojen nähtävänä
pitämiseen sovelletaan 19 luvun 7 ja 8 §:ää.
7 §
Vakuutusvalvontaviraston suostumuksen antaminen
Vakuutusvalvontaviraston on annettava suostumuksensa, jollei 4 §:ssä tarkoitettu toimenpide vaaranna
vakuutettuja etuja.
Vakuutusvalvontavirastolla on oikeus liittää suostumuksen antamiseen ehdot, joita V akuutusvalvontavirasto
pitää tarpeellisena 1 momentissa tarkoitettujen vakuutettujen etujen turvaamiseksi.
Keskinäinen vakuutusyhtiö muuttuu vakuutusosakeyhtiöksi ja vakuutusosakeyhtiö muuttuu keskinäiseksi
vakuutusyhtiöksi, kun V akuutusvalvontavirasto on antanut suostumuksensa yhtiömuodon muuttamiselle 1 ja
2 momentissa tarkoitetulla tavalla ja kun yhtiömuodon muutosta koskeva yhtiöjärjestyksen muutos
rekisteröidään kaupparekisteriin.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 98/155Jollei suostumusta ole haettu vakuutusyhtiön yhtiömuodon muuttamiseen tai jos suostumus on evätty ja
epäämispäätös on saanut lainvoiman, on yhtiömuodon muuttaminen rauennut.
8 § (19.12.2008/893)
Muutoksenhaku
Yhtiöllä sekä muistutuksentekijällä, joka katsoo Finanssivalvonnan päätöksen loukkaavan oikeuttaan, on
oikeus valittaa Finanssivalvonnan päätöksestä noudattaen, mitä Finanssivalvonnasta annetussa laissa
säädetään. V alitus on käsiteltävä kiireellisenä.
9 §
Vakuutusyhtiön osakkeiden tai takuuosuuksien lunastaminen
Osakkeenomistajalla, joka on äänestänyt vakuutusosakeyhtiön muuttamista keskinäiseksi vakuutusyhtiöksi
koskevaa yhtiökokouksen päätöstä vastaan, on oikeus vaatia, että yhtiö lunastaa häneltä käyvästä hinnasta
osakkeet, jotka on yhtiökokoukseen mennessä ilmoitettu merkittäviksi osakeluetteloon. Osakkeenomistajan
oikeudesta vaatia lunastusta säädetään 19 luvun 9 §:ssä.
Takuuosuudenomistajalla, joka on äänestänyt keskinäisen vakuutusyhtiön muuttamista
vakuutusosakeyhtiöksi koskevaa yhtiökokouksen päätöstä vastaan, on oikeus vaatia, että yhtiö lunastaa
takuuosuudet 17 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitetulla hinnalla. T akuuosuudenomistajan oikeudesta vaatia
lunastusta säädetään 19 luvun 9 §:ssä.
Vakuutusosakeyhtiön muuttaminen muuta liiketoimintaa harjoittavaksi osakeyhtiöksi
10 §
Liiketoiminnan jatkaminen muuta liiketoimintaa harjoittavana osakeyhtiönä
Koko vakuutuskantansa luovuttaneen vakuutusosakeyhtiön oikeudesta jatkaa toimintaansa muuta
liiketoimintaa harjoittavana osakeyhtiönä säädetään 21 luvun 14 §:n 3 momentissa.
23 luku
Selvitystila ja konkurssi
Yleiset säännökset (20.3.2015/303)
1 §
Osakeyhtiölain ja konkurssilain soveltaminen
Jos vakuutusyhtiön toimilupa on Finanssivalvonnasta annetun lain 26 §:n 4 momentissa tarkoitetulla tavalla
peruutettu sen johdosta, että yhtiö on luovuttanut koko vakuutuskantansa toiselle vakuutusyhtiölle, yhtiö on
ilmoittanut lopettavansa vakuutustoiminnan eikä yhtiö jatka muun liiketoiminnan harjoittamista,
vakuutusyhtiön selvitystilaan ja yhtiön purkamiseen sovelletaan vastaavasti, mitä osakeyhtiöstä
osakeyhtiölain 20 luvun 1–22 §:ssä säädetään. Mitä osakeyhtiölain 20 luvussa säädetään
osakkeenomistajasta, sovelletaan vastaavasti keskinäisen vakuutusyhtiön vakuutuksenottajaosakkaisiin, jotka
olivat yhtiön osakkaita silloin, kun vakuutuskannan luovutusta koskeva yhtiökokouksen päätös tehtiin.
Jaettaessa omaisuutta osakeyhtiölain 20 luvun 15 §:n 1 momentin mukaisesti jaossa on otettava huomioon,
mitä tämän luvun 22 §:n 2 momentissa säädetään keskinäisen vakuutusyhtiön takuupääoman takaisin
maksamisesta. (19.12.2008/893)
Jos vakuutusyhtiö ei jatka vakuutustoiminnan harjoittamista koko vakuutuskannan luovuttamisen jälkeen
kuuden kuukauden kuluessa vakuutuskannan luovuttamisesta tai jos yhtiön päätös jatkaa muuta
liiketoimintaa raukeaa 21 luvun 14 §:n 3 momentin nojalla rekisteröinnin laiminlyönnin tai epäämisen
perusteella, yhtiön selvitystilaan ja yhtiön purkamiseen sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 20 luvun 1–22 §:ssä
säädetään osakeyhtiön selvitystilasta ja purkamisesta. (20.3.2015/303)
Muissa kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitetussa tilanteessa vakuutusyhtiön selvitystilaan tai konkurssiin ei
sovelleta osakeyhtiölakia. Jollei jäljempänä tästä luvusta muuta johdu, vakuutusyhtiön konkurssiin
sovelletaan konkurssilakia (120/2004) . (20.3.2015/303)
Selvitystila
2 § (20.3.2015/303)
Selvitystilaan asettamisen edellytykset
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 99/155Vakuutusyhtiö on asetettava selvitystilaan ja purettava, jos:
1) vakuutusyhtiö ei täytä 1 1 luvun 4 §:ssä tai työeläkevakuutusyhtiö ei täytä työeläkevakuutusyhtiöistä
annetun lain 17 §:n 2 momentissa säädettyä vähimmäispääomavaatimusta eikä tilannetta ole korjattu tämän
luvun 3 §:n 1 momentissa tarkoitetussa määräajassa 25 luvun 6 §:ssä tai työeläkevakuutusyhtiöistä annetun
lain 20 §:n 2 momentissa tarkoitetun rahoitussuunnitelman mukaisesti; tai
2) vakuutusyhtiön toimilupa on peruutettu Finanssivalvonnasta annetun lain 26 §:n 1 tai 2 momentin
perusteella.
Selvitystilaan asettaminen voidaan tehdä ilman 25 luvun 9 §:ssä tarkoitettuja toimenpiteitä tai sen jälkeen,
kun näihin toimenpiteisiin on ryhdytty .
3 § (20.3.2015/303)
Kokouskutsu selvitystilaan asettamisesta päättävään yhtiökokoukseen
Jos vakuutusyhtiö tai työeläkevakuutusyhtiö on 2 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan asetettava selvitystilaan,
hallituksen on viipymättä kutsuttava yhtiökokous koolle päättämään yhtiön asettamisesta selvitystilaan
viimeistään kuukauden kuluessa vähimmäispääomavaatimuksen täyttämättä jäämisestä. Finanssivalvonta voi
pidentää selvitystilaan asettamisen määräaikaa enintään kolmella kuukaudella 25 luvun 6 §:ssä tai enintään
kuudella kuukaudella työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 20 §:n 2 momentissa tarkoitetun lyhyen
aikavälin rahoitussuunnitelman toteuttamiseksi ja vähimmäispääomavaatimuksen täyttämiseksi, jos
vakuutetut edut eivät tämän seurauksena vaarannu.
Sen lisäksi, mitä yhtiöjärjestyksessä määrätään, kutsu on lähetettävä kirjallisena jokaiselle osakkaalle, jonka
osoite on yhtiön tiedossa. Hallituksen on annettava tieto kutsusta yhtiökokoukseen Finanssivalvonnalle.
Kutsussa on mainittava hallituksen päätösehdotuksen pääasiallinen sisältö. Hallituksen päätösehdotukseen on
liitettävä lisäksi 25 luvun 8 §:ssä tarkoitettu tilinpäätös ja toimintakertomus ja niitä koskeva tilintarkastajan
lausunto. Ehdotus liitteineen on pidettävä vakuutusyhtiön pääkonttorissa osakkaiden nähtävänä vähintään
viikon ajan ennen yhtiökokousta ja viipymättä lähetettävä osakkaalle, joka sitä pyytää, sekä asetettava
nähtäväksi yhtiökokouksessa.
Jos hallitus ja toimitusjohtaja eivät ole tehneet 3 momentissa tarkoitettua tilinpäätöstä, Finanssivalvonta
kutsuu selvitystilasta päättävän yhtiökokouksen koolle noudattaen, mitä 25 luvun 8 §:ssä säädetään.
4 § (20.3.2015/303)
Selvitystilaan asettamisesta päättäminen
Vakuutusyhtiön yhtiökokouksen on päätettävä yhtiön asettamisesta selvitystilaan ja sen purkamisesta, jos
yhtiö ei täytä vähimmäispääomavaatimusta, eikä tilannetta ole korjattu yhtiökokoukseen mennessä.
Finanssivalvonnan on määrättävä yhtiö selvitystilaan ja purettavaksi, jollei yhtiökokous tee 1 momentissa
edellytettyä päätöstä.
Sen estämättä, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, Finanssivalvonta määrää vakuutusyhtiön välittömästi ja
ilman yhtiökokouksen päätöstä selvitystilaan ja purettavaksi, jos vakuutusyhtiön toimilupa on peruutettu
Finanssivalvonnasta annetun lain 26 §:n 1 tai 2 momentin perusteella.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava 3 momentissa tarkoitetusta määräyksestä sekä Finanssivalvonnasta
annetun lain 26 §:ssä tarkoitetusta määräajasta puutteen korjaamiseksi sekä määräyksestä Patentti- ja
rekisterihallitukselle, joka merkitsee määräajan ja määräyksen rekisteriin viran puolesta.
Selvitystilamenettely
5 §
Selvitystilan alkaminen
Selvitystila alkaa, kun sitä koskeva yhtiökokouksen päätös tai V akuutusvalvontaviraston määräys on tehty .
6 §
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 100/155Selvitysmiesten valinta ja määrääminen
Kun yhtiökokous tekee päätöksen selvitystilasta, on samalla valittava yksi tai useampi selvitysmies
hallituksen, toimitusjohtajan ja mahdollisen hallintoneuvoston tilalle. Lisäksi V akuutusvalvontavirastolla on
oikeus määrätä yksi selvitysmies.
Kun V akuutusvalvontavirasto määrää yhtiön selvitystilaan, V akuutusvalvontavirasto valitsee yhden tai
useamman selvitysmiehen.
Selvitysmiehiin sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään hallituksesta ja hallituksen jäsenistä, jollei tämän
luvun säännöksistä muuta johdu. Päätöksellä peruutetaan osakeyhtiölain 6 luvun 26 §:ssä tarkoitetut muulle
nimetylle henkilölle annetut edustamisoikeudet, jollei päätöksestä ilmene muuta.
Jollei selvitystilassa olevalla vakuutusyhtiöllä ole rekisteriin merkittyjä toimikelpoisia selvitysmiehiä,
Vakuutusvalvontaviraston on määrättävä selvitysmiehet. Määräämistä voi hakea se, jonka oikeus voi riippua
siitä, että yhtiöllä on edustaja.
7 §
Selvitystilan ja selvitysmiesten rekisteröinti
Selvitysmiesten on ilmoitettava selvitystilaan asettamista ja määräämistä sekä selvitysmiesten valintaa
koskeva päätös rekisteriviranomaiselle rekisteröitäväksi ja V akuutusvalvontavirastolle merkittäväksi
toimiluparekisteriin.
Selvitysmiesten on pyydettävä, että selvitystilaan asettamisesta on tehtävä merkintä toisessa ET A-valtiossa
pidettävään kiinteistörekisteriin, kaupparekisteriin tai muuhun julkiseen rekisteriin, jos rekisterimerkintä on
kyseisen valtion lainsäädännön mukaan tehtävä selvitystilamenettelyn aloittamisesta.
8 §
Selvitysmiesten yleiset tehtävät
Selvitysmiehet hoitavat vakuutusyhtiön asioita selvitystilan aikana. Selvitysmiesten toimikausi jatkuu
toistaiseksi.
Selvitysmiehien oikeudesta jatkaa yhtiön liiketoimintaa säädetään 17 §:ssä.
Vakuutusvalvontaviraston on annettava selvitysmiehille todistus heidän määräämisestään tehtävään. Jos
yhtiö on asetettu selvitystilaan yhtiökokouksen päätöksellä, selvitysmiehillä on oikeus saada ote
selvitystilaan asettamista koskevasta yhtiökokouksen pöytäkirjasta.
Selvitysmiehillä on oikeus käyttää tehtävänsä suorittamisessa asiantuntijoita tai avustajia.
9 §
Selvitystilan alkamista, edistymistä ja lakkaamista koskevat ilmoitukset
Vakuutusyhtiön selvitysmiesten on ilmoitettava selvitystilaa koskevasta päätöksestä virallisessa lehdessä ja
annettava tieto ilmoituksesta ainakin yhdessä yhtiön kotipaikan sanomalehdessä.
Lisäksi selvitysmiesten on ilmoitettava selvitystilan alkamisesta ja lakkaamisesta Euroopan unionin
virallisessa lehdessä. Ilmoitus on tehtävä ainakin suomeksi ja ruotsiksi. Ilmoituksessa on samalla ilmoitettava
menettelyssä mukana olevat viranomaiset ja niiden toimivalta, sovellettava lainsäädäntö sekä selvitysmies.
Vakuutusvalvontaviraston on ilmoitettava viipymättä kaikkien muiden ET A-valtioiden vakuutustoimintaa
valvoville viranomaisille päätöksestä aloittaa selvitystila ja menettelyn mahdollisista vaikutuksista.
Vakuutusvalvontaviraston on myös pyynnöstä annettava ET A-valtioiden vakuutustoimintaa valvoville
viranomaisille tietoja selvitystilamenettelyn edistymisestä.
Selvitysmiesten on säännöllisesti tiedotettava velkojille selvitystilamenettelyn edistymisestä
Vakuutusvalvontaviraston erikseen määräämällä tavalla.
10 §
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 101/155Julkinen haaste
Selvitysmiesten on viipymättä haettava julkinen haaste vakuutusyhtiön velkojille. Haastetta haetaan
rekisteriviranomaiselta, joka merkitsee haasteen antamisen rekisteriin viran puolesta.
Julkisessa haasteessa on mainittava, että vakuutussaatavia ei tarvitse ilmoittaa selvitystilassa eikä niiden 15
§:ssä tarkoitettua etuoikeutta tarvitse vaatia.
Sen lisäksi, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, julkisesta haasteesta on voimassa, mitä julkisesta haasteesta
annetussa laissa (729/2003)  säädetään.
11 §
Ilmoitus tunnetuille velkojille ja vakuutusvelkojille annettavat tiedot
Selvitysmiesten on toimitettava ilmoitus julkisesta haasteesta vakuutusyhtiön tunnetuille velkojille.
Ilmoituksessa on mainittava erityisesti noudatettavat määräajat, seuraamukset niiden laiminlyönnistä,
toimielin tai viranomainen, joka on toimivaltainen ottamaan vastaan saatavia koskevat ilmoitukset tai
huomautukset, sekä se, onko velkojan vaadittava saatavaa, joka on etuoikeutettu tai jonka vakuutena on
esinevakuus.
Vakuutusyhtiön velkojille tehtävässä ilmoituksessa on sen lisäksi, mitä 1 momentissa ja 10 §:n 2 momentissa
säädetään, vakuutussaatavien osalta ilmoitettava selvitystilan yleiset vaikutukset vakuutussopimuksiin sekä
vakuutuksenottajan ja vakuutetun vakuutussopimuksen mukaiset oikeudet ja velvollisuudet.
Jos V akuutusvalvontavirasto 21 §:n mukaisesti määrää ajankohdan, jolloin vakuutukset lakkaavat olemasta
voimassa, myös tästä on erikseen ilmoitettava vakuutuksenottajille.
Vakuutusyhtiön velkojille tehtävä ilmoitus on tehtävä joko suomeksi tai ruotsiksi. Ilmoituksessa on
käytettävä lomaketta, jossa on kaikilla ET A-valtioiden virallisilla kielillä otsikko "Kehotus saatavan
ilmoittamiseen ja huomautusten esittämiseen; noudatettavat määräajat". Jos vakuutusvelkojan tavanomainen
asuinpaikka, kotipaikka tai pääkonttori on toisessa ET A-valtiossa kuin Suomessa, ilmoitus on kuitenkin
tehtävä jollakin kyseisen ET A-valtion virallisella kielellä.
12 §
Saatavien ilmoittaminen
Jokaisella velkojalla, mukaan lukien toisen ET A-valtion veroviranomaiset ja sosiaaliturvaviranomaiset, on
oikeus ilmoittaa saatavansa tai tehdä saataviin liittyviä kirjallisia huomautuksia vakuutusyhtiön
selvitystilassa. V akuutussaatavia ei tarvitse ilmoittaa selvitystilassa eikä niiden 15 §:ssä tarkoitettua
etuoikeutta tarvitse vaatia.
Velkojan on ilmoitettava 1 1 §:n 1 momentissa tarkoitetulle toimielimelle tai viranomaiselle saatavan laji, sen
syntymisaika ja määrä. Lisäksi velkojan on ilmoitettava, vetoaako hän saatavan osalta etuoikeuteen,
esinevakuuteen tai omistuksenpidätysehtoon, sekä se, mitä omaisuutta hänen vakuutensa koskee.
Selvitysmiehelle on toimitettava jäljennökset mahdollisista todisteena olevista asiakirjoista.
Velkoja, jonka tavanomainen asuinpaikka, kotipaikka tai pääkonttori on muussa ET A-valtiossa kuin
Suomessa, voi ilmoittaa saatavansa tai esittää saataviin liittyviä huomautuksia tämän toisen valtion jollakin
virallisella kielellä. Tässä tapauksessa saatavaa ilmoitettaessa tai saataviin liittyviä huomautuksia esitettäessä
otsikon "Saatavan ilmoittaminen" tai vastaavasti "Saataviin liittyvien huomautusten esittäminen" on
kuitenkin oltava joko suomeksi tai ruotsiksi.
13 §
Yhtiökokous selvitystilan aikana
Jollei tämän luvun säännöksistä muuta johdu, selvitystilassa olevan vakuutusyhtiön yhtiökokoukseen
sovelletaan tämän lain yhtiökokousta koskevia säännöksiä.
14 §
Tilinpäätös, toimintakertomus, tilintarkastus ja erityinen tarkastus
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 102/155Selvitysmiesten on laadittava kultakin tilikaudelta tilinpäätös ja toimintakertomus, joka on esitettävä
varsinaisen yhtiökokouksen hyväksyttäväksi. T ilinpäätöksestä on viipymättä annettava jäljennös
Vakuutusvalvontavirastolle.
Tilintarkastajien tehtävä ei lakkaa yhtiön joutuessa selvitystilaan. Selvitystilan aikana noudatetaan 7 luvun
säännöksiä tilintarkastuksesta ja erityisestä tarkastuksesta. T ilintarkastuskertomuksen tulee sisältää lausuma
siitä, onko selvitystilaa tilintarkastajien mielestä tarpeettomasti pitkitetty ja ovatko selvitysmiehet muuten
toimineet asianmukaisesti.
15 §
Vakuutussaatavien etuoikeutta koskeva periaate
Vakuutussaatavilla on selvitystilassa yhtäläisesti samanlainen etuoikeus vakuutusyhtiön omaisuuteen kuin
velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetussa laissa säädetyllä irtaimen pantin haltijalla pantattuun
omaisuuteen ( vakuutussaatavien etuoikeus ).
Edellä 1 momentissa tarkoitettuihin etuoikeutettuihin vakuutussaataviin rinnastetaan myös sellainen
vakuutussopimussuhteeseen perustuva vakuutusyhtiöltä oleva saatava, jonka oikeusperuste on syntynyt
kahden kuukauden kuluessa selvitystilan alkamisesta.
Myös henkivakuutukseen liittyvää laskuperustekorkoa pidetään 1 momentissa tarkoitettuna etuoikeutettuna
vakuutussaatavana.
16 §
Vakuutuskannan luovuttaminen selvitystilamenettelyssä
Vakuutusyhtiön selvitystilassa selvitysmiehen tulee pyrkiä niin pian kuin mahdollista yhden tai useamman
vakuutusyhtiön kanssa aikaansaamaan suunnitelma yhtiön vakuutuskannan luovuttamisesta 21 luvun
säännösten mukaisesti.
Selvitysmies voi tehdä toisen vakuutusyhtiön kanssa suunnitelman vakuutuskannan tai sen osan
luovuttamisesta siten, että vakuutukset jatkuvat vastaanottavassa vakuutusyhtiössä erityisin ehdoin tai
rajoituksin, jos se on vakuutettujen etujen mukaista. Ennen suunnitelman tekemistä suunnitelmaa
vastustavalle vakuutuksenottajalle on varattava mahdollisuus jättää hänen vakuutuksensa kannanluovutuksen
ulkopuolelle, jolloin vakuutuksenottajalla on oikeus hänen vakuutuksensa lakattua saada vakuutukselle
kuuluva osuus vakuutusyhtiön varoista siten kuin 22 §:ssä säädetään.
17 §
Liiketoiminnan jatkaminen
Kunnes V akuutusvalvontavirasto on hyväksynyt 16 §:ssä tarkoitetun selvitysmiehen laatiman
vakuutuskannan luovuttamista koskevan suunnitelman, selvitysmiehellä on selvitystilassa oikeus jatkaa
yhtiön liiketoimintaa siinä määrin kuin se on tarpeen vakuutettujen etujen turvaamiseksi ja
selvitysmenettelyn tarkoituksenmukaiseksi hoitamiseksi.
Selvitystilassa oleva vakuutusyhtiö ei saa tehdä uusia vakuutussopimuksia.
18 §
Liiketoiminnan jatkamista koskeva suunnitelma
Selvitysmiehen on laadittava liiketoiminnan jatkamista varten suunnitelma, joka sisältää vakuutusyhtiöltä
olevat saatavat ja ehdotuksen saatavien suorittamisesta selvitystilan aikana. Liiketoiminnan jatkamista
koskevassa suunnitelmassa on mainittava seuraavat saatavat:
1) esineoikeuden alaisia varoja koskevat saatavat;
2) liikennevakuutuslakiin, potilasvakuutuslakiin (948/2019) , työtapaturma- ja ammattitautilakiin (459/2015)
ja työntekijän eläkelakiin perustuvat korvaussaatavat; (22.8.2019/957)
3) selvitystilamenettelystä johtuvat saatavat;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 103/1554) 19 §:ssä tarkoitetut liiketoiminnan jatkamista koskevat saatavat;
5) 15 §:ssä tarkoitetut vakuutussaatavat;
6) selvitystilaa edeltäneen 25 luvun 9 §:ssä tarkoitetun omaisuuden luovutus- ja panttauskiellon valvontaa
varten määrätyn asiamiehen palkkio viivästyskorkoineen ja muut toimenpiteen toteuttamisesta aiheutuneet
kustannukset; sekä
7) muut mahdolliset ennen selvitystilan alkamista syntyneet velkojien saatavat.
Suunnitelma on toimitettava V akuutusvalvontavirastolle hyväksyttäväksi.
19 §
Liiketoiminnan jatkamisesta johtuvat saatavat
Liiketoiminnan jatkamisesta johtuvalla saatavalla tarkoitetaan:
1) vakuutussopimussuhteessa sellaista vakuutusyhtiöltä olevaa saatavaa, jossa yhtiön sitoumus tai muu
saatavan oikeusperuste on syntynyt sen jälkeen, kun on kulunut kaksi kuukautta selvitystilan alkamisesta;
muuksi saatavan oikeusperusteeksi katsotaan oikeus korvaukseen tai muuhun etuuteen siltä osin kuin
vakuutus on jatkunut selvitystilan alkamisen jälkeen ja vakuutuksenottaja on selvitystilan alkamisen
jälkeiseltä ajalta maksanut tai on ollut velvollinen maksamaan vakuutusmaksuja; sekä
2) muussa velkasuhteessa sellaista vakuutusyhtiöltä olevaa saatavaa, jota koskeva yhtiön sitoumus tai muu
saatavan oikeusperuste on syntynyt selvitystilan alkamisen jälkeen; kestovelkasuhteessa liiketoiminnan
jatkamisesta johtuvana saatavana pidetään kuitenkin sitä osaa saatavasta, joka kohdistuu selvitystilan
alkamisen jälkeiseen aikaan.
20 §
Saatavien suorittaminen selvitystilan aikana
Vakuutussaatavien etuoikeudesta riippumatta vakuutusyhtiön varoista selvitystilan aikana voidaan suorittaa
18 §:n 1 momentin 1–4 kohdassa tarkoitetut saatavat.
Liiketoiminnan jatkamista koskevasta suunnitelmasta riippumatta selvitystilan aikana on suoritettava 18 §:n
1 momentin 1–3 kohdassa tarkoitetut saatavat, ja selvitysmiehellä on oikeus ottaa lainaa 18 §:n 1 momentin 2
kohdassa tarkoitettujen korvausten maksamisen turvaamiseksi.
Selvitysmies voi suorittaa 18 §:n 1 momentin 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja saatavia ainoastaan liiketoiminnan
jatkamista koskevan suunnitelman mukaisesti. Jos mainittuja saatavia on tarpeen suorittaa ennen 18 §:ssä
tarkoitetun suunnitelman hyväksymistä tai siitä poiketen, ne voidaan suorittaa vain V akuutusvalvontaviraston
yksittäistapauksessa antamalla luvalla ja valvonnassa.
Selvitysmiehen on suoritettava 18 §:n 1 momentin 6 kohdassa tarkoitetut saatavat vakuutussaatavien jälkeen
parhaalla etuoikeudella sillä edellytyksellä, että selvitystilaan asettaminen on tapahtunut omaisuuden
luovutus- tai panttauskiellon aikana tai kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun kielto on lakannut.
Selvitysmies voi suorittaa 18 §:n 1 momentin 7 kohdassa tarkoitettuja saatavia vain
Vakuutusvalvontaviraston yksittäistapauksessa antamalla luvalla ja valvonnassa.
Kaikki velkojat, mukaan lukien toisen ET A-valtion veroviranomaiset ja sosiaaliturvaviranomaiset, ja heidän
samankaltaiset saatavansa ovat vakuutusyhtiön selvitystilassa samassa asemassa keskenään, ja näitä saatavia
koskee sama maksunsaantijärjestys.
Selvitystilan lopettaminen
21 § (22.8.2019/957)
Muiden kuin lakisääteisten vakuutusten lakkaaminen ja lakisääteisten vakuutusten jatkuminen
Jos suunnitelmaa vakuutuskannan luovuttamisesta ei saada aikaan, Finanssivalvonnan on määrättävä
ajankohta, jolloin muut kuin liikennevakuutuslain, potilasvakuutuslain ja työtapaturma- ja ammattitautilain
mukaiset vakuutukset lakkaavat olemasta voimassa. Ajankohta voi olla enintään kolme vuotta selvitystilan
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 104/155aloittamisen jälkeen. Finanssivalvonta voi erityisestä syystä siirtää vakuutusten lakkaamiselle määräämäänsä
ajankohtaa vielä enintään kahdella vuodella ensin määrätystä ajankohdasta lukien. T yöeläkevakuutusyhtiön
selvitystilassa Finanssivalvonta ei voi määrätä vakuutuksia lakkaamaan, vaan yhtiön omaisuus on käytettävä
22 §:n 4 momentin mukaisesti.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, Finanssivalvonnan on määrättävä ajankohta, jolloin
liikennevakuutuslain, potilasvakuutuslain ja työtapaturma- ja ammattitautilain mukaisten vakuutusten
vakuutuskanta ja sitä vastaava suhteellinen osuus vakuutusyhtiön omaisuudesta siirretään yhtiöstä
Liikennevakuutuskeskuksen, Potilasvakuutuskeskuksen ja T apaturmavakuutuskeskuksen hallinnoitavaksi.
Vakuutuskannan ja sitä vastaavan omaisuuden siirtämisestä on muutoin voimassa, mitä 21 luvun 4 §:n 1–3
momentissa ja 5 §:ssä säädetään vakuutuskannan luovuttamisesta.
22 §
Omaisuuden rahaksi muuttaminen, saatavien maksaminen ja omaisuuden jakaminen
Edellä 21 §:ssä tarkoitetun menettelyn jälkeen vakuutusyhtiön jäljellä oleva omaisuus on muutettava rahaksi
ja maksettava selvitystilamenettelystä johtuvat saatavat ja etuoikeutetut vakuutussaatavat. Tämän jälkeen
maksetaan kaikki muu tiedossa oleva velka yhtiön velkojille haetun julkisen haasteen paikalletulopäivän
jälkeen. Jos velka on riitainen tai erääntymätön taikka sitä ei muusta syystä voida maksaa, on tarpeelliset
varat pantava erilleen, jos yhtiön varat siihen riittävät.
Keskinäisessä vakuutusyhtiössä on takuupääoma korkoineen tämän jälkeen maksettava takaisin. Jäljelle
jäävä omaisuus jaetaan keskinäisessä yhtiössä yhtiön vakuutuksenottajaosakkaille sen mukaan kuin
yhtiöjärjestyksessä on määrätty . Jos jaettava omaisuus on vähäinen, voidaan yhtiöjärjestyksessä määrätä, että
sen käytöstä voidaan päättää toisinkin. Jollei yhtiöjärjestyksestä muuta johdu, on vakuutusosakeyhtiössä
osakkeenomistajalla oikeus saada osakkeilleen tuleva osuus yhtiön netto-omaisuudesta.
Selvitystilassa olevan henkivakuutusyhtiön omaisuus on ennen 1 momentissa tarkoitettua omaisuuden jakoa
ensin ositettava sijoitussidonnaisten vakuutusten kannan ja muun vakuutuskannan kesken. Ositus on
toimitettava silmällä pitäen myös sen kohtuullisuutta.
Selvitystilassa olevan työeläkevakuutusyhtiön omaisuus on käytettävä 1–3 momentista poiketen
Finanssivalvonnan määräämällä tavalla niihin kustannuksiin, jotka aiheutuvat siitä, että samanlainen
eläketurva järjestetään toisessa työeläkevakuutusyhtiössä tai eläkesäätiöistä ja eläkekassoista annetussa laissa
(946/2021)  tarkoitetussa eläkesäätiössä tai eläkekassassa. Tällöin on ensisijaisesti pyrittävä pienentämään
työntekijän eläkelain 181 §:n soveltamisesta aiheutuvia kustannuksia. (19.1 1.2021/961)
23 §
Lopputilitys
Suoritettuaan tehtävänsä selvitysmiesten tulee ilman aiheetonta viivytystä antaa lopputilitys hallinnostaan
laatimalla kertomus koko selvitysmenettelystä. Kertomukseen tulee sisältyä selostus yhtiön omaisuuden
jaosta. Kertomukseen on liitettävä tilinpäätökset, toimintakertomukset ja tilintarkastuskertomukset
selvitystilan ajalta. Kertomus liitteineen on annettava tilintarkastajille, joiden on kuukauden kuluessa
annettava lopputilitystä ja selvitystilanaikaista hallintoa koskeva tilintarkastuskertomus. Lopputilityksestä ja
sen liitteistä on viipymättä annettava jäljennös V akuutusvalvontavirastolle.
Selvitysmiesten on viivytyksettä 1 momentissa tarkoitettujen toimien jälkeen kutsuttava osakkaat
yhtiökokoukseen tarkastamaan lopputilitys. Kokouskutsusta sekä kokousasiakirjoista, niiden nähtävänä
pitämisestä ja lähettämisestä on voimassa, mitä 5 luvun 14–18 §:ssä säädetään, kuitenkin siten, että
lopputilitykseen sovelletaan, mitä tilinpäätöksestä säädetään. Lopputilitys on ilmoitettava rekisteröitäväksi
siten kuin osakeyhtiölain 8 luvun 10 §:ssä säädetään.
24 §
Jaon moittiminen ja jako-osuuden menettäminen
Jos osakas tahtoo moittia jakoa, on kanne yhtiötä vastaan pantava vireille kolmen kuukauden kuluessa siitä,
kun lopputilitys esitettiin yhtiökokouksessa.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 105/155Jollei osakas ole viiden vuoden kuluessa siitä, kun lopputilitys esitettiin yhtiökokouksessa, ilmoittautunut
nostamaan hänelle tulevaa jako-osuutta, on hän menettänyt oikeutensa siihen. Tällöin noudatetaan, mitä 26
§:n 3 momentissa säädetään.
25 §
Purkautuminen
Vakuutusyhtiö katsotaan puretuksi, kun selvitysmiehet ovat esittäneet lopputilityksen yhtiökokouksessa.
Selvitysmiesten on viipymättä tehtävä purkamisesta rekisteri-ilmoitus. Yhtiö on poistettu rekisteristä, kun
päätös siitä on merkitty rekisteriin. Lisäksi yhtiön purkamisesta on ilmoitettava V akuutusvalvontavirastolle
toimiluparekisteriin merkitsemistä varten.
Purettu yhtiö ei purkautumisen jälkeen voi hankkia oikeuksia eikä tehdä sitoumuksia. Yhtiön puolesta sen
purkautumisen jälkeen tehdystä toimesta vastaavat toimesta päättäneet ja tekijät yhteisvastuullisesti.
Selvitysmiehet voivat kuitenkin ryhtyä toimenpiteeseen selvitystoimen aloittamiseksi tai hakea yhtiön
asettamista konkurssiin. Yhtiön kanssa sen purkautumisen jälkeen tehdyn sopimuksen vastapuoli voi luopua
sopimuksesta, jos hän ei tiennyt purkautumisesta.
Sen estämättä, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, voivat vakuutusosakeyhtiön osakkeenomistajat, joilla on
vähintään yksi kymmenesosa lopputilityksen käsitelleessä yhtiökokouksessa edustetusta äänimäärästä tai
vähintään yksi kymmenesosa kaikista vakuutusosakeyhtiön osakkeista, taikka keskinäisen vakuutusyhtiön
osakkaat, joilla on vähintään yksi kolmasosa lopputilityksen käsitelleessä yhtiökokouksessa edustetusta
äänimäärästä, vaatia selvitysmiehiä kutsumaan yhtiökokouksen koolle käsittelemään 28 luvun 8 §:ssä
tarkoitetun kanteen nostamista. Mitä 5 luvun 13 §:n 2 momentissa säädetään, on vastaavasti noudatettava.
Kanne on nostettava vuoden kuluessa lopputilityksen esittämisestä.
26 §
Selvitystilan jatkaminen
Selvitystilaa on jatkettava, jos vakuutusyhtiön purkamisen jälkeen ilmaantuu uusia varoja, yhtiötä vastaan
nostetaan kanne tai muutoin tarvitaan selvitystoimenpiteitä. Selvitysmiesten on viivytyksettä tehtävä tästä
ilmoitus rekisteröimistä varten. Kutsu jatketun selvitystilan ensimmäiseen yhtiökokoukseen on toimitettava
yhtiöjärjestyksen mukaisesti. Lisäksi kirjallinen kutsu on lähetettävä jokaiselle osakkaalle, jonka osoite on
yhtiön tiedossa. Jos yhtiöllä selvitystä jatkettaessa ei ole toimikelpoisia selvitysmiehiä,
Vakuutusvalvontaviraston on määrättävä hakemuksesta selvitysmies sen mukaan kuin 6 §:ssä säädetään.
Jos vakuutusyhtiön rekisteristä poistamisen jälkeen tarvitaan selvitystoimia, V akuutusvalvontaviraston on
sen hakemuksesta, jonka oikeutta asia koskee, määrättävä yhtiö selvitystilaan.
Jos selvitysmenettelyn jatkamista ei kuitenkaan ole katsottava tarpeelliseksi, selvitysmiehet voivat suorittaa
asiassa tarvittavat toimenpiteet. Selvitysmiesten on laadittava toimenpiteistään selvitys ja toimitettava se
osakkaille ja muille jako-osuuteen oikeutetuille. Vähäinen jako-osuus voidaan tilittää valtiolle.
Selvitystä ei kuitenkaan 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa jatketa eikä yhtiötä 2 momentissa
tarkoitetussa tapauksessa määrätä selvitystilaan, jos yhtiön varat eivät riitä selvityskulujen suorittamiseen tai
varojen määrästä ei saada tietoa, eikä osakas, velkoja tai muu ilmoita ottavansa vastatakseen
selvitysmenettelyn kustannuksista.
27 §
Selvitystilan lopettaminen ja toiminnan jatkaminen
Jos vakuutusyhtiö selvitystilan aikana jälleen täyttää 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset,
yhtiökokous voi, tilintarkastajien annettua asiasta lausuntonsa, päättää 5 luvun 21 §:n mukaisella äänten
enemmistöllä, että selvitystila lopetetaan ja yhtiön toimintaa jatketaan. Päätöstä ei kuitenkaan saa tehdä, jos
selvitystilaan on tämän lain mukainen peruste tai jos yhtiön omaisuutta on jaettu. T oimintaansa jatkavan
yhtiön on haettava uudelleen toimilupaa noudattaen, mitä 2 luvussa säädetään.
Kun päätös selvitystilan lopettamisesta ja yhtiön toiminnan jatkamisesta on tehty , yhtiölle on valittava johto
yhtiöjärjestyksen määräysten mukaisesti.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 106/155Kun hallitus on valittu, selvitysmiehen on viivytyksettä tehtävä selvitystilan lopettamista koskevasta
päätöksestä ja hallituksen vaalista ilmoitus V akuutusvalvontavirastolle ja rekisteröimistä varten
rekisteriviranomaiselle. Yhtiön velkojille haettu julkinen haaste raukeaa, kun selvitystilan lopettaminen on
rekisteröity . Selvitysmiesten on annettava toiminnastaan 23 §:n mukainen lopputilitys.
Konkurssi
28 §
Konkurssiin asettamisen edellytykset
Jos selvitystilassa olevan vakuutusyhtiön varat eivät riitä sen velkojen maksuun, selvitysmiesten on haettava
vakuutusyhtiön asettamista konkurssiin. Ennen selvitystilan alkamista vakuutusyhtiön omaisuus voidaan
hakea konkurssiin vain hallituksen päätöksen perusteella.
Konkurssiin asettaminen voidaan tehdä ilman 25 luvun 9 §:ssä tarkoitettuja toimenpiteitä tai sen jälkeen, kun
näihin toimenpiteisiin on ryhdytty .
29 §
Konkurssiin asettamisesta päättäminen
Konkurssista on toimivaltainen päättämään suomalainen tuomioistuin.
30 §
Konkurssin alkaminen
Jos V akuutusvalvontavirasto tekee siitä esityksen, tulee tuomioistuimen määrätä pesänhoitajaksi yksi
viraston ehdottama henkilö valittujen lisäksi ja annettava pesänhoitajalle todistus hänen määräämisestään
tehtävään.
Konkurssin aikana yhtiötä konkurssivelallisena edustavat hallitus ja toimitusjohtaja tai ennen konkurssin
alkamista valitut selvitysmiehet. Konkurssin aikana voidaan kuitenkin valita uusia hallituksen jäseniä tai
uusia selvitysmiehiä.
Kun vakuutusyhtiö on asetettu konkurssiin, pesänhoitajan tulee viipymättä ilmoittaa siitä ja valvontapäivästä
Vakuutusvalvontavirastolle.
31 §
Pesänhoitajan tehtävät ja konkurssia koskevat ilmoitukset
Vakuutusvalvontaviraston esityksestä määrätyn pesänhoitajan on erityisesti valvottava vakuutussaatavien
haltijoiden etua konkurssipesässä.
Pesänhoitajan oikeudesta jatkaa yhtiön liiketoimintaa säädetään 17–19 §:ssä.
Konkurssin alkamista, edistymistä ja lakkaamista koskeviin ilmoituksiin sovelletaan, mitä 9 §:n 2–4
momentissa säädetään selvitystilaa koskevista ilmoituksista.
Pesänhoitajan on pyydettävä, että konkurssiin asettamisesta on tehtävä merkintä toisessa ET A-valtiossa
pidettävään kiinteistörekisteriin, kaupparekisteriin tai muuhun julkiseen rekisteriin, jos rekisterimerkintä on
kyseisen valtion lainsäädännön mukaan tehtävä konkurssin aloittamisesta.
Pesänhoitajan on säännöllisesti tiedotettava velkojille konkurssimenettelyn edistymisestä
Vakuutusvalvontaviraston erikseen määräämällä tavalla ja siten kuin 1 1 §:n 2 ja 4 momentissa säädetään.
Pesänhoitajalla on oikeus käyttää tehtävänsä suorittamisessa asiantuntijoita tai avustajia.
32 §
Saatavien valvominen
Vakuutusyhtiön konkurssissa on jokaisella velkojalla, mukaan lukien toisen ET A-valtion veroviranomaiset ja
sosiaaliturvaviranomaiset, oikeus valvoa saatavansa tai tehdä saataviin liittyviä kirjallisia huomautuksia.
Vakuutussaatavia ei tarvitse valvoa konkurssissa eikä niiden etuoikeutta tarvitse vaatia.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 107/155Velkoja, jonka tavanomainen asuinpaikka, kotipaikka tai pääkonttori on muussa ET A-valtiossa kuin
Suomessa, voi valvoa saatavansa tai esittää saataviin liittyviä huomautuksia tämän toisen valtion jollakin
virallisella kielellä. Tässä tapauksessa saatavaa valvottaessa tai saataviin liittyviä huomautuksia esitettäessä
valvontailmoituksen tai huomautuksen otsikon "Saatavan valvominen" tai vastaavasti "Saataviin liittyvien
huomautusten esittäminen" on kuitenkin oltava joko suomeksi tai ruotsiksi.
33 §
Vakuutussaatavien etuoikeutta koskeva periaate
Vakuutussaatavilla on konkurssissa yhtäläisesti samanlainen etuoikeus vakuutusyhtiön omaisuuteen kuin
velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetussa laissa säädetyllä irtaimen pantin haltijalla pantattuun
omaisuuteen ( vakuutussaatavien etuoikeus ).
Edellä 1 momentissa tarkoitettuihin etuoikeutettuihin vakuutussaataviin rinnastetaan myös sellainen
vakuutussopimussuhteeseen perustuva vakuutusyhtiöltä oleva saatava, jonka oikeusperuste on syntynyt
kahden kuukauden kuluessa konkurssin alkamisesta.
Myös henkivakuutukseen liittyvää laskuperustekorkoa pidetään 1 momentissa tarkoitettuna etuoikeutettuna
vakuutussaatavana.
34 §
Vakuutuskannan luovuttaminen konkurssissa
Vakuutusyhtiön konkurssissa pesänhoitajan tulee pyrkiä niin pian kuin mahdollista yhden tai useamman
vakuutusyhtiön kanssa aikaansaamaan suunnitelma yhtiön vakuutuskannan luovuttamisesta 21 luvun
säännösten mukaisesti.
Vakuutusyhtiön konkurssissa pesänhoitaja voi tehdä toisen vakuutusyhtiön kanssa suunnitelman
vakuutuskannan tai sen osan luovuttamisesta siten, että vakuutukset jatkuvat vastaanottavassa
vakuutusyhtiössä erityisin ehdoin tai rajoituksin. Ennen suunnitelman tekemistä suunnitelmaa vastustavalle
vakuutuksenottajalle on varattava mahdollisuus jättää hänen vakuutuksensa kannanluovutuksen ulkopuolelle,
jolloin vakuutuksenottajalla on oikeus hänen vakuutuksensa lakattua saada vakuutukselle kuuluva osuus
vakuutusyhtiön varoista siten kuin 22 §:ssä säädetään.
35 §
Konkurssimenettely ja omaisuuden jako
Vakuutusyhtiön konkurssimenettelyyn sovelletaan, mitä 17–21 §:ssä säädetään selvitystilamenettelystä.
Konkurssiin asetettu vakuutusyhtiö ei saa tehdä uusia vakuutussopimuksia.
Edellä 21 §:ssä tarkoitetun menettelyn jälkeen vakuutusyhtiön jäljellä oleva omaisuus on muutettava rahaksi
ja maksettava konkurssimenettelystä johtuvat saatavat ja etuoikeutetut vakuutussaatavat. Tämän jälkeen
maksetaan kaikki muu tiedossa oleva velka, jollei 3–5 momentista muuta johdu. Jos velka on riitainen tai
erääntymätön taikka sitä ei muusta syystä voida maksaa, on tarpeelliset varat pantava erilleen ja jäännös
jaettava.
Henkivakuutusyhtiön omaisuus on ennen 2 momentissa tarkoitettua omaisuuden jakoa ensin ositettava
sijoitussidonnaisten vakuutusten kannan ja muun vakuutuskannan kesken. Ositus on toimitettava silmällä
pitäen myös sen kohtuullisuutta.
Jos vahinkovakuutusyhtiön omaisuus ei riitä vakuutussaatavien täyteen hyvittämiseen, on kuluttajan, asunto-
osakeyhtiön tai pääosin asumistarkoitukseen perustetun kiinteistöyhtiön vahinkoon perustuvilla saatavilla
etuoikeus. Jos omaisuus ei riitä edellisessä virkkeessä tarkoitettujen saatavien täyteen hyvittämiseen,
omaisuus jaetaan kyseisten saatavien määrän mukaisessa suhteessa.
Työeläkevakuutusyhtiön omaisuus on käytettävä Finanssivalvonnan erikseen määräämällä tavalla
kustannuksiin, jotka aiheutuvat siitä, että samanlainen eläketurva järjestetään toisessa
työeläkevakuutusyhtiössä tai eläkesäätiöistä ja eläkekassoista annetun lain mukaisessa eläkesäätiössä tai
eläkekassassa. Tällöin on ensisijaisesti pyrittävä pienentämään työntekijän eläkelain 181 §:n soveltamisesta
aiheutuvia kustannuksia. (19.1 1.2021/961)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 108/15536 §
Jakoluettelo
Pesänhoitajan on viipymättä laadittava luettelo omaisuuden jaossa noudatettavista vakuutussaatavien
suhdeluvuista. Luettelo on toimitettava V akuutusvalvontavirastolle, jossa luettelo on pidettävä asianomaisten
nähtävänä 30 päivän ajan. V iraston tulee ilmoittaa luettelon nähtävilläolosta virallisessa lehdessä ja Euroopan
unionin virallisessa lehdessä sekä velvoittaa pesänhoitaja viipymättä antamaan tieto luettelon
nähtävilläolosta ainakin yhdessä yhtiön kotipaikan sanomalehdessä sekä lisäksi siten kuin
Vakuutusvalvontavirasto tarvittaessa erikseen määrää. V iraston tai pesänhoitajan on pyydettäessä annettava
luettelo tiedoksi yhtiön vakuutusvelkojalle tämän korvattua siitä aiheutuvat kustannukset. Luettelon
nähtävilläolosta ei tarvitse ilmoittaa Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jos kysymys on
työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa tarkoitetusta työeläkevakuutusyhtiöstä. Suhdelukuihin saa hakea
oikaisua virastolta 30 päivän kuluessa luettelon nähtävilläoloajan päättymisestä.
Kun luettelo on saanut lainvoiman, on 21 ja 36 §:n mukaisesti laskettu vakuutussaatavien osuus
vakuutusyhtiön omaisuudesta jaettava niihin oikeutetuille.
37 §
Purkautuminen tai konkurssimenettelyn jatkaminen
Jos konkurssin päättyessä omaisuutta ei ole jäljellä, on yhtiö katsottava puretuksi, kun konkurssissa on
hyväksytty lopputilitys. Purkamisesta pesänhoitajan on viivytyksettä tehtävä ilmoitus
Oikeusrekisterikeskukselle, josta tieto välitetään rekisteriviranomaiselle rekisteriin merkittäväksi. Lisäksi
purkamisesta on ilmoitettava V akuutusvalvontavirastolle toimiluparekisteriin merkitsemistä varten.
Jos omaisuutta on jäljellä, eikä yhtiö ollut selvitystilassa, kun sen omaisuus luovutettiin konkurssiin, on
hallituksen mahdollisimman pian kutsuttava yhtiökokous koolle päättämään yhtiön asettamisesta
selvitystilaan. Jos yhtiö oli selvitystilassa, kun se haettiin konkurssiin, selvitystä jatketaan, kuten 26 §:ssä
säädetään.
Jos yhtiön konkurssi on päättynyt ja yhtiölle ilmaantuu varoja, konkurssimenettelyä jatketaan. Jos yhtiölle
konkurssin jälkeen jää varoja, menetellään kuten 2 momentissa säädetään.
24 luku
Euroopan talousalueella noudatettavat lainvalintasäännökset
1 §
Suomen lain soveltaminen
Jollei tästä luvusta muuta johdu, 25 luvun 9 §:ssä tarkoitettuun vakuutusyhtiön ja sen toisessa ET A-valtiossa
sijaitsevan sivuliikkeen omaisuuden luovutus- ja panttauskieltoon sekä vakuutusyhtiön selvitystilaan ja
konkurssiin sekä niiden oikeusvaikutuksiin sovelletaan Suomen lakia.
2 §
Työsopimukset ja työsuhteet
Työsopimuksia ja työsuhteita koskevat oikeusvaikutukset määräytyvät yksinomaan sen ET A-valtion lain
mukaan, jota sovelletaan kyseiseen työsopimukseen tai työsuhteeseen.
3 §
Kiinteän omaisuuden käyttö- ja luovutussopimukset
Kiinteän omaisuuden käyttö- tai luovutussopimuksia koskevat oikeusvaikutukset määräytyvät yksinomaan
sen ET A-valtion lain mukaan, jonka alueella kiinteä omaisuus sijaitsee.
4 §
Kiinteä omaisuus, alukset tai ilma-alukset
Oikeusvaikutukset vakuutusyhtiön oikeuksiin, jotka koskevat kiinteää omaisuutta, alusta tai ilma-alusta ja
jotka on merkittävä julkiseen rekisteriin, määräytyvät sen ET A-valtion lain mukaan, jonka valvonnassa
rekisteriä pidetään.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 109/155Jos vakuutusyhtiö tekee 1 §:ssä tarkoitetun toimenpiteen taikka menettelyn alkamisen jälkeen vastikkeellisen
oikeustoimen, joka koskee kiinteää omaisuutta, julkiseen rekisteriin merkittävää alusta tai ilma-alusta taikka
arvopaperia, johon kohdistuvat oikeudet merkitään laissa säänneltyyn rekisteriin tai tilille tai jotka sijoitetaan
ETA-valtiossa säänneltyyn keskitettyyn säilytysjärjestelmään, oikeustoimen pätevyys määräytyy sen ET A-
valtion lain mukaan, jonka alueella kiinteä omaisuus sijaitsee tai jonka valvonnassa rekisteriä, tiliä tai
järjestelmää pidetään.
5 §
Oikeudenkäynti
Jos 1 §:ssä tarkoitetun toimenpiteen tai menettelyn alkaessa on vireillä oikeudenkäynti, joka koskee
toimenpiteen tai menettelyn piiriin kuuluvaa vakuutusyhtiön omaisuutta tai oikeutta, oikeudenkäyntiä
koskevat oikeusvaikutukset määräytyvät yksinomaan sen ET A-valtion lain mukaan, jossa oikeudenkäynti on
vireillä.
6 §
Säännellyt markkinat
Säänneltyjen markkinoiden osapuolten oikeuksia ja velvollisuuksia koskevat oikeusvaikutukset määräytyvät
yksinomaan sen lain mukaan, jota näihin markkinoihin sovelletaan. Esineoikeuksiin sovelletaan kuitenkin,
mitä 7 §:n 1 momentissa säädetään.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei estä vetoamasta oikeustoimen mitättömyyteen tai pätemättömyyteen eikä
estä oikeustoimen peräyttämistä sen lain mukaan, jota näihin markkinoihin sovelletaan.
7 §
Esineoikeudet, omistuksenpidätysehto ja kuittaus
Edellä 1 §:ssä tarkoitetun toimenpiteen tai menettelyn alkaminen ei vaikuta velkojan tai sivullisen
esineoikeuteen, joka toimenpiteen tai menettelyn alkaessa kohdistuu muussa ET A-valtiossa kuin Suomessa
sijaitsevaan vakuutusyhtiön omaisuuteen. Sama koskee omistuksenpidätysehtoon perustuvia oikeuksia, jos
omaisuus toimenpiteen tai menettelyn alkaessa sijaitsee muussa ET A-valtiossa kuin Suomessa.
Edellä 1 §:ssä tarkoitetun toimenpiteen tai menettelyn alkaminen ei estä velkojaa käyttämästä saatavaansa
vakuutusyhtiölle olevan velkansa kuittaamiseen, jos tällainen kuittaus on sallittu vakuutusyhtiön saatavaan
sovellettavan lain mukaan.
Mitä edellä 1 ja 2 momentissa säädetään, ei estä vetoamasta oikeustoimen mitättömyyteen tai
pätemättömyyteen eikä estä oikeustoimen peräyttämistä 2 §:n mukaan sovellettavan lain nojalla.
Mitä edellä 1 §:ssä tai tämän pykälän 3 momentissa säädetään, ei sovelleta oikeustoimen mitättömyyteen tai
pätemättömyyteen eikä oikeustoimen peräyttämiseen, jos se, joka on saanut etua velkojia vahingoittavasta
toimesta, osoittaa, että oikeustoimeen sovelletaan muun ET A-valtion kuin Suomen lakia ja että oikeustointa
ei tämän lain mukaan voida riitauttaa kyseisessä tapauksessa.
VIII OSA
VALVONT A
25 luku
Vakuutusyhtiön ja vakuutusomistusyhteisön valvonta
Finanssivalvonnan valvontatehtävät ja niihin liittyvät oikeudet (20.3.2015/303)
1 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan valvontatehtävät
Finanssivalvonnan tehtävänä on valvoa, että vakuutusyhtiöt noudattavat vakuutustoimintaa koskevaa
lainsäädäntöä ja hyvää vakuutustapaa. Finanssivalvonnan harjoittaman valvonnan on perustuttava
tulevaisuuteen suuntautuvaan ja riskilähtöiseen lähestymistapaan. V alvonnan on oltava säännöllistä.
Finanssivalvonnan on vahvistettava kunkin vakuutusyhtiön osalta valvontatoimenpiteidensä
vähimmäistiheys ja laajuus.
Finanssivalvonnan tehtävänä on valvoa erityisesti, että vakuutusyhtiö täyttää vaatimukset, jotka koskevat:
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 110/1551) 6 luvussa säädettyä johtoa, hallintojärjestelmää, aktuaaritoimintoa ja vastuullista vakuutusmatemaatikkoa
sekä sijoittamista;
2) 10 luvussa säädettyä vastuuvelkaa;
3) 11 luvussa säädettyä pääomavaatimusten täyttämistä ja kokonaisia tai osittaisia sisäisiä malleja; sekä
4) 12 luvussa säädettyä oman varallisuuden laatua ja määrää.
Finanssivalvonnan tehtävänä on arvioida myös vakuutusyhtiön kykyä selviytyä yhtiön taloudelliseen
tilanteeseen vaikuttavista epäedullisista muutoksista sekä menetelmiä, joilla yhtiö varautuu tällaisiin
tilanteisiin. Lisäksi Finanssivalvonta valvoo vakuutusyhtiöiden markkinointia ja sopimusehtojen käyttöä.
Finanssivalvonta valvoo myös suomalaisia vakuutusomistusyhteisöjä siten kuin tässä laissa säädetään.
2 §
Sosiaali- ja terveysministeriön oikeus saada tietoja (19.12.2008/893)
1 momentti on kumottu L:lla 19.12.2008/893 .
Vakuutusyhtiön ja suomalaisen vakuutusomistusyhteisön on salassapitosäännösten estämättä annettava
sosiaali- ja terveysministeriölle sen määräämässä ajassa toiminnastaan tietoja, jotka ovat tarpeen
ministeriölle säädettyjen tehtävien hoitamiseksi.
3 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnalle toimitettavat tiedot
Sen lisäksi, mitä Finanssivalvonnasta annetussa lain 18 §:n 1 momentissa säädetään, vakuutusyhtiön on
toimitettava Finanssivalvonnalle valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot 6 luvussa säädetystä yhtiön johdosta,
hallintojärjestelmästä ja vastuullisesta vakuutusmatemaatikosta ja sijoittamisesta, 10–12 luvussa säädetyistä
yhtiön käyttämistä arvostusperiaatteista sekä yhtiön taloudellisesta asemasta. T oimitettavista tiedoista on
käytävä ilmi vakuutusyhtiön liiketoiminnan laatu ja laajuus sekä siihen liittyvät riskit. T ietojen on oltava
vertailukelpoisia ja johdonmukaisia eri aikoina. T iedot on esitettävä johdonmukaisessa ja helposti
ymmärrettävässä muodossa. V akuutusyhtiöllä on oltava asianmukaiset järjestelmät sekä yhtiön hallituksen
hyväksymät kirjalliset toimintaperiaatteet ja menettelytavat, joita se käyttää ja noudattaa sen
varmistamiseksi, että toimitettavat tiedot ovat jatkuvasti asianmukaisia.
Vakuutusyhtiön on toimitettava Finanssivalvonnalle riski- ja vakavaraisuusarvion tulokset 1 momentissa
tarkoitettujen valvonnan kannalta tarpeellisten tietojen yhteydessä. V akuutusyhtiön on toimitettava
Finanssivalvonnalle hallituksen hyväksymä riski- ja vakavaraisuusarvio kahden viikon kuluessa sen
valmistumisesta.
Henkivakuutusyhtiön on toimitettava Finanssivalvonnalle selvitys 9 luvun mukaisen vastuuvelan
laskemisesta sekä tutkimus vakuutustoiminnasta. Finanssivalvonta antaa tarkemmat määräykset selvityksen
ja tutkimuksen laatimisesta.
Vakuutusyhtiön tulee vuosittain kuukauden kuluessa siitä yhtiökokouksesta, jossa tilinpäätös ja
toimintakertomus on vahvistettu tai Finanssivalvonnan hyväksymänä myöhempänä ajankohtana, toimittaa
Finanssivalvonnalle selvitys toiminnastaan sen mukaan kuin Finanssivalvonta erikseen määrää.
Suomalaisen vakuutusomistusyhteisön on vuosittain toimitettava Finanssivalvonnalle oma tilinpäätöksensä
ja toimintakertomuksensa sekä konsernitilinpäätöksensä Finanssivalvonnan määräämässä ajassa.
Lisäksi tietojen julkistamisesta, olennaisuudesta, julkistamatta jättämisestä, valvontaa varten annettavista
tiedoista sekä määräajoista, julkistamisen tavoista ja tietojen päivittämisestä säädetään komission asetuksen I
osaston XII ja XIII luvussa.
4 § (20.3.2015/303)
Pääomavaatimuksen korottaminen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 111/155Finanssivalvonta voi päättää korottaa vakuutusyhtiön 1 1 luvun 2 §:n mukaista
vakavaraisuuspääomavaatimusta seuraavissa poikkeustilanteissa:
1) vakuutusyhtiön riskiprofiili poikkeaa merkittävästi vakavaraisuuspääomavaatimuksen perusoletuksista
silloin, kun vakavaraisuuspääomavaatimus on laskettu 1 1 luvussa säädetyn standardikaavan mukaisesti ja 1 1
luvun 34 §:n nojalla esitetty vaatimus sisäisen mallin käytöstä ei ole tarkoituksenmukainen tai on ollut
tehoton taikka kokonaista tai osittaista sisäistä mallia kehitetään parhaillaan 1 1 luvun 34 §:n mukaisesti;
2) vakuutusyhtiön riskiprofiili poikkeaa merkittävästi vakavaraisuuspääomavaatimuksen perusoletuksista
silloin, kun vakavaraisuuspääomavaatimus on laskettu 1 1 luvun mukaista sisäistä mallia tai osittaista sisäistä
mallia käyttäen ja tietyt määrällisesti ilmaistavat riskit on määritetty puutteellisesti, ja mallin mukauttaminen
vastaamaan paremmin asianomaista riskiprofiilia ei ole toteutunut määräajassa;
3) vakuutusyhtiön riskiprofiili poikkeaa merkittävästi korjausten ja siirtymätoimenpiteiden perusoletuksista,
kun vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys soveltaa 10 luvun 8 §:ssä tarkoitettua vastaavuuskorjausta tai
volatiliteettikorjausta tai vakuutusyhtiölain muuttamisesta annetun lain voimaantulosta annetun lain 1 1 §:n
1–6 momentissa ja 12 §:n 1–6 momentissa tarkoitettuja siirtymätoimenpiteitä;
4) vakuutusyhtiön hallintojärjestelmä eroaa merkittävästi 6 luvussa säädetystä ja nämä erot estävät yhtiötä
tunnistamasta, mittaamasta, seuraamasta ja hallinnoimasta asianmukaisesti siihen kohdistuvia riskejä ja
ilmoittamasta niistä ja muiden toimenpiteiden toteuttaminen ei todennäköisesti korjaisi puutteita
määräajassa.
Pääomavaatimuksen korotus on laskettava 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa 1 1 luvun 2
§:n 2 momentin mukaisesti. Pääomavaatimuksen korotus on 1 momentin 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuissa
tapauksissa oltava oikeassa suhteessa niistä puutteista johtuviin olennaisiin riskeihin, joiden johdosta
Finanssivalvonta on päättänyt korottaa pääomavaatimusta.
Edellä 1 momentin 2 ja 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa Finanssivalvonnan on varmistettava, että
vakuutusyhtiö korjaa puutteet, jotka johtivat pääomavaatimuksen korottamiseen.
Finanssivalvonnan on arvioitava 1 momentissa tarkoitettua pääomavaatimuksen korotusta vähintään kerran
vuodessa. Korotus on poistettava, kun vakuutusyhtiö on korjannut puutteet, jotka johtivat korotuksen
käyttöönottoon.
Jos pääomavaatimusta on korotettu, 1 1 luvun 2 §:n mukainen vakavaraisuuspääomavaatimus korvataan
vakavaraisuuspääomavaatimuksella, johon on sisällytetty käyttöön otettu pääomavaatimuksen korotus.
Edellä 10 luvun 10 §:n 2 momentissa tarkoitettua riskimar ginaalia laskettaessa
vakavaraisuuspääomavaatimus ei saa kuitenkaan sisältää tämän pykälän 1 momentin 4 kohdan nojalla
määrättyä pääomavaatimuksen korotusta.
Ilmoitusvelvollisuus ja toimenpiteet pääomavaatimusten jäädessä täyttymättä (20.3.2015/303)
5 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämättä jääminen
Vakuutusyhtiön on ilmoitettava Finanssivalvonnalle välittömästi, jos yhtiö havaitsee, ettei se enää täytä 1 1
luvun 2 §:ssä säädettyä vakavaraisuuspääomavaatimusta tai että vakavaraisuuspääomavaatimus saattaa jäädä
täyttämättä seuraavan kolmen kuukauden aikana.
Vakuutusyhtiön on toimitettava kahden kuukauden kuluessa vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämättä
jäämisen havaitsemisesta Finanssivalvonnan hyväksyttäväksi yhtiön taloudellisen aseman
tervehdyttämissuunnitelma.
Vakuutusyhtiön on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta yhtiö kuuden kuukauden kuluessa
pääomavaatimuksen täyttämättä jäämisen havaitsemisesta täyttää uudelleen
vakavaraisuuspääomavaatimuksen tai muuttaa riskiprofiiliaan vakavaraisuuspääomavaatimuksen
täyttämiseksi.
Finanssivalvonta voi tarvittaessa jatkaa 3 momentin mukaista määräaikaa kolmella kuukaudella.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 112/155Finanssivalvonta voi pyytää, että Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen toteaa
poikkeuksellisen epäsuotuisan tilanteen olemassaolon, jos vakuutus- tai jälleenvakuutusyritykset, joiden
osuus markkinoista tai asianomaisista vakuutuslajeista on merkittävä, eivät todennäköisesti pysty täyttämään
jotakin 3 momentissa säädetyistä vaatimuksista. V ain jos Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen on
todennut Finanssivalvonnan tai muun valvontaviranomaisen pyynnöstä poikkeuksellisen epäsuotuisan
tilanteen olemassaolon, Finanssivalvonta voi vielä pidentää 4 momentin mukaisesti jatkettua määräaikaa
kohtuullisella enintään seitsemän vuoden pituisella lisäajalla ottaen huomioon kaikki asiaan vaikuttavat
tekijät. Jos jatkettua määräaikaa vielä pidennetään, vakuutusyhtiön on toimitettava Finanssivalvonnalle
kolmen kuukauden välein selvitys, jossa esitetään toteutetut toimenpiteet ja se, miten yhtiö on edistynyt
vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämisessä tai riskiprofiilin muuttamisessa. (8.5.2020/321)
Edellä 5 momentissa tarkoitettu määräaika on peruutettava, jos 5 momentissa tarkoitettu selvitys osoittaa,
että vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämisessä tai riskiprofiilin muuttamisessa ei ole merkittävästi
edistytty vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämättä jäämisen toteamisen ja selvityksen toimittamisen
välisenä aikana.
6 § (20.3.2015/303)
Vähimmäispääomavaatimuksen täyttämättä jääminen
Vakuutusyhtiön on ilmoitettava Finanssivalvonnalle välittömästi, jos yhtiö havaitsee, ettei se enää täytä 1 1
luvun 4 §:ssä säädettyä vähimmäispääomavaatimusta tai että vaatimus saattaa jäädä täyttämättä seuraavan
kolmen kuukauden aikana.
Vakuutusyhtiön on toimitettava kuukauden kuluessa vähimmäispääomavaatimuksen täyttämättä jäämisestä
Finanssivalvonnan hyväksyttäväksi lyhyen aikavälin rahoitussuunnitelma. Rahoitussuunnitelmassa on
osoitettava, että yhtiö täyttää kolmen kuukauden kuluessa pääomavaatimuksen täyttämättä jäämisen
havaitsemisesta uudelleen vähimmäispääomavaatimuksen tai muuttaa riskiprofiiliaan siten, että
vähimmäispääomavaatimus täyttyy .
7 § (20.3.2015/303)
Tervehdyttämis- ja rahoitussuunnitelmassa esitettävät tiedot
Edellä 5 §:ssä tarkoitettuun yhtiön taloudellisen aseman tervehdyttämissuunnitelmaan ja 6 §:ssä tarkoitettuun
lyhyen aikavälin rahoitussuunnitelmaan on sisällytettävä ainakin:
1) arviot yleiskuluista ja palkkioista sekä muista hallintokustannuksista;
2) arviot tuloista ja menoista ensivakuutusliiketoiminnan sekä tulevan ja menevän jälleenvakuutuksen osalta;
3) taseen kehittymistä koskeva ennuste;
4) arviot 10 luvussa säädetyn vastuuvelan kattamiseen ja 1 1 luvussa säädettyjen pääomavaatimusten
täyttämiseen tarkoitetuista varoista; ja
5) jälleenvakuutusta koskevat periaatteet.
8 § (20.3.2015/303)
Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatiminen
Jos vakuutusyhtiö ei täytä 1 1 luvun 4 §:n tai työeläkevakuutusyhtiö ei täytä työeläkevakuutusyhtiöstä
annetun lain 17 §:n 2 momentin mukaista vähimmäispääomavaatimusta, hallituksen ja toimitusjohtajan on
viivytyksettä ja viimeistään kahden kuukauden kuluessa laadittava tilinpäätös ja toimintakertomus siltä
ajalta, jolta tilinpäätöstä ja toimintakertomusta ei vielä ole esitetty yhtiökokouksessa, sekä annettava ne
tilintarkastajalle tarkastettaviksi. Tällöin on noudatettava, mitä tämän lain 8 luvussa säädetään
tilinpäätöksestä ja toimintakertomuksesta sekä tilintarkastuslaissa tilintarkastuskertomuksesta. Jos
tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen aika käsittää myös edellisen tilikauden, tältä tilikaudelta on annettava
erillinen tilinpäätös ja toimintakertomus.
Jos hallitus ja toimitusjohtaja eivät ole tehneet 1 momentissa tarkoitetussa tilanteessa tilinpäätöstä ja
toimintakertomusta, Finanssivalvonnan tulee kehottaa hallitusta ja toimitusjohtajaa viivytyksettä laatimaan
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 113/155tilinpäätös ja toimintakertomus ja antamaan ne tilintarkastajien tarkastettaviksi. Jollei kehotusta noudateta,
Finanssivalvonnalla on oikeus laadituttaa tilinpäätös ja toimintakertomus ja antaa ne tilintarkastajien
tarkastettaviksi.
Turvaamistoimenpiteet
9 § (20.3.2015/303)
Luovutus- ja panttauskielto
Finanssivalvonta voi vakuutettujen etujen turvaamiseksi kieltää suomalaista vakuutusyhtiötä luovuttamasta
tai panttaamasta omaisuuttaan, jos:
1) vakuutusyhtiö ei täytä tämän lain 9 ja 10 luvussa säädettyjä vastuuvelkaa koskevia vaatimuksia;
2) vakuutusyhtiö ei täytä tämän lain 1 1 luvun 4 §:ssä tai työeläkevakuutusyhtiö ei täytä
työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 17 §:n 2 momentissa säädettyä vähimmäispääomavaatimusta; tai
3) vakuutusyhtiö ei täytä tämän lain 1 1 luvun 2 §:ssä säädettyä vakavaraisuuspääomavaatimusta tai
työeläkevakuutusyhtiön vakavaraisuuspääoma on alle työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 17 §:n 1
momentissa säädetyn vakavaraisuusrajan ja Finanssivalvonnalla on aihetta olettaa yhtiön tilan edelleen
heikkenevän tai jos se katsoo yhtiön olevan joutumassa tällaiseen tilaan.
(20.3.2015/319)
Finanssivalvonta voi 1 momentissa säädetyin edellytyksin kieltää vakuutusyhtiötä myös suorittamasta
vakuutuksen takaisinostoarvoa vakuutuksenottajille. Mitä tässä laissa säädetään omaisuuden luovutus- ja
panttauskiellosta, sovelletaan kieltopäätökseen 13 §:n 2 momentissa olevin poikkeuksin.
Finanssivalvonta voi pyytää niiden ET A-valtioiden valvontaviranomaisia, joissa yhtiö harjoittaa
vakuutustoimintaa 3 luvun 1 ja 6 §:n perusteella, ryhtymään kotivaltiossaan tämän pykälän 1 ja 2
momentissa tarkoitettuihin toimenpiteisiin.
Vakuutusyhtiön omaisuuden määrääminen luovutus- ja panttauskieltoon saa kestää enintään kolme
kuukautta. Finanssivalvonta voi erityisestä syystä päättää kiellon jatkamisesta enintään kolmella
kuukaudella.
10 §
Omaisuuden luovutus- ja panttauskiellon sisältö
Edellä 9 §:ssä tarkoitetusta V akuutusvalvontaviraston päätöksestä on käytävä ilmi päätöksen antamisen aika,
mihin omaisuuteen luovutus- ja panttauskielto kohdistuu ja kiellon voimassaoloaika, kiellon noudattamisen
valvontaa varten 1 1 §:n nojalla määrätty asiamies sekä muutoksenhaun vaikutus päätöksen
täytäntöönpanokelpoisuuteen.
11 §
Asiamiehen asettaminen ja asiamiehen oikeudet
Edellä 9 §:ssä tarkoitetussa tapauksessa Finanssivalvonnan on asetettava vakuutusyhtiöön
Finanssivalvonnasta annetun lain 29 §:ssä tarkoitettu asiamies. Asiamiehen tehtävänä on valvoa, että yhtiö
noudattaa omaisuuden luovutus- ja panttauskieltoa. Asiamiehellä on mainitun pykälän mukaisten valtuuksien
lisäksi oikeus päättää suostumuksen antamisesta tämän luvun 13 §:ssä tarkoitettuihin oikeustoimiin.
(19.12.2008/893)
Asiamiehellä on oikeus käyttää 1 momentissa tarkoitetun tehtävänsä suorittamisessa asiantuntijoita tai
avustajia siinä laajuudessa kuin se on tarkoituksenmukaista.
Finanssivalvonnan on annettava asiamiehelle todistus hänen määräämisestään 1 momentissa tarkoitettuun
tehtävään. (19.12.2008/893)
Asiamies on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän tässä pykälässä säädettyjä tehtäviä hoitaessaan on
virheellään tai laiminlyönnillään aiheuttanut vakuutusyhtiölle tai velkojalle taikka takaajalle tai vakuuden
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 114/155asettajalle.
12 §
Asiamiehen tiedonsaantioikeus
Vakuutusyhtiö on salassapitosäännösten estämättä velvollinen antamaan asiamiehelle tämän vaatimat tiedot
omaisuuden luovutus- ja panttauskiellon kannalta merkityksellisistä seikoista. V akuutusyhtiö on velvollinen
myötävaikuttamaan siihen, että asiamies voi asianmukaisesti hoitaa tehtävänsä.
13 § (20.3.2015/303)
Luovutus- ja panttauskiellon vaikutukset vakuutusyhtiön toimintaan
Omaisuuden luovutus- ja panttauskielto ei vaikuta vakuutusyhtiön hallituksen, toimitusjohtajan ja
mahdollisen hallintoneuvoston asemaan ja tehtäviin. V akuutusyhtiöllä säilyy omaisuuden luovutus- ja
panttauskiellon aikana valta määrätä toiminnastaan ja omaisuudestaan, jollei 2 momentista muuta johdu.
Vakuutusyhtiö saa luovuttaa tai pantata kiellon alaista omaisuuttaan vain, jos asiamies siihen suostuu. Kielto
ei estä omaisuuden tavanomaista käyttöä. Suostumus ei kuitenkaan ole tarpeen, jos kyseessä on yhtiön
tavanomaiseen liiketoiminnan harjoittamiseen kuuluva toimi, joka ei ole ehdoiltaan, merkitykseltään tai
riskiltään epätavallinen. Liiketoimeen, jonka arvo on suurempi kuin 1 000 000 euroa tai 1 prosenttia
vakuutusyhtiön 1 1 luvun 2 §:n mukaisen vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksytyn 12
luvun mukaisen oman varallisuuden ja vähimmäispääomavaatimuksen erotuksesta tai
työeläkevakuutusyhtiön työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 7 luvun mukaisesti lasketun
vakavaraisuuspääoman ja vähimmäispääomavaatimuksen erotuksesta, on aina haettava asiamiehen
suostumus. V akuutuksen takaisinostoarvoa ei kuitenkaan saa suorittaa vakuutuksenottajille ilman asiamiehen
suostumusta.
Kiellon vastainen toimi on pätemätön, paitsi jos toinen osapuoli ei tiennyt eikä hänen pitänytkään tietää, ettei
vakuutusyhtiöllä ollut oikeutta tehdä kyseistä oikeustointa.
14 §
Luovutus- ja panttauskiellon ensisijaisuus suhteessa erillistäytäntöönpanoon
Sen jälkeen, kun vakuutusyhtiön omaisuus on 9 §:ssä tarkoitetuin tavoin määrätty luovutus- ja
panttauskieltoon, tällaiseen omaisuuteen ei enää saa kohdistaa ulosmittausta tai turvaamistointa. Jos ennen
kiellon määräämistä omaisuuteen on jo kohdistettu ulosmittaus tai turvaamistoimi, täytäntöönpanoa voidaan
kuitenkin jatkaa sitä hakeneen velkojan lukuun.
15 §
Panttivelkojan asema
Mitä edellä tässä luvussa säädetään omaisuuden luovutus- ja panttauskiellosta sekä omaisuuteen
kohdistetusta ulosmittauksesta tai turvaamistoimesta, ei estä panttivelkojaa käyttämästä panttioikeuteen
perustuvia oikeuksiaan.
16 §
Kieltopäätöksestä ilmoittaminen valvontaviranomaisille ja sen julkaiseminen
Vakuutusvalvontaviraston on viipymättä ilmoitettava kaikkien muiden ET A-valtioiden vakuutustoimintaa
valvoville viranomaisille omaisuuden luovutus- ja panttauskieltoa koskevasta päätöksestään. V iraston on
myös viivytyksettä huolehdittava kieltoa koskevan päätöksen julkaisemisesta virallisessa lehdessä, Euroopan
unionin virallisessa lehdessä sekä tarvittaessa yhdessä tai useammassa päivälehdessä yhtiön kustannuksella.
Asiamiehen on pyydettävä, että omaisuuden luovutus- ja panttauskiellosta tehdään merkintä toisessa ET A-
valtiossa pidettävään kiinteistörekisteriin, kaupparekisteriin tai muuhun julkiseen rekisteriin, jos
rekisterimerkintä on kyseisen valtion lainsäädännön mukaan tehtävä tällaisesta toimenpiteestä.
17 §
Asiamiehen ilmoitusvelvollisuus viranomaisille
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 115/155Asiamiehen on viipymättä ilmoitettava V akuutusvalvontaviraston tekemästä omaisuuden luovutus- ja
panttauskieltoa sekä vakuutuksen takaisinostoarvon suorittamiskieltoa koskevasta päätöksestä Patentti- ja
rekisterihallitukselle ja ulosottoviranomaisille, sekä tässä tarkoitettujen viranomaisten on tehtävä merkintä
kaupparekisteriin ja erinäisistä omaisuuslajeista sekä kiinnityksistä pidettäviin rekistereihin. Sama koskee
kiellon peruuttamista tai sen lakkaamista muun syyn kuin määräajan päättymisen vuoksi.
Omaisuuden luovutus- ja panttauskielto tulee voimaan siitä riippumatta, onko 1 momentissa ja 16 §:n 1
momentissa tarkoitettu ilmoitus ja kuulutus toimitettu.
Mitä 1 momentissa ja 16 §:n 1 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos omaisuuden luovutus- ja
panttauskielto vaikuttaa yksinomaan vakuutusyhtiön sellaisten osakkaiden tai työntekijöiden oikeuksiin,
jotka eivät samalla ole vakuutuksenottajia. V akuutusvalvontavirasto päättää, miten tällaisesta toimenpiteestä
ilmoitetaan niille, joihin toimenpide vaikuttaa.
18 §
Ilmoituksessa annettavat tiedot
Edellä 16 §:n 1 momentissa ja 17 §:n 1 momentissa tarkoitetussa ilmoituksessa on mainittava 10 §:ssä
säädetyt seikat. Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavassa kuulutuksessa on lisäksi mainittava,
mitä lakia toimenpiteeseen sovelletaan.
19 §
Luovutus- ja panttauskiellosta ilmoittaminen velkojille
Asiamiehen on viipymättä ilmoitettava omaisuuden luovutus- ja panttauskiellon antamisesta
vakuutusvelkojille ja muille vakuutusyhtiön tunnetuille velkojille. Ilmoituksesta on käytävä ilmi 10 §:ssä
mainitut seikat. Ilmoitus on tehtävä joko suomeksi tai ruotsiksi. Jos vakuutussaatavan haltijana on velkoja,
jonka tavanomainen asuinpaikka, kotipaikka tai pääkonttori on toisessa ET A-valtiossa kuin Suomessa,
ilmoitus on kuitenkin tehtävä jollakin kyseisen ET A-valtion virallisella kielellä.
20 §
Luovutus- ja panttauskiellon oikeusvaikutusten voimassaolo
Omaisuuden luovutus- ja panttauskiellon oikeusvaikutukset ovat voimassa, kunnes kielto lakkaa 21 §:n
mukaisesti.
21 §
Luovutus- ja panttauskiellon peruuttaminen
Vakuutusvalvontaviraston on välittömästi peruutettava omaisuuden luovutus- ja panttauskielto, jos kiellolle
ei enää ole edellytyksiä. Kielto lakkaa 9 §:n 2 momentissa tarkoitetussa päätöksessä asetetun määräajan
päättyessä. Kielto lakkaa myös, jos vakuutusyhtiö asetetaan selvitystilaan tai sen omaisuus luovutetaan
konkurssiin.
22 § (19.12.2008/893)
Täytäntöönpano ja muutoksenhaku
Omaisuuden luovutus- ja panttauskieltoa koskevasta päätöksestä voidaan valittaa noudattaen, mitä
Finanssivalvonnasta annetussa laissa säädetään. V alitus on tehtävä 30 päivän kuluessa siitä, kun viraston
päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Asetukset ja määräykset sekä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle toimitettavat tiedot (20.3.2015/303)
23 §
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksenantovaltuudet
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella säädetään tarkemmin 17 §:n 1 momentissa tarkoitetusta
asiamiehen ilmoituksesta viranomaisille ja viranomaisten rekisteröintitehtävästä.
24 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan määräyksenantovaltuudet
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 116/155Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä:
1) 3 §:n 3–5 momentissa tarkoitetuista tiedoista, niitä koskevien asiakirjojen muodosta ja niiden
säännöllisestä toimittamisesta Finanssivalvonnalle;
2) 19 §:n 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen sisällöstä;
3) 7 §:ssä ja työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 20 §:ssä tarkoitetussa suunnitelmissa annettavista
tiedoista.
25 § (20.3.2015/303)
Valvontaan liittyvän säännöllisen raportointivelvollisuuden rajoittaminen
Jos Finanssivalvonta antaa 24 §:n 1 kohdan nojalla tarkempia määräyksiä yhtä vuotta lyhyemmistä
valvontaan liittyvän säännöllisen raportointivelvollisuuden määräajoista, Finanssivalvonta voi
yksittäistapauksessa päätöksellään rajoittaa raportointivelvollisuutta seuraavissa tapauksissa:
1) tietojen antaminen olisi liian suuri rasite vakuutusyhtiön liiketoimintaan liittyvien riskien laatuun ja
laajuuteen nähden;
2) tietojen antaminen ei ole tarpeen vakuutusyhtiön tehokasta valvontaa varten;
3) vapautus ei heikennä Euroopan unionin asianomaisten rahoitusjärjestelmien vakautta;
4) vakuutusyhtiö pystyy antamaan tiedot tapauskohtaisesti;
5) tiedot annetaan vähintään vuosittain.
Finanssivalvonta ei saa rajoittaa 26 luvun 2 §:ssä tarkoitettuun vakuutusyritysryhmään kuuluvan
vakuutusyhtiön valvontaan liittyvää säännöllistä raportointia, jos raportointi tapahtuu useammin kuin kerran
vuodessa. Finanssivalvonta saa kuitenkin yksittäistapauksessa rajoittaa vakuutusyhtiön
raportointivelvollisuutta, jos vakuutusyhtiö osoittaa, että useammin kuin vuosittain tapahtuva raportointi on
epätarkoituksenmukaista ottaen huomioon vakuutusyritysryhmän liiketoimintaan liittyvien riskien laatu ja
laajuus.
Valvontaan liittyvää säännöllistä raportointivelvollisuutta koskeva rajoitus myönnetään vain
vakuutusyhtiölle, joka edustaa enintään 20 prosenttia jäsenvaltion henki- ja vahinkovakuutusmarkkinoista tai
sen jälleenvakuutusmarkkinoista. Osuus vahinkovakuutusmarkkinoista lasketaan bruttomääräisten
vakuutusmaksutulojen perusteella ja osuus henkivakuutusmarkkinoista vakuutusteknisen vastuuvelan
bruttomäärän perusteella. Finanssivalvonnan on asetettava etusijalle pienimmät vakuutusyhtiöt päättäessään,
voidaanko vakuutusyhtiöihin soveltaa kyseisiä helpotuksia raportointivelvollisuudesta.
Vähimmäispääoman valvontaan liittyvästä säännöllisestä raportointivelvollisuudesta säädetään 1 1 luvussa.
26 § (20.3.2015/303)
Eräkohtaisesta raportointivelvollisuudesta vapauttaminen
Finanssivalvonta voi yksittäistapauksessa rajoittaa vakuutusyhtiön eräkohtaista raportointivelvollisuutta tai
vapauttaa sen siitä seuraavissa tapauksissa:
1) tietojen antaminen olisi liian suuri rasite vakuutusyhtiön liiketoimintaan liittyvien riskien laatuun ja
laajuuteen nähden;
2) tietojen antaminen ei ole tarpeen vakuutusyhtiön tehokasta valvontaa varten;
3) vapautus ei heikennä Euroopan unionin asianomaisten rahoitusjärjestelmien vakautta;
4) vakuutusyhtiö pystyy antamaan tiedot tapauskohtaisesti.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 117/155Finanssivalvonta ei saa vapauttaa 26 luvun 2 §:ssä tarkoitettuun vakuutusyritysryhmään kuuluvia
vakuutusyhtiöitä eräkohtaisesta raportointivelvollisuudesta. Finanssivalvonta saa kuitenkin
yksittäistapauksessa vapauttaa vakuutusyhtiön eräkohtaisesta raportointivelvollisuudesta, jos vakuutusyhtiö
osoittaa, että eräkohtainen raportointivelvollisuus on epätarkoituksenmukaista ottaen huomioon
vakuutusyritysryhmän liiketoimintaan liittyvien riskien laatu ja laajuus sekä rahoitusjärjestelmän vakaus.
Valvontaan liittyvää eräkohtaista raportointivelvollisuutta koskeva rajoitus tai vapautus myönnetään vain
vakuutusyhtiölle, joka edustaa enintään 20 prosenttia jäsenvaltion henki- ja vahinkovakuutusmarkkinoista tai
sen jälleenvakuutusmarkkinoista. Osuus vahinkovakuutusmarkkinoista lasketaan bruttomääräisten
vakuutusmaksutulojen perusteella ja osuus henkivakuutusmarkkinoista vakuutusteknisen vastuuvelan
bruttomäärän perusteella. Finanssivalvonnan on asetettava etusijalle pienimmät vakuutusyhtiöt päättäessään,
voidaanko vakuutusyhtiöihin soveltaa kyseisiä helpotuksia raportointivelvollisuudesta.
27 § (20.3.2015/303)
Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle toimitettavat tiedot pääomavaatimuksen korotuksista
Finanssivalvonnan on vuosittain toimitettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle tiedot
keskimääräisestä pääomavaatimuksen korotuksesta vakuutusyhtiötä kohden sekä edellisenä vuonna
määrätyistä korotuksista, jotka on esitettävä prosenttiosuuksina vakavaraisuuspääomavaatimuksesta.
Lisäksi Finanssivalvonnan on vuosittain toimitettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle erikseen
niiden vakuutusyhtiöiden ja niiden ryhmien määrä, joihin sovelletaan 25 luvun 25 §:ssä tai 26 luvun 43 §:ssä
tarkoitettua valvontaan liittyvää säännöllistä raportointivelvollisuutta koskevaa rajoitusta, erikseen niiden
vakuutusyhtiöiden ja niiden ryhmien määrä, joihin sovelletaan 25 luvun 26 §:ssä tai 26 luvun 43 §:ssä
tarkoitettua eräkohtaista raportointivelvollisuutta koskevaa vapautusta, sekä niiden pääomavaatimusten,
vakuutusmaksujen, vakuutusteknisen vastuuvelan ja varojen määrät erikseen prosenttiosuuksina jäsenvaltion
vakuutusyhtiöiden pääomavaatimusten, vakuutusmaksujen, vakuutusteknisen vastuuvelan ja varojen
kokonaismääristä.
27 a § (8.5.2020/321)
Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ja toisen ETA-valtion valvontaviranomaiselle toimitettavat tiedot
rahoitusedellytysten heikentymisestä, kehittymässä olevista riskeistä tai kuluttajansuojaan liittyvistä huolenaiheista
Jos Finanssivalvonta havaitsee, että suomalaisen vakuutusyhtiön rahoitusedellytykset heikentyvät tai
vakuutusyhtiö aiheuttaa muita kehittymässä olevia riskejä toisessa ET A-valtiossa palvelujen tarjoamisen
vapauden tai sijoittautumisvapauden perusteella harjoittamansa liiketoiminnan vuoksi, ja
rahoitusedellytysten heikentymisellä tai kehittymässä olevilla riskeillä voi olla rajat ylittäviä vaikutuksia,
Finanssivalvonnan on ilmoitettava asiasta Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ja asianomaisen
vastaanottavan ET A-valtion valvontaviranomaiselle.
Finanssivalvonta voi ilmoittaa Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ja asianomaisen kotivaltion
valvontaviranomaiselle myös, jos Finanssivalvonnalla on kuluttajansuojaan liittyviä vakavia ja perusteltuja
huolenaiheita.
Finanssivalvonta ja asianomaisen ET A-valtion valvontaviranomainen voivat saattaa 1 ja 2 momentissa
tarkoitetun asian Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen käsiteltäväksi ja pyytää sen apua, jos
Finanssivalvonta ja asianomaisen ET A-valtion valvontaviranomainen eivät pääse kahdenväliseen ratkaisuun.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen ilmoitusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia ja kattavia.
27 b § (8.5.2020/321)
Yhteistoimintafoorumit
Finanssivalvonta voi perustaa yhteistoimintafoorumin sovittuaan asiasta kaikkien muiden asianomaisten
ETA-valtioiden valvontaviranomaisten kanssa.
Finanssivalvonta voi pyytää Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista perustamaan
yhteistoimintafoorumin. Jos Finanssivalvonta tekee pyynnön, sen on otettava huomioon 27 a §:n 1
momentissa tarkoitetut seikat. Finanssivalvonta voi osallistua Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 118/155tai muiden asianomaisten ET A-valtioiden valvontaviranomaisten perustaman yhteistoimintafoorumin
toimintaan.
Finanssivalvonnan on omasta aloitteestaan ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen pyynnöstä
toimitettava kaikki tarpeelliset, riittävän yksityiskohtaiset ja kattavat tiedot oikea-
aikaisesti yhteistoimintafoorumille.
28 § (20.4.2018/235)
Ulkoistetun toiminnon tai tehtävän tarkastaminen
Ulkoistettua toimintoa tai tehtävää hoitavaa yritystä koskevasta Finanssivalvonnan tarkastusoikeudesta
säädetään Finanssivalvonnasta annetun lain 24 §:n 2 momentissa.
Jos vakuutusyhtiö on ulkoistanut toiminnon tai tehtävän yritykselle, joka sijaitsee toisessa ET A-valtiossa,
Finanssivalvonta voi tarkastaa itse tai edustajansa välityksellä yritykselle ulkoistettua toimintaa
toimipaikassa. Finanssivalvonnan on ennen tarkastuksen aloittamista ilmoitettava tarkastuksesta
asianomaisen ET A-valtion valvontaviranomaiselle. Finanssivalvonta voi myös pyytää asianomaisen ET A-
valtion valvontaviranomaista tarkastamaan ulkoistetun toiminnon tai tehtävän sen puolesta.
26 luku (20.3.2015/303)
Ryhmävalvonta ja ryhmän vakavaraisuuslaskenta
Määritelmät ja soveltamisala (20.3.2015/303)
1 § (20.3.2015/303)
Määritelmät
Tässä luvussa tarkoitetaan:
1) emoyrityksellä  yritystä, jolla on kirjanpitolain 1 luvun 5 §:ssä tarkoitetulla tavalla määräysvalta toisessa
yrityksessä sekä yritystä, jolla Finanssivalvonta katsoo olevan tosiasiallinen määräysvalta toisessa
yrityksessä;
2) tytäryrityksellä  yritystä, jossa emoyrityksellä on kirjanpitolain 1 luvun 5 §:ssä tarkoitetulla tavalla
määräysvalta ja yritystä, jossa Finanssivalvonta katsoo emoyrityksellä olevan tosiasiallinen määräysvalta;
3) omistusyhteydellä  sitä, että:
a) luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön ja yrityksen välille syntyy 1 luvun 10 §:ssä tarkoitettu merkittävä
sidonnaisuus;
b) kirjanpitolain 1 luvun 5 §:n 3 momentissa tarkoitetun määräysvallan kautta pidetään hallussa vähintään 20
prosenttia yrityksen äänivallasta tai osakkeista, jäsenosuuksista, takuuosuuksista tai yhtiöosuuksista;
c) luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö pitää hallussaan suoraan tai välillisesti äänivaltaa tai osakkeita,
jäsenosuuksia, takuuosuuksia tai yhtiöosuuksia sellaisessa yrityksessä, jossa Finanssivalvonta katsoo
tosiasiallisesti käytettävän huomattavaa vaikutusvaltaa;
4) osakasyrityksellä  emoyritystä tai oikeushenkilöä, jolla on omistusyhteys toisessa yrityksessä tai jota
johdetaan yhtenäiseltä pohjalta toisen yrityksen kanssa tehdyn sopimuksen taikka näiden yritysten
perustamiskirjan, yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräysten nojalla taikka jonka hallituksen tai siihen
verrattavan toimielimen enemmistöön kuuluu toisen yrityksen kanssa samoja henkilöitä;
5) osakasyrityksenä olevalla vakuutusyrityksellä  sellaista vakuutusyritystä, joka on osakasyrityksenä
vähintään yhdessä vakuutusyrityksessä tai kolmannen maan vakuutusyrityksessä;
6) sidosyrityksellä  tytäryritystä tai yritystä, jossa toisella yrityksellä on omistusyhteys tai jota johdetaan
yhtenäiseltä pohjalta toisen yrityksen kanssa tehdyn sopimuksen taikka näiden yritysten perustamiskirjan,
yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräysten nojalla taikka jonka hallituksen tai siihen verrattavan toimielimen
enemmistöön kuuluu toisen yrityksen kanssa samoja henkilöitä;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 119/1557) vakuutusyrityksellä  vakuutusyhtiötä, työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa tarkoitettua
työeläkevakuutusyhtiötä lukuun ottamatta, sekä vastaavaa ulkomaista vakuutuksenantajaa, jonka kotipaikka
on ET A-valtiossa;
8) kolmannen maan vakuutusyrityksellä  ulkomaista yritystä, joka harjoittaa ensi- tai jälleenvakuutusta ja
jonka kotipaikka ei ole ET A-valtiossa;
9) ryhmittymän omistusyhteisöllä  rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain 3 §:n 1
momentin mukaisen rahoitus- ja vakuutusryhmittymän muodostavan yritysryhmän emoyritystä, joka ei ole
säännelty yritys, sekä mainitun lain 3 §:n 3 momentin 2 kohdassa tarkoitetun ryhmittymän johdossa olevaa
yritystä;
10) monialaomistusyhteisöllä  emoyritystä, joka ei ole vakuutusyritys, kolmannen maan vakuutusyritys,
vakuutusomistusyhteisö eikä ryhmittymän omistusyhteisö ja jonka tytäryrityksistä vähintään yksi on tässä
laissa tarkoitettu vakuutusyritys;
11) ryhmävalvojalla  ryhmän ryhmävalvonnasta vastaavaa viranomaista;
12) valvontakollegiolla  ryhmään kuuluvien yritysten valvonnasta vastaavien valvontaviranomaisten pysyvää,
mutta joustavaa rakennetta yhteistyötä, koordinointia ja ryhmävalvontaa koskevan päätöksenteon
helpottamista varten;
13) Euroopan vakuutusvalvonta-asetuksella  Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja
lisäeläkeviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission
päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o
1094/2010; (20.4.2018/235)
14) ryhmänsisäisillä liiketoimilla  liiketoimia, joissa vakuutusyritykset ovat riippuvaisia suoraan tai
välillisesti saman ryhmän toisista yrityksistä tai sellaisesta luonnollisesta henkilöstä tai oikeushenkilöstä, jota
yhdistää ryhmän yritykseen 1 luvun 10 §:ssä tarkoitettu merkittävä sidonnaisuus, velvoitteen täyttämiseksi
riippumatta siitä, perustuuko velvoitteen täyttäminen sopimukseen ja tapahtuuko se maksua vastaan.
(20.4.2018/235)
Määriteltäessä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettua omistusyhteyttä välillisenä omistuksena pidetään myös
omistusta, joka saadaan laskukaavasta, jonka mukaan yritysten, jotka eivät kuulu samaan konserniin,
peräkkäiset omistukset kerrotaan keskenään. Samaan konserniin kuuluvien yritysten osalta niiden omistuksia
konsernin ulkopuolisessa yhtiössä pidetään suorana omistuksena.
KirjanpitoL 1336/1997 1 luku 5 §  3 mom. on kumottu L:lla kirjanpitolain muuttamisesta 1620/2015 .
2 § (20.3.2015/303)
Vakuutusyritysryhmä
Samaan vakuutusyritysryhmään ( ryhmä ) kuuluvia vakuutusyrityksiä on valvottava ryhmätasolla tämän luvun
mukaisesti.
Ryhmä muodostuu:
1) vakuutusyrityksestä, sen sidos- ja osakasyrityksistä ja osakasyrityksen sidosyrityksistä; tai
2) vakuutusyrityksistä, joiden välinen yhteys perustuu yritysten sopimuksella tai muulla tavalla luotuihin
kiinteisiin taloudellisiin suhteisiin edellyttäen, että jollakin kyseisistä yrityksistä on tosiasiallinen
määräysvalta muiden ryhmään kuuluvien yritysten päätöksiin, ja tämä yritys katsotaan emoyritykseksi ja
muut yritykset tytäryrityksiksi, ja että ryhmävalvoja vahvistaa etukäteen tällaisen ryhmän syntymisen; tässä
kohdassa tarkoitettuun ryhmään voi kuulua myös muita keskinäisiä yhteisöjä.
3 § (20.3.2015/303)
Soveltamisala ja ylin emoyritys
Jollei 7–9 §:stä muuta johdu, ryhmävalvontaa koskevia säännöksiä sovelletaan:
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 120/1551) osakasyrityksenä olevaan vakuutusyritykseen 1 1–49 §:n mukaisesti;
2) osakasyritykseen, joka ei ole vakuutusyritys, 1 1–20, 22, 27, 30, 33, 39–50 §:n mukaisesti;
3) vakuutusyritykseen, jonka emoyritys on sellainen vakuutusomistusyhteisö tai ryhmittymän
omistusyhteisö, jonka kotipaikka on ET A-valtiossa, 1 1–49 §:n mukaisesti;
4) vakuutusyritykseen, jonka emoyritys on sellainen vakuutusomistusyhteisö tai ryhmittymän
omistusyhteisö, jonka kotipaikka on kolmannessa maassa, tai kolmannen maan vakuutusyritys, 51–54 §:n
mukaisesti;
5) vakuutusyritykseen, jonka emoyritys on monialaomistusyhteisö, 50 §:n mukaisesti.
Ylimmällä emoyrityksellä tarkoitetaan:
1) ryhmärakenteen ylimmällä tasolla osakasyrityksenä olevaa vakuutusyritystä, vakuutusomistusyhteisöä tai
ryhmittymän omistusyhteisöä;
2) edellä 2 §:n 2 momentin 2 kohdassa emoyritykseksi katsottavaa vakuutusyritystä, jonka kotipaikka on
ETA-valtiossa.
Jos 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu osakasyrityksenä oleva vakuutusyritys tai 3 kohdassa tarkoitettu
vakuutusomistusyhteisö tai ryhmittymän omistusyhteisö on itse sellaisen ET A-valtiossa kotipaikkaa pitävän
vakuutusyrityksen, vakuutusomistusyhteisön tai ryhmittymän omistusyhteisön tytäryritys, 1 1–49 §:ää
sovelletaan ainoastaan ylimmän emoyrityksen tasolla.
Ryhmässä tulee olla vain yksi ylin emoyritys. Jos ryhmässä on useita emoyrityksiä taikka jos
vakuutusyritysten keskinäisistä omistus-, sopimus- tai tosiasiallisista määräysvaltasuhteista muodostuu useita
ryhmiä, ryhmävalvontaa koskevia säännöksiä sovelletaan ainoastaan vakuutusyrityksessä kirjanpitolain 1
luvun 5 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa käyttävän ylimmän emoyrityksen tasolla. Määräysvalta voi olla
ylimmällä emoyrityksellä yhdessä yhden tai useamman tytäryrityksensä kanssa taikka ylimmän
emoyrityksen tytäryrityksellä yksin tai yhdessä muiden tytäryritysten kanssa.
4 § (20.3.2015/303)
Ylin emoyritys Suomessa
Jos 3 §:ssä tarkoitetulla ylimmällä emoyrityksellä ei ole kotipaikkaa Suomessa, Finanssivalvonta voi päättää,
että 1 1–49 §:ää sovelletaan ryhmään kuuluvan, kotipaikkaa Suomessa pitävän ja kansallisesti ylimmän
emoyrityksen tasolla.
Finanssivalvonnan on ennen päätöksen tekemistä kuultava 3 §:ssä tarkoitettua ylintä emoyritystä ja sen
ryhmävalvojaa. Finanssivalvonnan on toimitettava perusteltu päätös ryhmävalvojalle ja ylimmälle
emoyritykselle.
Finanssivalvonta ei voi tehdä päätöstä tai pitää sitä voimassa, jos 3 §:ssä tarkoitettu ylin emoyritys on saanut
35 §:n mukaisesti suostumuksen siihen, että sen tytäryritykseen sovelletaan 36 ja 37 §:ssä säädettyä
vakavaraisuuspääomavaatimusta sekä sen ja vähimmäispääomavaatimusten täyttämättä jättämistä koskevia
säännöksiä.
Ryhmävalvoja (20.3.2015/303)
5 § (20.3.2015/303)
Ryhmävalvoja
Finanssivalvonta toimii Suomessa ryhmävalvojana, jos se on myöntänyt toimiluvan kaikille ryhmään
kuuluville vakuutusyrityksille, sekä 6 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa.
6 § (20.3.2015/303)
Ryhmävalvojan määräytyminen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 121/155Finanssivalvonta toimii ryhmävalvojana, jos se on myöntänyt toimiluvan osakasyrityksenä olevalle
vakuutusyritykselle.
Jos ryhmän ylin emoyritys ei ole vakuutusyritys, Finanssivalvonta toimii ryhmävalvojana:
1) jos se on myöntänyt toimiluvan vakuutusyritykselle, jonka emoyritys on vakuutusomistusyhteisö tai
ryhmittymän omistusyhteisö;
2) jos kyse on vakuutusomistusyhteisöstä tai ryhmittymän omistusyhteisöstä, jolla on kotipaikka Suomessa ja
ryhmässä on useita vakuutusyrityksiä, joista vähintään yhdelle Finanssivalvonta on myöntänyt toimiluvan;
3) jos ryhmän johdossa on vähintään kaksi vakuutusomistusyhteisöä tai ryhmittymän omistusyhteisöä, joiden
kotipaikat ovat eri ET A-valtioissa, ja kussakin näistä valtioista toimii vakuutusyritys ja Finanssivalvonta on
myöntänyt toimiluvan sille ryhmään kuuluvalle vakuutusyritykselle, jonka taseen loppusumma on suurin;
4) jos ryhmän ylin emoyritys on vakuutusomistusyhteisö tai ryhmittymän omistusyhteisö, jolla on kotipaikka
sellaisessa ET A-valtiossa, jossa ei toimi ryhmään kuuluvia vakuutusyrityksiä, ja Finanssivalvonta on
myöntänyt toimiluvan sille ryhmään kuuluvalle vakuutusyritykselle, jonka taseen loppusumma on suurin;
5) muussa kuin 1–4 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa, jos Finanssivalvonta on myöntänyt toimiluvan
vakuutusyritykselle, jonka taseen loppusumma on suurin.
Asianomaisen valvontaviranomaisen pyynnöstä Finanssivalvonta voi muiden ryhmän valvontaviranomaisten
kanssa päättää erityisistä syistä poiketa 1 ja 2 momentissa säädetyistä ryhmävalvojan määräytymisen
perusteista. Finanssivalvonnan on tehtävä tarpeelliset toimenpiteet yhteisen päätöksen tekemiseksi muiden
asianomaisten valvontaviranomaisten kanssa kolmen kuukauden kuluessa tällaisen pyynnön esittämisestä.
Ennen päätöksen tekemistä ryhmää on kuultava.
Jos Finanssivalvonta tai jokin 3 momentissa tarkoitetuista muista asianomaisista valvontaviranomaisista on
ennen yhteisen päätöksen tekemistä ja mainitussa momentissa säädetyn kolmen kuukauden määräajan
päättymistä saattanut asian Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen käsiteltäväksi Euroopan
vakuutusvalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti, Finanssivalvonnan on odotettava Euroopan vakuutus- ja
lisäeläkeviranomaisen ratkaisua ja yhteistä päätöstä tehtäessä toimittava sen mukaisesti.
Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana toimitettava perusteltu päätös ryhmälle sekä valvontakollegioon
kuuluville valvontaviranomaisille.
Finanssivalvonnan on tunnustettava tässä pykälässä tarkoitettu yhteinen päätös sitovaksi.
Siihen asti kunnes 3 momentissa tarkoitettu yhteinen päätös saadaan tehtyä, Finanssivalvonta toimii
ryhmävalvojana, jos tehtävä kuuluu sille 1 tai 2 momentin mukaisesti.
7 § (20.3.2015/303)
Ryhmävalvontaa koskevien tehtävien siirtäminen toiselle valvontaviranomaiselle
Finanssivalvonta voi tehdä sopimuksen ryhmävalvonnasta useita ET A-valtioita kattavan alaryhmän tasolla.
Finanssivalvonta voi tehdä tällaisen sopimuksen yhden tai useamman muun sellaisen ET A-valtion
valvontaviranomaisen kanssa, joka valvoo sellaista toista sidosyritystä, joka on kansallisen tason ylin
emoyritys ja jolla on kotipaikka kyseisessä ET A-valtiossa. Sopimus voidaan tehdä, jos se on
ryhmävalvonnan tehokkaan järjestämisen kannalta perusteltua. Tällöin valvontaviranomaisten on
perusteltava sopimuksensa sekä ryhmävalvojalle että ylimmälle emoyritykselle.
Jos Finanssivalvonta vastaa sopimuksen mukaan ryhmävalvonnasta, alaryhmän tasolla sovelletaan 10 §:ää.
Finanssivalvonta ei saa harjoittaa 4 §:n mukaista ryhmävalvontaa Suomessa, jos 1 momentissa tarkoitetun
sopimuksen perusteella toisen ET A-valtion valvontaviranomainen vastaa ryhmävalvonnasta. Tällöin
ryhmävalvontaan sovelletaan ryhmävalvojan valtion lakia. Sopimuksesta on laadittava kirjallinen
valvontapöytäkirja, joka on kaikkien asianomaisten valvontaviranomaisten allekirjoitettava ja josta on
ilmoitettava alaryhmän ylimmälle emoyritykselle.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 122/155Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana ilmoitettava 1 momentissa tarkoitetusta sopimuksesta
valvontakollegiolle 46 §:n mukaisesti.
Poikkeaminen ryhmävalvontaa koskevien säännösten soveltamisesta (20.3.2015/303)
8 § (20.3.2015/303)
Ryhmävalvonnan soveltamatta jättäminen
Finanssivalvonta voi ryhmään kuuluvan yrityksen hakemuksesta päättää, että tämän luvun säännöksiä ei
sovelleta siihen, jos:
1) yritys sijaitsee kolmannessa maassa, jossa on oikeudellisia esteitä tarpeellisten tietojen toimittamiselle;
2) yrityksellä on vain vähäinen merkitys ryhmävalvonnan tavoitteiden kannalta; tai
3) yrityksen sisällyttäminen ryhmävalvonnan piiriin ei ole ryhmävalvonnan tavoitteiden kannalta
tarkoituksenmukaista tai se on harhaanjohtavaa.
Ryhmävalvonnan ulkopuolelle voidaan jättää yksi tai useampia yrityksiä, jos sen tai niiden yhteinen merkitys
on valvonnan kannalta vähäinen.
Jos Finanssivalvonta katsoo, että vakuutusyritystä ei tarvitse sisällyttää ryhmävalvontaan 1 momentin 2 tai 3
kohdan perusteella, sen on kuultava muita asianomaisia valvontaviranomaisia ennen päätöksen tekemistä.
9 § (20.3.2015/303)
Rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta ja luottolaitostoiminnasta annettujen lakien soveltaminen
Jos ryhmittymän omistusyhteisöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän lain että rahoitus- ja
vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta,
Finanssivalvonta voi tarvittaessa toisen ET A-valtion toimivaltaista valvontaviranomaista kuultuaan päättää
soveltaa ryhmittymän omistusyhteisöön ainoastaan rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun
lain asiaa koskevaa säännöstä.
Jos ryhmittymän omistusyhteisöön sovelletaan vastaavia säännöksiä sekä tämän lain että
luottolaitostoiminnasta annetun lain (610/2014)  mukaisesti erityisesti riskiperusteisen valvonnan osalta,
Finanssivalvonta voi yhteisestä sopimuksesta toisen ET A-valtion toimivaltaisen valvontaviranomaisen
kanssa päättää soveltaa ainoastaan joko tätä lakia tai luottolaitostoiminnasta annettua lakia riippuen siitä,
kumman sektorin merkitys on rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain 4 §:n 2 momentin
1 kohdan mukaisella tavalla laskettuna ryhmässä suurempi.
Finanssivalvonnan on toimitettava perusteltu päätös ryhmittymän omistusyhteisölle sekä ilmoitettava 1 ja 2
momentin nojalla tekemästään päätöksestä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle ja Euroopan
valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY
muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1093/2010 tarkoitetulle Euroopan pankkiviranomaiselle.
10 § (20.3.2015/303)
Suomalaisen ylimmän emoyrityksen ryhmävalvonta
Finanssivalvonta voi rajoittaa ryhmävalvontaa koskevien vaatimusten soveltamisen 4 §:ssä tarkoitetun
kansallisesti ylimmän emoyrityksen taloudelliseen asemaan tai osaan siitä, jos se on ryhmävalvonnan
tehokkaan järjestämisen kannalta perusteltua toisen ET A-valtion ryhmävalvojan ryhmävalvontaa koskevien
päätösten tai toimenpiteiden johdosta.
Jos Finanssivalvonta päättää soveltaa suomalaiseen ylimpään emoyritykseen ryhmän vakavaraisuutta
koskevia säännöksiä:
1) sen on tunnustettava sitovaksi se menetelmän valinta, jonka 3 §:ssä tarkoitetun ylimmän emoyrityksen
ryhmävalvoja on tehnyt 15 §:ssä säädettyä päätöstä vastaavasti ryhmän vakavaraisuuden laskemiseksi, ja
sovellettava sitä;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 123/1552) sen on tunnustettava 28 tai 32 §:ssä säädettyä vastaavasti hyväksytty sisäinen malli;
3) suomalainen ylin emoyritys ei saa hakea 35 §:n mukaisesti suostumusta, jolla sallittaisiin 36 ja 37 §:ssä
säädettyjen vakavaraisuuspääomavaatimusta sekä sen ja vähimmäispääomavaatimusten täyttämättä jäämistä
koskevien menettelyjen käyttäminen johonkin sen tytäryritykseen.
Jos 3 §:ssä tarkoitettu ylin emoyritys on saanut 28 tai 32 §:ssä säädettyä vastaavasti luvan laskea ryhmän
vakavaraisuuspääomavaatimuksen sisäisen mallin perusteella ja Finanssivalvonta katsoo, että suomalaisen
ylimmän emoyrityksen riskiprofiili poikkeaa merkittävästi 3 §:ssä tarkoitetun emoyrityksen sisäisen mallin
oletuksista ja jos suomalainen ylin emoyritys ei ratkaise Finanssivalvonnan havaitsemia ongelmia,
Finanssivalvonta voi päättää määrätä 25 luvun 4 §:n mukaisen pääomavaatimuksen korotuksen kansallisen
alaryhmän vakavaraisuuspääomavaatimukseen. Jos pääomavaatimuksen korottaminen ei poikkeuksellisissa
tilanteissa ole perusteltua, Finanssivalvonta voi vaatia suomalaista ylintä emoyritystä laskemaan ryhmän
vakavaraisuuspääomavaatimuksen standardikaavan perusteella.
Finanssivalvonnan on toimitettava perusteltu päätös ryhmävalvojalle ja ylimmälle emoyritykselle.
Ryhmän vakavaraisuus (20.3.2015/303)
11 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttäminen ja laskeminen
Osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen tai ryhmään kuuluvien vakuutusyritysten on varmistettava, että
ryhmän oma varallisuus on jatkuvasti laadultaan ja määrältään riittävä täyttämään 14–33 §:n mukaisesti
lasketun ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimuksen.
Jos ryhmän ylimpänä emoyrityksenä on vakuutusomistusyhteisö tai sellainen ryhmittymän omistusyhteisö,
jonka kotipaikka on ET A-valtiossa, ryhmän vakavaraisuus on laskettava vakuutusomistusyhteisön tai
ryhmittymän omistusyhteisön tasolla 14–33 §:n mukaisesti. V akuutusomistusyhteisöön ja ryhmittymän
omistusyhteisöön sovelletaan tällöin 1 1 luvun säännöksiä vakavaraisuuspääomavaatimuksesta sekä 12 luvun
säännöksiä omasta varallisuudesta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen tai ryhmään kuuluvan
vakuutusyrityksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle viipymättä, jos ryhmän
vakavaraisuuspääomavaatimusta ei enää täytetä tai että se saattaa jäädä täyttämättä seuraavan kolmen
kuukauden aikana. Menettelyssä noudatetaan tällöin 25 luvun 5 §:ää. T arvittaessa Finanssivalvonnan on
kuultava valvottavan ryhmävalvonnasta vastaavaa valvontaviranomaista ennen tervehdyttämissuunnitelman
laatimista koskevan määräajan pidennystä.
Saatuaan 3 momentin mukaisen ilmoituksen Finanssivalvonnan on viipymättä ilmoitettava asiasta muille
valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille, joiden on analysoitava ryhmän tilanne.
12 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuuden laskentatiheys
Ryhmän ylimmän emoyrityksen on tehtävä 1 1 §:ssä tarkoitetut laskelmat vähintään kerran vuodessa.
Ryhmän ylimmän emoyrityksen tai ryhmään kuuluvan yrityksen, jonka Finanssivalvonta on nimennyt
kuultuaan ryhmää ja asianomaisia valvontaviranomaisia, on ilmoitettava laskentaan tarvittavat tiedot ja
laskennan tulokset Finanssivalvonnalle.
Ryhmän ylimmän emoyrityksen on jatkuvasti tarkkailtava ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimusta. Jos
ryhmän riskit poikkeavat merkittävästi ryhmän viimeisimmän ryhmävalvojalle ilmoitetun
vakavaraisuuspääomavaatimuksen oletuksista, ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus on viipymättä
laskettava uudelleen ja ilmoitettava Finanssivalvonnalle.
13 § (20.3.2015/303)
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskeminen Finanssivalvonnan vaatimuksesta
Jos Finanssivalvonnalla on perusteltua syytä olettaa, että ryhmän riskit ovat merkittävästi muuttuneet
viimeisimmästä vakavaraisuuspääomavaatimuksen ilmoittamisesta, Finanssivalvonta voi vaatia ryhmän
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 124/155vakavaraisuuspääomavaatimuksen uudelleen laskemista.
Laskentamenetelmien valinta ja yleiset periaatteet (20.3.2015/303)
14 § (20.3.2015/303)
Tekniset periaatteet ja oletusmenetelmä
Edellä 1 1 §:ssä tarkoitettu vakavaraisuuslaskelma on laadittava tässä luvussa tarkoitettuja teknisiä periaatteita
noudattaen. Ellei 15 §:stä muuta johdu, vakavaraisuus on laskettava 26–29 §:ssä säädetyllä
konsernitilinpäätökseen perustuvalla menetelmällä.
Lisäksi konsernitilinpäätökseen perustuvasta menetelmästä säädetään komission asetuksen II osaston I luvun
2 jaksossa.
15 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan päätös menetelmästä
Jollei ryhmän vakavaraisuuden laskemiseen ole asianmukaista soveltaa konsernitilinpäätökseen perustuvaa
menetelmää, Finanssivalvonta voi päättää kuultuaan ryhmää ja asianomaisia valvontaviranomaisia, että
ryhmään sovelletaan 31–33 §:ssä säädettyä vähennys- ja yhteenlaskumenetelmää tai mainittujen
menetelmien yhdistelmää.
Lisäksi menetelmän valinnasta säädetään komission asetuksen II osaston I luvun 1 jaksossa.
16 § (20.3.2015/303)
Suhteellisen osuuden huomioon ottaminen
Ryhmän vakavaraisuuden laskennassa on otettava huomioon osakasyrityksen suhteellinen osuus sen
sidosyrityksessä. Suhteellisella osuudella tarkoitetaan:
1) konsernitilinpäätökseen perustuvassa menetelmässä konsernitilinpäätöksen laadinnassa käytettävää
prosenttimäärää;
2) vähennys- ja yhteenlaskumenetelmässä osakasyrityksen suoraan tai välillisesti omistaman pääoman
osuutta sidosyrityksessä.
Jos sidosyrityksenä on tytäryritys, jolla ei ole riittävästi hyväksyttävää omaa varallisuutta
vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseksi, ryhmän vakavaraisuuden laskennassa on otettava
huomioon tytäryrityksen hyväksyttävän oman varallisuuden ja vakavaraisuuspääomavaatimuksen erotus
kokonaisuudessaan sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään. Finanssivalvonnan suostumuksella
tytäryrityksen vakavaraisuusvaje voidaan kuitenkin ottaa huomioon suhteellisesti, jos pääomasta osuuden
omistavan emoyrityksen vastuu on rajattu kyseiseen pääomaosuuteen.
17 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan määrittämä suhteellinen osuus
Finanssivalvonta ryhmävalvojana määrittää ryhmää ja asianomaisia valvontaviranomaisia kuultuaan
suhteellisen osuuden, joka otetaan huomioon vakavaraisuuden laskennassa, jos:
1) joidenkin ryhmän yritysten välillä ei ole pääomasidoksia;
2) Finanssivalvonta on päättänyt, että suoraa tai välillistä osuutta yrityksen äänivallasta tai pääomasta on
pidettävä omistusyhteytenä yrityksessä käytettävän huomattavan vaikutusvallan vuoksi; taikka
3) Finanssivalvonta on päättänyt yrityksen olevan toisen yrityksen emoyritys sen vuoksi, että yrityksellä on
tosiasiallinen määräysvalta toisessa yrityksessä.
18 § (20.3.2015/303)
Hyväksyttävän oman varallisuuden kaksinkertaisen käytön estäminen
Vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävää omaa varallisuutta ei saa käyttää ryhmän
vakavaraisuuden laskennassa kahteen kertaan eri vakuutusyritysten välillä.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 125/155Laskelmaan ei saa ottaa mukaan:
1) merkittyä, maksamatta olevaa pääomaa, joka mahdollisesti rasittaa osakasyritystä;
2) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen merkittyä, maksamatta olevaa pääomaa, joka mahdollisesti
rasittaa sidosyrityksenä olevaa vakuutusyritystä;
3) sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen merkittyä, maksamatta olevaa pääomaa, joka mahdollisesti
rasittaa saman osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen toista sidosyrityksenä olevaa vakuutusyritystä.
Jollei 26–31 §:ssä toisin säädetä, laskelmaan ei saa ottaa mukaan:
1) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen varoja, jotka ovat sen sidosyrityksenä olevan
vakuutusyrityksen hyväksyttävää omaa varallisuutta;
2) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen varoja, jotka ovat
osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen hyväksyttävää omaa varallisuutta; ja
3) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen varoja, jotka ovat
osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen muun sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen hyväksyttävää
omaa varallisuutta.
Jollei 2 tai 3 momentista muuta johdu, laskelmaan voidaan ottaa mukaan seuraavat erät, jos ne voidaan
hyväksyä sidosyrityksen hyväksyttävään omaan varallisuuteen:
1) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen sidosyrityksenä olevan henkivakuutusyhtiön 12 luvun 4 §:ssä
tarkoitettu ylijäämävarallisuus tai sitä vastaava muun ET A-valtion laissa tarkoitettu ylijäämävarallisuus;
2) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen merkitty ,
maksamatta oleva pääoma.
Jos Finanssivalvonta katsoo, että muuta kuin 4 momentissa tarkoitettua sidosyrityksenä olevan
vakuutusyrityksen vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävää oman varallisuuden erää ei
tosiasiassa voida käyttää sen osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen hyväksyttävänä omana
varallisuutena, erä voidaan ottaa mukaan laskelmaan vain sidosyrityksen vakavaraisuuspääomavaatimuksen
täyttämiseen hyväksyttävään määrään saakka.
Edellä 4 ja 5 momentissa tarkoitetun hyväksyttävän oman varallisuuden kokonaismäärä ei saa ylittää
sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen vakavaraisuuspääomavaatimusta.
Osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen hyväksyttävän oman
varallisuuden erä, jolle on haettava ennalta 12 luvun 5 §:ssä tarkoitettu Finanssivalvonnan tai vastaava muun
ETA-valtion valvontaviranomaisen suostumus, voidaan ottaa mukaan laskelmaan vain, jos sidosyrityksen
valvonnasta vastaava valvontaviranomainen on hyväksynyt erän asianmukaisesti.
19 § (20.3.2015/303)
Ryhmän sisäisen pääomituksen huomiotta jättäminen
Ryhmän vakavaraisuutta laskettaessa ei saa ottaa huomioon vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen
hyväksyttävää oman varallisuuden erää, joka on peräisin keskinäisestä rahoituksesta osakasyrityksenä olevan
vakuutusyrityksen ja sen:
1) sidosyrityksen;
2) osakasyrityksen; tai
3) osakasyrityksen toisen sidosyrityksen välillä.
Ryhmän vakavaraisuutta laskettaessa ei saa ottaa huomioon osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen
sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävää
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 126/155oman varallisuuden erää, jos se on peräisin keskinäisestä rahoituksesta osakasyrityksenä olevan
vakuutusyrityksen toisen sidosyrityksen kanssa.
Rahoitusta on pidettävä keskinäisenä ainakin, jos vakuutusyritys tai sen sidosyritys omistaa osakkeita,
takuuosuuksia tai maksetun pohjarahaston osuuksia sellaisessa yrityksessä tai antaa lainaa sellaiselle
yritykselle, joka suoraan tai välillisesti omistaa kyseisen vakuutusyrityksen hyväksyttävään omaan
varallisuuteen luettavia eriä.
Lisäksi ryhmän sisäisen pääomituksen huomiotta jättämisestä säädetään komission asetuksen III osaston I
luvun 2 jaksossa.
20 § (20.3.2015/303)
Varojen ja velkojen arvostaminen
Ryhmän vakavaraisuutta laskettaessa varat ja velat on arvostettava 10 luvun 1 §:n mukaisesti.
Lisäksi ryhmän varojen, velkojen ja vastuuvelan arvostamisesta, laskentamenetelmien valinnasta ja niiden
soveltamisesta säädetään komission asetuksen III osaston I luvun 2 jaksossa.
Laskentamenetelmien soveltaminen (20.3.2015/303)
21 § (20.3.2015/303)
Sidosyrityksenä olevat vakuutusyritykset
Ryhmän vakavaraisuuslaskelmaan on otettava mukaan kaikki osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen
sidosyrityksenä olevat vakuutusyritykset.
Jos sidosyrityksenä olevalla vakuutusyrityksellä on kotipaikka toisessa ET A-valtiossa, laskelmassa otetaan
huomioon sidosyrityksen osalta kyseisessä ET A-valtiossa säädetty vakavaraisuuspääomavaatimus ja sen
täyttämiseen hyväksyttävissä oleva oma varallisuus.
22 § (20.3.2015/303)
Välilliset omistukset vakuutusomistusyhteisön ja ryhmittymän omistusyhteisön kautta
Laskettaessa ryhmän vakavaraisuutta sellaisen vakuutusyrityksen osalta, jolla on vakuutus-omistusyhteisön
tai ryhmittymän omistusyhteisön kautta omistusyhteys sidosyrityksenä olevaan vakuutusyritykseen tai
sidosyrityksenä olevaan kolmannen maan vakuutusyritykseen, vakuutusomistusyhteisön tai ryhmittymän
omistusyhteisön tilanne on otettava huomioon laskelmassa. (17.12.2015/1514)
Vakuutusomistusyhteisöön tai ryhmittymän omistusyhteisöön sovelletaan tällöin 1 1 luvun säännöksiä
vakavaraisuuspääomavaatimuksesta ja 12 luvun säännöksiä hyväksyttävästä omasta varallisuudesta.
Jos 1 momentissa tarkoitetulla vakuutusomistusyhteisöllä tai ryhmittymän omistusyhteisöllä on
etuoikeudeltaan huonompaa lainaa tai muuta hyväksyttävää omaa varallisuutta, johon sovelletaan 12 luvun
11 §:n mukaista rajoitusta, siitä on vakavaraisuuspääomanvaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävää omaa
varallisuutta se osuus, joka saadaan laskemalla 12 luvun 1 1 §:n mukaisia rajoituksia noudattaen
ryhmätasolla.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun vakuutusomistusyhteisön tai ryhmittymän omistusyhteisön hyväksyttävää
omaa varallisuutta, jolle on haettava ennalta 12 luvun 5 §:ssä tarkoitettu Finanssivalvonnan tai vastaava
muun ET A-valtion valvontaviranomaisen suostumus, voidaan ottaa mukaan ryhmän
vakavaraisuuslaskelmaan ainoastaan, jos ryhmävalvoja on sen hyväksynyt.
23 § (20.3.2015/303)
Sidosyrityksinä olevat kolmannen maan vakuutusyritykset
Jos osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen osalta lasketaan ryhmän vakavaraisuutta 31 §:ssä
tarkoitetulla vähennys- tai yhteenlaskumenetelmällä, sidosyrityksenä olevaa kolmannen maan
vakuutusyritystä käsitellään tämän laskelman tekemiseksi vastaavasti kuin sidosyrityksenä olevaa
vakuutusyritystä. Jos kolmannen maan vakuutusyrityksen kotivaltio edellyttää vakuutusyritykseltä
toimilupaa ja vähintään 10–12 luvussa säädettyjä vaatimuksia vastaavaa vakavaraisuusjärjestelmää,
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 127/155laskelmassa voidaan ottaa vakuutusyrityksen osalta huomioon sen kotivaltiossa säädetty
vakavaraisuuspääomavaatimus sekä sen täyttämiseen hyväksyttävä oma varallisuus.
Jos Euroopan komissio ei ole antanut kolmannen maan vakavaraisuusjärjestelmän vastaavuutta koskevaa
päätöstä, Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana tarkastettava 1 momenttia sovellettaessa kolmannen maan
vakavaraisuusjärjestelmän vastaavuus. T arkastus on tehtävä osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen
pyynnöstä, tai Finanssivalvonta voi tehdä sen omasta aloitteestaan. Ennen vastaavuutta koskevan päätöksen
tekemistä Finanssivalvonnan on kuultava asiassa muita asianomaisia valvontaviranomaisia. Euroopan
vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen voi avustaa Finanssivalvontaa tarkastuksessa ja kuulemisessa.
Jos Euroopan komissio on antanut vastaavuutta koskevan delegoidun asetuksen, Finanssivalvonnan on
ryhmävalvojana tehtävä päätös komission delegoidussa asetuksessa hyväksyttyjen perusteiden mukaisesti.
Lisäksi jos komissio on antanut päätöksen, jonka mukaan kolmannen maan valvontajärjestely on tilapäisesti
vastaava, kyseinen kolmas maa katsotaan vastaavaksi 1 momenttia sovellettaessa.
Finanssivalvonta ryhmävalvojana ei saa tehdä kolmatta maata koskevaa päätöstä, joka on ristiriidassa
kyseistä kolmatta maata koskevan aiemmin tehdyn päätöksen kanssa, ellei se ole tarpeen 10–12 luvussa
säädetyn vakavaraisuusjärjestelyn ja kolmannen maan valvontajärjestelyn merkittävien muutosten huomioon
ottamiseksi.
24 § (20.3.2015/303)
Sidosyrityksinä olevat luottolaitokset, sijoituspalveluyritykset ja rahoituslaitokset
Laskettaessa ryhmän vakavaraisuutta luottolaitoksen, sijoituspalveluyrityksen tai rahoituslaitoksen
osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen osalta osakasyrityksenä oleva vakuutusyritys voi käyttää
finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta
sekä neuvoston direktiivien 73/239/ETY , 79/267/ETY , 92/49/ETY , 92/96/ETY , 93/6/ETY ja 93/22/ETY ja
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY ja 2000/12/EY muuttamisesta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/87/EY liitteessä I vahvistettuja menetelmiä 1 ja 2. Menetelmää 1
voidaan käyttää kuitenkin vain, jos Finanssivalvonta on varmistunut konserniyhtiöiden yhtenäisen
johtamisen ja sisäisen valvonnan riittävästä tasosta. V alittua menetelmää on käytettävä johdonmukaisesti.
Poiketen siitä, mitä 1 momentissa säädetään, Finanssivalvonta voi ryhmävalvojana päättää osakasyrityksenä
olevan vakuutusyrityksen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, että osakasyrityksenä olevaa vakuutusyritystä
koskevasta ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävästä omasta varallisuudesta
vähennetään osakkuudet 1 momentissa tarkoitetuissa yrityksissä.
25 § (20.3.2015/303)
Tarvittavien tietojen puuttuminen
Jos Finanssivalvonnalla ei ole käytettävissään vakuutusyritystä koskevaan ryhmän vakavaraisuuslaskelmaan
tarvittavia tietoja sidosyrityksestä, jonka kotipaikka on ET A-valtiossa tai kolmannessa maassa,
sidosyrityksen kirjanpitoarvo osakasyrityksenä olevassa vakuutusyrityksessä on vähennettävä ryhmän
vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävästä omasta varallisuudesta.
Sidosyrityksen toteutumattomia voittoja ei saada lukea hyväksyttävään omaan varallisuuteen.
Laskentamenetelmät (20.3.2015/303)
26 § (20.3.2015/303)
Konsernitilinpäätökseen perustuva menetelmä
Osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen ryhmän vakavaraisuus on laskettava konsernitilinpäätöstiedoista
vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävän oman varallisuuden ja
vakavaraisuuspääomavaatimuksen erotuksena.
Konsernitilinpäätöstietoihin perustuvaan hyväksyttävän oman varallisuuden laskemiseen sovelletaan 1 1 ja 12
lukua.
27 § (20.3.2015/303)
Konsernitilinpäätökseen perustuva vakavaraisuuspääomavaatimus
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 128/155Konsernitilinpäätökseen perustuva ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus ( ryhmän konsolidoitu
vakavaraisuuspääomavaatimus ) on laskettava 1 1 luvun mukaisella standardikaavalla tai hyväksytyllä
ryhmän sisäisellä mallilla.
Ryhmän konsolidoitu vakavaraisuuspääomavaatimus on vähintään osakasyrityksenä olevien
vakuutusyritysten 1 1 luvun 4 §:ssä tarkoitettujen vähimmäispääomavaatimusten ja sidosyrityksinä olevien
vakuutusyritysten vähimmäispääomavaatimusten suhteellisten osuuksien summa.
Edellä 2 momentissa tarkoitetun ryhmän konsolidoidun vähimmäisvakavaraisuuspääomavaatimuksen on
täytyttävä 12 luvun 1 1 §:n 2 momentissa tarkoitetulla hyväksyttävällä omalla perusvarallisuudella.
Päätettäessä siitä, onko oman perusvarallisuuden erä hyväksyttävä ryhmän konsolidoidun
vähimmäisvakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseksi, sovelletaan 16–25 §:ää ja 25 luvun 6 §:ää.
28 § (20.3.2015/303)
Valvontaviranomaisten päätös ryhmän sisäisestä mallista
Jos vakuutusyritys ja sen sidosyritykset tai vakuutusomistusyhteisön taikka ryhmittymän omistusyhteisön
sidosyritykset yhdessä hakevat suostumusta laskea ryhmän konsolidoitu vakavaraisuuspääomavaatimus ja
ryhmään kuuluvien vakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimus sisäisellä mallilla, hakemus on
toimitettava ryhmävalvojalle.
Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana viipymättä ilmoitettava hakemuksen vastaanottamisesta muille
valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle sekä
toimitettava niille täydellinen hakemus mukaan lukien vakuutusyhtiön toimittamat asiakirjat.
Finanssivalvonnan tai muun asianomaisen valvontaviranomaisen pyynnöstä Euroopan vakuutus- ja
lisäeläkeviranomainen voi antaa teknistä apua sitä pyytäneelle valvontaviranomaiselle hakemuksia koskevien
päätösten osalta. (8.5.2020/321)
Finanssivalvonnan on yhdessä muiden valvontaviranomaisten kanssa päätettävä suostumuksen antamisesta ja
siihen liittyvistä mahdollisista ehdoista. Finanssivalvonnan on toimitettava ratkaisuehdotuksensa muille
asianomaisille valvontaviranomaisille viiden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta.
Finanssivalvonnan on tehtävä tarpeelliset toimenpiteet yhteisen päätöksen tekemiseksi muiden asianomaisten
valvontaviranomaisten kanssa kuuden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta.
Jos yhteistä päätöstä ei kuitenkaan tehdä kuuden kuukauden määräajassa eikä mikään asianomaisista
valvontaviranomaisista ole pyytänyt Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ratkaisua taikka jos
Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ei tee päätöstä Euroopan vakuutusvalvonta-asetuksen 19
artiklan 3 kohdan mukaisesti, Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana tehtävä päätös asiassa.
Finanssivalvonnan on otettava päätöksessä huomioon muiden asianomaisten valvontaviranomaisten
näkemykset. (8.5.2020/321)
Jos Finanssivalvonta tai jokin 2 momentissa tarkoitetuista muista asianomaisista valvontaviranomaisista on
ennen yhteisen päätöksen tekemistä ja 4 momentissa säädetyn kuuden kuukauden määräajan päättymistä
saattanut asian Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen käsiteltäväksi Euroopan vakuutusvalvonta-
asetuksen 19 artiklan mukaisesti, Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana toimiessaan odotettava Euroopan
vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ratkaisua ja toimittava sen mukaisesti.
Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana toimitettava perusteltu päätös hakijalle sekä muille asianomaisille
valvontaviranomaisille.
Finanssivalvonnan on tunnustettava tässä pykälässä tarkoitettu yhteinen päätös sekä ryhmävalvojana
toimivan muun asianomaisen valvontaviranomaisen päätös asiassa sitovaksi.
29 § (20.3.2015/303)
Vakuutusyhtiön pääomavaatimuksen korottaminen ryhmän sisäistä mallia sovellettaessa
Jos Finanssivalvonta katsoo, että sen valvonnassa olevan vakuutusyhtiön riskiprofiili poikkeaa merkittävästi
ryhmälle hyväksytyn sisäisen mallin oletuksista ja vakuutusyhtiö ei ratkaise Finanssivalvonnan havaitsemia
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 129/155ongelmia, Finanssivalvonta voi 25 luvun 4 §:n mukaisesti korottaa vakuutusyhtiön sisäisellä mallilla
laskettua vakavaraisuuspääomavaatimusta.
Jos vakavaraisuuspääomavaatimuksen korottaminen ei ole poikkeuksellisissa tilanteissa perusteltua,
Finanssivalvonta voi vaatia 1 momentissa tarkoitettua vakuutusyhtiötä laskemaan
vakavaraisuuspääomavaatimuksen 1 1 luvun 1–18 §:n mukaisella standardikaavalla. Finanssivalvonta voi 25
luvun 4 §:n 2 momentin mukaisissa tilanteissa korottaa kyseisen vakuutusyrityksen standardikaavalla
laskettua vakavaraisuuspääomavaatimusta.
Finanssivalvonnan on toimitettava perusteltu päätös vakuutusyritykselle sekä valvontakollegioon kuuluville
valvontaviranomaisille.
30 § (20.3.2015/303)
Ryhmän pääomavaatimuksen korottaminen konsernitilinpäätökseen perustuvaa menetelmää sovellettaessa
Selvittäessään riskiprofiilin asianmukaisuutta vakavaraisuuspääomavaatimuksessa Finanssivalvonnan on
ryhmävalvojana kiinnitettävä erityistä huomiota 25 luvun 4 §:n 2 momentin mukaisten olojen ilmenemiseen
ryhmätasolla etenkin, jos:
1) ryhmään kohdistuvat erityisriskit ovat vaikeasti mitattavissa eikä niitä oteta laskennassa riittävästi
huomioon; tai
2) asianomaiset valvontaviranomaiset ovat 29 §:n ja 25 luvun 4 §:n mukaisesti korottaneet sidosyrityksinä
olevien vakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimusta.
Jos ryhmän riskiprofiilia ei oteta asianmukaisesti huomioon, Finanssivalvonta voi korottaa ryhmän
konsolidoitua vakavaraisuuspääomavaatimusta 25 luvun 4 §:ää noudattaen.
31 § (20.3.2015/303)
Vähennys- ja yhteenlaskumenetelmä
Osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen ryhmän vakavaraisuus on seuraavien erien erotus:
1) 2 momentissa tarkoitettu ryhmän yhteenlaskettu vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen
hyväksyttävä oma varallisuus;
2) sidosyrityksinä olevien vakuutusyritysten arvot osakasyrityksinä olevissa vakuutusyrityksissä sekä 3
momentissa tarkoitettu ryhmän yhteenlaskettu vakavaraisuuspääomavaatimus.
Ryhmän yhteenlaskettu vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävä oma varallisuus on
seuraavien erien summa:
1) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävä
oma varallisuus;
2) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen suhteellinen osuus sidosyrityksinä olevien vakuutusyritysten
vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämiseen hyväksyttävästä omasta varallisuudesta.
Ryhmän yhteenlaskettu vakavaraisuuspääomavaatimus on seuraavien erien summa:
1) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen vakavaraisuuspääomavaatimus;
2) sidosyrityksinä olevien vakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimusten suhteelliset osuudet.
Jos omistusyhteys sidosyrityksenä olevaan vakuutusyritykseen on kokonaan tai osaksi välillinen,
sidosyrityksenä olevan vakuutusyrityksen arvoon osakasyrityksenä olevassa vakuutusyrityksessä on
sisällytettävä välillisen omistuksen arvo ottaen huomioon asiaankuuluvat peräkkäiset omistusyhteydet.
Lisäksi 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettuihin eriin on sisällytettävä sidosyrityksenä olevien
vakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimukseen hyväksyttävissä olevan varallisuuden vastaavat
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 130/155suhteelliset osuudet, sekä 3 momentin 2 kohdassa tarkoitettuihin eriin sidosyrityksenä olevien
vakuutusyritysten vakavaraisuuspääomavaatimusten suhteelliset osuudet.
32 § (20.3.2015/303)
Vähennys- ja yhteenlaskumenetelmä ja sisäinen malli
Jos osakasyrityksenä oleva vakuutusyritys ja sen sidosyritykset tai vakuutusomistusyhteisön taikka
ryhmittymän omistusyhteisön sidosyritykset yhdessä hakevat lupaa laskea ryhmän vakuutusyritysten 31
§:ssä tarkoitettu ryhmän yhteenlaskettu vakavaraisuuspääomavaatimus sisäisellä mallilla, laskentaan ja
menettelyyn sovelletaan 28 ja 29 §:ää.
33 § (20.3.2015/303)
Ryhmän pääomavaatimuksen korottaminen vähennys- ja yhteenlaskumenetelmää sovellettaessa
Selvittäessään riskiprofiilin asianmukaisuutta vakavaraisuuspääomavaatimuksessa Finanssivalvonnan on
kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisiin ryhmään kohdistuviin erityisriskeihin, jotka ovat vaikeasti
mitattavissa ja joita ei oteta laskennassa riittävästi huomioon.
Jos ryhmän riskiprofiili poikkeaa merkittävästi ryhmän yhteenlasketun vakavaraisuuspääomavaatimuksen
perusoletuksista, Finanssivalvonta voi korottaa ryhmän yhteenlaskettua vakavaraisuuspääomavaatimusta.
Tällöin sovelletaan 25 luvun 4 §:ää.
Keskitetty riskienhallinta ja vakavaraisuuden valvontaa koskeva menettely (20.3.2015/303)
34 § (20.3.2015/303)
Menettelyn soveltaminen tytäryritykseen
Toisen vakuutusyrityksen tytäryrityksenä olevaan vakuutusyritykseen on sovellettava 36 ja 37 §:ää, jos:
1) ryhmävalvoja ei ole tehnyt 8 §:n mukaista päätöstä jättää tytäryritystä ryhmävalvonnan ulkopuolelle;
2) osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen riskienhallinta ja sisäinen valvonta käsittävät myös
tytäryrityksen ja osakasyrityksenä oleva vakuutusyritys vakuuttaa ryhmävalvojan siitä, että tytäryritystä
johdetaan terveiden liiketoimintaperiaatteiden mukaisesti;
3) osakasyrityksenä oleva vakuutusyritys on vastaanottanut 40 §:n 3 momentissa tarkoitetun suostumuksen ja
44 §:n 2 momentissa tarkoitetun suostumuksen; ja
4) osakasyrityksenä oleva vakuutusyritys on saanut tytäryritykselle toimiluvan myöntäneeltä
valvontaviranomaiselta 35 §:ssä tarkoitetun suostumuksen.
Jos vakuutusyritys on vakuutusomistusyhteisön tai ryhmittymän omistusyhteisön tytäryritys,
hakemusmenettelyyn, vakavaraisuuslaskentaan ja menettelyyn poikkeustilanteissa sovelletaan 35–38 §:ää.
35 § (20.3.2015/303)
Päätös menettelyn soveltamisesta
Osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen on ennalta haettava tytäryritykselle toimiluvan antaneelta
valvontaviranomaiselta suostumusta käyttää 36 ja 37 §:ssä säädettyä menettelyä.
Finanssivalvonnan on tytäryritykselle toimiluvan antaneena valvontaviranomaisena viipymättä ilmoitettava
asiasta valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille sekä toimitettava niille täydellinen hakemus.
Finanssivalvonnan on yhdessä muiden valvontakollegioon kuuluvien valvontaviranomaisten kanssa
päätettävä suostumuksen antamisesta ja siihen liittyvistä mahdollisista ehdoista. Finanssivalvonnan on
toimitettava ratkaisuehdotuksensa valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille kahden kuukauden
kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta.
Finanssivalvonnan on tehtävä tarpeelliset toimenpiteet yhteisen päätöksen tekemiseksi muiden asianomaisten
valvontaviranomaisten kanssa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun kaikki valvontakollegioon kuuluvat
valvontaviranomaiset ovat vastaanottaneet hakemuksen.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 131/155Jos yhteistä päätöstä ei kuitenkaan tehdä kolmen kuukauden määräajassa eikä mikään asianomaisista
valvontaviranomaisista ole pyytänyt Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ratkaisua taikka jos
Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ei tee päätöstä Euroopan vakuutusvalvonta-asetuksen 19
artiklan 3 kohdan mukaisesti, Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana tehtävä päätös asiassa. Päätöstä
tehdessään Finanssivalvonnan on otettava huomioon muiden asianomaisten valvontaviranomaisten sekä
muiden valvontakollegioon kuuluvien valvontaviranomaisten esittämät näkemykset. (8.5.2020/321)
Jos Finanssivalvonta tai jokin 2 momentissa tarkoitetuista muista asianomaisista valvontaviranomaisista on
ennen yhteisen päätöksen tekemistä ja 4 momentissa säädetyn kolmen kuukauden määräajan päättymistä
saattanut asian Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen käsiteltäväksi Euroopan vakuutusvalvonta-
asetuksen 19 artiklan mukaisesti, Finanssivalvonnan on odotettava Euroopan vakuutus- ja
lisäeläkeviranomaisen ratkaisua ja toimittava sen mukaisesti.
Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana toimitettava perusteltu päätös hakijalle sekä muille asianomaisille
valvontaviranomaisille.
Finanssivalvonnan on tunnustettava tässä pykälässä tarkoitettu yhteinen päätös sekä ryhmävalvojana
toimivan muun asianomaisen valvontaviranomaisen päätös asiassa sitovaksi.
36 § (20.3.2015/303)
Tytäryrityksen vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskeminen
Vakuutusyrityksen tytäryrityksen vakavaraisuuspääomavaatimus lasketaan seuraavasti:
1) jos ryhmä käyttää 28 §:n mukaisesti hyväksyttyä sisäistä mallia ryhmän
vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskentaan ja Finanssivalvonta tytäryritykselle toimiluvan antaneena
valvontaviranomaisena katsoo, että tytäryrityksen riskiprofiili poikkeaa merkittävästi sisäisestä mallista, eikä
tytäryritys ratkaise Finanssivalvonnan havaitsemia ongelmia, Finanssivalvonta voi ehdottaa
vakavaraisuuspääomavaatimuksen korottamista 25 luvun 4 §:n mukaisesti, tai jos tämä ei olisi
poikkeuksellisissa tilanteissa perusteltua, vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskentaa standardikaavan
perusteella;
2) jos ryhmä käyttää standardikaavaa ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimuksen laskemiseksi ja
Finanssivalvonta tytäryritykselle toimiluvan antaneena valvontaviranomaisena katsoo, että tytäryrityksen
riskiprofiili poikkeaa merkittävästi standardikaavan perusoletuksista, eikä tytäryritys ratkaise
Finanssivalvonnan havaitsemia ongelmia, Finanssivalvonta voi poikkeuksellisissa tilanteissa ehdottaa
standardikaavan parametrien korvaamista osittain yrityskohtaisilla erityisparametreilla käsittäen 1 1 luvun 8
§:ssä tarkoitetut henkivakuutus-, vahinkovakuutus- ja sairausvakuutusriskimoduulit; tämän sijasta
Finanssivalvonta voi ehdottaa vakavaraisuuspääomavaatimuksen korottamista 25 luvun 4 §:n mukaisesti.
Finanssivalvonnan on neuvoteltava ehdotuksestaan valvontakollegiossa sekä ilmoitettava ehdotuksensa
perusteet tytäryritykselle. Finanssivalvonnan on tehtävä tarpeelliset toimenpiteet yhteisen päätöksen
tekemiseksi muiden valvontakollegioon kuuluvien valvontaviranomaisten kanssa.
Jos asianomainen tytäryritykselle toimiluvan antanut valvontaviranomainen ja Finanssivalvonta
ryhmävalvojana ovat asiasta eri mieltä, Finanssivalvonnan on ennen yhteisen päätöksen tekemistä ja
viimeistään kuukauden kuluessa asianomaisen valvontaviranomaisen ehdotuksesta saatettava asia Euroopan
vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen käsiteltäväksi Euroopan vakuutusvalvonta-asetuksen 19 artiklan
mukaisesti. V alvontaviranomaisten on odotettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ratkaisua ja
toimittava sen mukaisesti.
Finanssivalvonnan on tytäryritykselle toimiluvan antaneena viranomaisena toimitettava perusteltu päätös
tytäryritykselle ja valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille.
Finanssivalvonnan on tunnustettava tässä pykälässä tarkoitettu yhteinen päätös sekä tytäryhtiölle toimiluvan
antaneen muun asianomaisen valvontaviranomaisen päätös asiassa sitovaksi.
37 § (20.3.2015/303)
Tytäryrityksen vakavaraisuuspääomavaatimuksen ja vähimmäispääomavaatimuksen täyttämättä jääminen
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 132/155Jos tytäryrityksen vakavaraisuuspääomavaatimusta ei ole täytetty , Finanssivalvonnan on tytäryritykselle
toimiluvan antaneena valvontaviranomaisena viipymättä toimitettava valvontakollegiolle tytäryrityksen
esittämä 25 luvun 5 §:ssä tarkoitettu tervehdyttämissuunnitelma.
Jos Finanssivalvonta toteaa tytäryrityksen taloudellisen aseman heikentyneen, sen on viipymättä ilmoitettava
tytäryrityksen ehdottamista toimenpiteistä valvontakollegiolle. T oimenpiteistä on ennen päätöksen tekemistä,
kriisitilanteita lukuun ottamatta, keskusteltava valvontakollegiossa.
Finanssivalvonnan on tehtävä tarpeelliset toimenpiteet yhteisen päätöksen tekemiseksi muiden
valvontakollegioon kuuluvien valvontaviranomaisten kanssa neljän kuukauden kuluessa 1 momentissa
tarkoitetun vakavaraisuuspääomavaatimuksen täyttämättä jäämisen toteamisesta tai kuukauden kuluessa 2
momentissa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.
Jos yhteistä päätöstä ei kuitenkaan tehdä määräajassa eikä mikään valvontakollegioon kuuluvista
valvontaviranomaisista ole pyytänyt Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen ratkaisua,
Finanssivalvonnan on tytäryritykselle toimiluvan antaneena valvontaviranomaisena tehtävä päätös asiassa.
Päätöstä tehdessään Finanssivalvonnan on otettava huomioon muiden valvontakollegioon kuuluvien
valvontaviranomaisten esittämät näkemykset.
Jos asianomainen tytäryritykselle toimiluvan antanut valvontaviranomainen ja Finanssivalvonta
ryhmävalvojana ovat eri mieltä tervehdyttämissuunnitelman tai taloudellisen aseman heikkenemisen johdosta
ehdotettujen toimenpiteiden hyväksymisestä, Finanssivalvonnan on kriisitilanteita lukuun ottamatta ennen
yhteisen päätöksen tekemistä ja viimeistään 3 momentissa tarkoitettujen määräaikojen kuluessa saatettava
asia Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen käsiteltäväksi Euroopan vakuutusvalvonta-asetuksen 19
artiklan mukaisesti. V alvontaviranomaisten on odotettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
ratkaisua ja toimittava sen mukaisesti.
Perusteltu päätös on toimitettava tytäryritykselle ja valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille.
Finanssivalvonnan on tunnustettava tässä pykälässä tarkoitettu yhteinen päätös sekä tytäryhtiölle toimiluvan
antaneen muun asianomaisen valvontaviranomaisen päätös asiassa sitovaksi.
Jos tytäryrityksen vähimmäispääomavaatimusta ei ole täytetty , Finanssivalvonnan on tytäryritykselle
toimiluvan antaneena valvontaviranomaisena viipymättä toimitettava valvontakollegiolle tytäryrityksen
esittämä 25 luvun 6 §:ssä tarkoitettu lyhyen aikavälin rahoitussuunnitelma. V alvontakollegiolle on
ilmoitettava myös toimenpiteistä, joita on toteutettu vähimmäispääomavaatimuksen täyttämiseksi
tytäryrityksen tasolla.
38 § (20.3.2015/303)
Menettelyn soveltamisen päättyminen
Osakasyrityksenä oleva vakuutusyritys vastaa siitä, että 34 §:n 1 momentin 2–4 kohdassa asetettuja ehtoja
noudatetaan. Sen on viipymättä ilmoitettava ryhmävalvojalle ja tytäryrityksen valvojalle, jos ehtoja ei
noudateta. Osakasyrityksenä olevan vakuutusyrityksen on esitettävä suunnitelma, jonka mukaan ehtoja
aletaan noudattaa uudelleen kohtuullisessa ajassa.
Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana tarkastettava vähintään kerran vuodessa, että 34 §:n 1 momentin 2–4
kohdassa asetettuja ehtoja noudatetaan. Lisäksi Finanssivalvonnan on tehtävä tällainen tarkastus toisen
asianomaisen valvontaviranomaisen pyynnöstä, jos tämä painavin syin epäilee, että ehtoja ei noudateta. Jos
tarkastusta tehtäessä todetaan puutteellisuuksia, Finanssivalvonnan on vaadittava osakasyrityksenä olevaa
vakuutusyritystä esittämään suunnitelma, jonka mukaan ehtoja aletaan noudattaa uudelleen kohtuullisessa
ajassa.
Jollei 34 §:n 1 momentin 2–4 kohdassa asetettuja ehtoja noudateta kohtuullisessa ajassa taikka jos
Finanssivalvonta tekee valvontakollegiota kuultuaan 8 §:ssä tarkoitetun päätöksen tai toteaa, että 1 tai 2
momentissa tarkoitettu suunnitelma on riittämätön, 36 ja 37 §:ää ei voida soveltaa. Asiasta on viipymättä
ilmoitettava asianomaisille valvontaviranomaisille.
Ryhmän hallintojärjestelmän valvonta (20.3.2015/303)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 133/15539 § (20.3.2015/303)
Ryhmän hallintojärjestelmä
Ryhmän ylin emoyritys vastaa siitä, että ryhmän hallintojärjestelmä vastaa 6 luvun 4, 8–12, 12 a, 14–16 ja
18–20 §:ssä säädettyjä vaatimuksia ja että riskienhallinta, sisäinen valvonta ja raportointi on järjestetty
johdonmukaisesti kaikissa ryhmävalvonnan piiriin kuuluvissa yrityksissä.
Ryhmän sisäiseen valvontaan on kuuluttava ainakin ryhmän vakavaraisuuden valvonta sekä luotettavat
ilmoitus- ja laskentamenettelyt.
40 § (20.3.2015/303)
Ryhmän riski- ja vakavaraisuusarvio
Ryhmän ylimmän emoyrityksen on suoritettava 6 luvun 12 §:ssä tarkoitettu riski- ja vakavaraisuusarvio
ryhmän tasolla.
Jos ryhmän vakavaraisuus lasketaan 26 §:ssä tarkoitetun konsernitilinpäätökseen perustuvan menetelmän
mukaisesti, ryhmän ylimmän emoyrityksen on annettava ryhmävalvojana toimivalle Finanssivalvonnalle
tiedot, joiden perusteella voidaan todentaa ryhmän sidosyrityksinä olevien vakuutusyritysten
vakavaraisuuspääomavaatimusten summan ja ryhmän konsolidoidun vakavaraisuuspääomavaatimuksen
välinen ero.
Ryhmän ylin emoyritys voi ryhmävalvojana toimivan Finanssivalvonnan suostumuksella laatia riski- ja
vakavaraisuusarvion samanaikaisesti ryhmän ja jonkin ryhmään kuuluvan tytäryrityksen tasolla sekä laatia
yhden asiakirjan, joka käsittää kaikki arvioinnit.
Finanssivalvonnan on ennen 3 momentissa tarkoitetun suostumuksen antamista kuultava valvontakollegioon
kuuluvia valvontaviranomaisia ja otettava asianmukaisesti huomioon niiden näkemykset.
Jos ryhmä hyödyntää 3 momentissa säädettyä mahdollisuutta, sen on toimitettava kyseinen asiakirja kaikille
ryhmän valvontaviranomaisille samanaikaisesti.
Finanssivalvonnalle toimitettavat tiedot ja tietojen julkistaminen (20.3.2015/303)
41 § (20.3.2015/303)
Riskikeskittymistä ja ryhmän sisäisistä liiketoimista ilmoittaminen
Jollei 42 §:stä muuta johdu, ryhmän ylimmän emoyrityksen taikka Finanssivalvonnan muita asianomaisia
valvontaviranomaisia kuultuaan nimeämän vakuutusyrityksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle vähintään
kerran vuodessa ryhmätason merkittävät riskikeskittymät ja ryhmään kuuluvien vakuutusyritysten
merkittävät ryhmän sisäiset liiketoimet.
Ilmoitusvelvollisuus koskee myös sellaisten luonnollisten henkilöiden kanssa suoritettuja liiketoimia, joilla
on 1 luvun 10 §:ssä tarkoitettu merkittävä sidonnaisuus ryhmään kuuluvaan yritykseen. Jos sisäisellä
liiketoimella on ryhmään kuuluvien yritysten kannalta hyvin merkittävä vaikutus, ilmoitus on tehtävä heti,
kun se on mahdollista.
Finanssivalvonnan on muita asianomaisia valvontaviranomaisia ja ryhmää kuultuaan yksilöitävä riskityypit
ja ne liiketoimet, joista ryhmään kuuluvan vakuutusyrityksen on ilmoitettava kaikissa tilanteissa.
Määritellessään riskityyppejä tai ilmoitettavia liiketoimia tai antaessaan niistä lausuntoja Finanssivalvonnan
ja muiden asianomaisten valvontaviranomaisten on otettava huomioon ryhmän erityinen rakenne ja
riskienhallinta.
Ilmoitettavia liiketoimia määritellessään Finanssivalvonnan on muita asianomaisia valvontaviranomaisia ja
ryhmää kuultuaan määrättävä riskikeskittymille ja liiketoimille vakavaraisuuspääomavaatimuksiin tai
vakavaraisuuslaskennassa käytettävään vastuuvelkaan tai molempiin perustuvat kynnysarvot.
Riskikeskittymän valvonnassa Finanssivalvonnan on erityisesti seurattava riskin leviämisen mahdollisuutta
ryhmässä, eturistiriitojen mahdollisuutta sekä riskien tasoa tai määrää.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 134/155Lisäksi ryhmää koskevasta säännöllistä valvontaa koskevasta raportoinnista sekä merkittävien
riskikeskittymien ja merkittävien ryhmän sisäisten liiketoimien ilmoittamisesta viranomaisille säädetään
komission asetuksen II osaston VI luvussa.
42 § (20.3.2015/303)
Poikkeukset tietojen ilmoittamisesta
Jos ryhmän ylin emoyritys on itse säännelty yritys tai säännellyn yrityksen sidosyritys tai ryhmittymän
omistusyhteisö, johon sovelletaan rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain mukaista
valvontaa, Finanssivalvonta voi kuultuaan muita asianomaisia valvontaviranomaisia päättää olla
suorittamatta ylimmän emoyrityksen tasolla 41 §:ssä tarkoitettua riskikeskittymän valvontaa tai
ryhmänsisäisten liiketoimien valvontaa tai molempia.
43 § (20.3.2015/303)
Valvontaan liittyvän säännöllisen raportointivelvollisuuden rajoittaminen ja eräkohtaisesta raportointivelvollisuudesta
vapauttaminen
Ryhmävalvoja voi rajoittaa valvontaan liittyvää säännöllistä raportointivelvollisuutta tai vapauttaa
eräkohtaisesta raportointivelvollisuudesta, jos 25 luvun 25 §:n mukainen rajoitus tai 26 §:n mukainen
vapautus hyödyttää kaikkia ryhmään kuuluvia vakuutusyrityksiä. Finanssivalvonnan on päätöstä tehdessään
otettava huomion ryhmän liiketoiminnan laatu ja laajuus sekä riskien luonne sekä 26 §:n mukaisesta
vapautuksesta päätettäessä lisäksi rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvät seikat.
44 § (20.3.2015/303)
Ryhmän vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskeva kertomus
Ryhmän ylimmän emoyrityksen on julkistettava vuosittain ryhmän vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa
koskeva kertomus. Lisäksi vakuutusyhtiön, vakuutusomistusyhteisön ja monialaomistusyhteisön on
julkistettava vuosittain ryhmärakennetta koskevat tiedot. Kertomukseen sovelletaan tietojen julkistamista
koskevan 8 a luvun säännöksiä.
Ryhmän ylin emoyritys voi Finanssivalvonnan suostumuksella päättää antaa vain yhden vakavaraisuutta ja
taloudellista tilaa koskevan kertomuksen, joka sisältää:
1) ryhmätason tiedot;
2) ryhmän kutakin tytäryritystä koskevat tiedot, jotka on yksilöity erikseen kunkin tytäryrityksen osalta.
Finanssivalvonnan on ennen 2 momentissa tarkoitetun suostumuksen antamista kuultava valvontakollegioon
kuuluvia valvontaviranomaisia ja otettava tarvittavilta osin huomioon niiden näkemykset.
Jos 2 momentissa tarkoitettu kertomus ei sisällä tietoja, joita edellytetään annettavan, ja jos poisjätetyt tiedot
ovat merkittäviä, Finanssivalvonnalla on tytäryritykselle toimiluvan myöntäneenä valvontaviranomaisena
oikeus vaatia kyseistä tytäryritystä julkistamaan tarvittavat lisätiedot.
Lisäksi vakavaraisuutta ja taloudellista tilaa koskevan kertomuksen julkaisemisesta ja sen sisällöstä
säädetään komission asetuksen II osaston VI luvun 1 jaksossa.
Ryhmävalvontaa koskevat toimenpiteet (20.3.2015/303)
45 § (20.3.2015/303)
Yhteistyö ryhmävalvonnassa
Yhteistyöstä ryhmään kuuluvien yritysten valvonnasta vastaavien muiden valvontaviranomaisten kanssa ja
Finanssivalvonnan velvollisuudesta perustaa valvontakollegio säädetään Finanssivalvonnasta annetun lain 65
a ja 65 b §:ssä.
Finanssivalvonnan on ryhmävalvojana toimitettava Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselle
asiaankuuluvat tiedot valvontakollegion toiminnasta ja mahdollisesti kohdatuista vaikeuksista.
Lisäksi valvontaviranomaisten välisestä tietojen vaihdosta ryhmävalvonnassa säädetään komission asetuksen
II osaston IV luvun 2 jaksossa.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 135/15546 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan tehtävät ryhmävalvojana
Sen lisäksi, mitä Finanssivalvonnasta annetun lain 65 a §:ssä säädetään, Finanssivalvonnan tulee
ryhmävalvojana:
1) tarkastaa ja arvioida ryhmän taloudellinen tilanne;
2) tarkastaa ja arvioida, noudattaako ryhmä vakavaraisuussääntöjä sekä riskikeskittymää ja ryhmänsisäisiä
liiketoimia koskevia vaatimuksia;
3) tarkastaa ja arvioida ryhmän hallintojärjestelmää, riski- ja vakavaraisuusarviota sekä johdon kelpoisuutta;
4) johtaa sisäisten mallien arviointia ja lupamenettelyä ryhmätasolla;
5) informoida muita valvontakollegioon kuuluvia valvontaviranomaisia muun valvontaviranomaisen
tekemästä 4 §:ssä tarkoitetusta päätöksestä;
6) suorittaa muut tehtävät, jotka valvontakollegion valvontaviranomaisten sopimien
yhteensovittamisjärjestelyiden mukaisesti Finanssivalvonnalle mahdollisesti annetaan ryhmävalvonnan
tehostamiseksi.
47 § (20.3.2015/303)
Valvontaviranomaisten kokous
Finanssivalvonnan on vaadittava kaikkien ryhmän ryhmävalvontaan osallistuvien valvontaviranomaisten
kokousta kutsuttavaksi koolle, ainakin jos:
1) Finanssivalvonta saa tietoonsa, että yksittäisen vakuutusyrityksen vakavaraisuuspääomavaatimus jää
täyttymättä merkittävästi tai vähimmäispääomavaatimus jää täyttymättä;
2) Finanssivalvonta saa tietoonsa, että 26 §:ssä tarkoitetun konsernitilinpäätökseen perustuvan menetelmän
tai 31 §:ssä tarkoitetun vähennys- ja yhteenlaskumenetelmän mukaan taikka 32 §:ssä tarkoitetun sisäisen
mallin mukaan laskettu ryhmän vakavaraisuuspääomavaatimus tai ryhmän yhteenlaskettu
vakavaraisuuspääomavaatimus jää täyttymättä merkittävästi 1 1 ja 12 §:n mukaan laskettaessa;
3) on ilmennyt muita kuin 1 tai 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksellisia seikkoja.
48 § (20.3.2015/303)
Tietojensaantioikeus ja tietojenantovelvollisuus
Finanssivalvonnan tarkastusoikeudesta, oikeudesta saada tietoja ja velvollisuudesta antaa tietoja säädetään
Finanssivalvonnasta annetussa laissa.
Ryhmää koskevien valvonnan kannalta tarpeellisten tietojen antamiseen Finanssivalvonnalle sovelletaan 25
luvun 3 §:ää.
Jos Finanssivalvonta jättää vakuutusyrityksen 8 §:n 1 momentin 2 tai 3 kohdan nojalla ryhmävalvonnan
ulkopuolelle, sen jäsenvaltion valvontaviranomaisella, jossa kyseisellä vakuutusyrityksellä on kotipaikka, on
pyynnöstä oikeus saada ryhmän ylimmältä emoyritykseltä, jolla on kotipaikka Suomessa, tietoja, joilla voi
olla merkitystä kyseisen vakuutusyrityksen valvonnassa.
49 § (20.3.2015/303)
Finanssivalvonnan toimenpiteet
Jos ryhmään kuuluva vakuutusyritys ei täytä 1 1–41 §:ssä säädettyjä vaatimuksia, jos yritys täyttää
vaatimukset mutta vakavaraisuus voi silti vaarantua, taikka jos ryhmänsisäiset liiketoimet tai riskikeskittymät
uhkaavat vakuutusyrityksen taloudellista asemaa, Finanssivalvonnan on ryhdyttävä tässä laissa tai
Finanssivalvonnasta annetussa laissa tarkoitettuihin toimenpiteisiin vakuutusomistusyhteisöä, ryhmittymän
omistusyhteisöä tai vakuutusyritystä kohtaan.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 136/155Jos vakuutusomistusyhteisöllä, ryhmittymän omistusyhteisöllä tai vakuutusyrityksellä on kotipaikka muussa
ETA-valtiossa kuin Suomessa, Finanssivalvonnan on ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion
valvontaviranomaiselle havainnoistaan mahdollisia toimenpiteitä varten.
Monialaomistusyhteisö (20.3.2015/303)
50 § (20.3.2015/303)
Ryhmänsisäisistä liiketoimista ilmoittaminen
Jos vakuutusyritys on monialaomistusyhteisön tytäryritys, vakuutusyrityksen on ilmoitettava
vakuutusyrityksen ja monialaomistusyhteisön ja sen sidosyritysten välisistä liiketoimista
Finanssivalvonnalle. Tällöin ryhmänsisäisiin liiketoimiin sovelletaan 41 ja 47–49 §:ää.
Kolmannet maat (20.3.2015/303)
51 § (20.3.2015/303)
Valvonnan vastaavuuden tarkastaminen
Jos kyseessä on vakuutusyritys, jonka kotipaikka on Suomessa ja jonka emoyritys on sellainen
vakuutusyritys, vakuutusomistusyhteisö tai ryhmittymän omistusyhteisö, jonka kotipaikka on kolmannessa
maassa, Finanssivalvonnan on tarkastettava, harjoittavatko kolmannen maan valvontaviranomaiset sellaista
valvontaa, joka vastaa tämän luvun ryhmävalvontaa koskevia säännöksiä.
Jollei Euroopan komissio ole todennut kyseisen kolmannen maan valvontajärjestelyn vastaavuutta, 1
momentissa säädetyn lisäksi tällöin edellytetään, että tarkastuksen suorittaa Finanssivalvonta, jos se toimisi 5
tai 6 §:n mukaisesti ryhmävalvojana. T arkastus suoritetaan joko emoyrityksen tai jonkin ryhmään kuuluvan
vakuutusyrityksen pyynnöstä taikka Finanssivalvonnan omasta aloitteesta. Euroopan vakuutus- ja
lisäeläkeviranomainen avustaa Finanssivalvontaa tarkastuksessa.
Ennen kuin Finanssivalvonta päättää valvonnan vastaavuudesta, sen on kuultava asiassa muita asianomaisia
valvontaviranomaisia. Päätös on tehtävä komission asetuksen mukaisesti. Finanssivalvonta ei saa tehdä
kolmatta maata koskevaa päätöstä joka on ristiriidassa kyseistä kolmatta maasta koskevan aiemmin tehdyn
päätöksen kanssa. Edellä mainittu päätös voidaan kuitenkin tehdä, jos se on tarpeen vakavaraisuusjärjestelyn
ja kolmannen maan valvontajärjestelyn merkittävien muutosten huomioon ottamiseksi.
Jos valvontaviranomaiset ovat eri mieltä 3 momentin mukaisesti tehdystä päätöksestä, ne voivat saattaa asian
Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen käsiteltäväksi ja pyytää siltä apua Euroopan vakuutusvalvonta-
asetuksen 19 artiklan mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun Finanssivalvonta on ilmoittanut
päätöksestä.
52 § (20.3.2015/303)
Yhteistyö kolmannen maan valvontaviranomaisten kanssa
Jos kolmannen maan valvontaviranomaiset harjoittavat tämän luvun mukaista valvontaa, Finanssivalvonnan
on toimittava yhteistyössä sen valvontaviranomaisten kanssa. Tällöin yhteistyöhön ja menettelyihin
sovelletaan 5, 6, 39 ja 44–49 §:ää sekä Finanssivalvonnasta annettua lakia.
53 § (20.3.2015/303)
Valvonnan vastaavuuden puuttuminen
Kolmannen maan vakuutusyrityksiin käytetään joko Finanssivalvonnasta annetun lain mukaisia ja tämän
luvun ryhmävalvontaa koskevien säännösten mukaisia menetelmiä, ei kuitenkaan 34–38 §:n mukaisia
menetelmiä. Jäljempänä 4 momentin mukaisesti käytetään kuitenkin muuta menetelmää, jos:
1) 51 §:n mukaisesti suoritettu tarkastus osoittaa, että vastaavaa valvontaa ei ole; tai
2) Euroopan komission väliaikaisesta vastaavuutta koskevasta määräyksestä huolimatta johonkin ET A-
valtioon on sijoittautunut sellainen vakuutusyritys, jonka taseen loppusumma on suurempi kuin kolmanteen
maahan sijoittautuneen emoyrityksen taseen loppusumma.
Jos kolmannen maan vakuutusyritykseen sovelletaan Finanssivalvonnasta annetun lain ja tämän luvun
ryhmävalvontaa koskevia säännöksiä, niitä sovelletaan vain vakuutusomistusyhteisön, ryhmittymän
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 137/155omistusyhteisön ja kolmannen maan vakuutusyrityksen tasolla.
Jos vakuutusyrityksen emoyritys on vakuutusyritys, vakuutusomistusyhteisö tai ryhmittymän omistusyhteisö,
jonka kotipaikka on kolmannessa maassa, emoyritykseen ryhmän vakavaraisuuslaskelmaa tehtäessä
sovelletaan 12 luvun säännöksiä omasta varallisuudesta sekä:
1) 22 §:n mukaisesti määritettyä vakavaraisuuspääomavaatimusta, jos kyse on vakuutusomistusyhteisöstä tai
ryhmittymän omistusyhteisöstä;
2) 23 §:n mukaisesti määritettyä vakavaraisuuspääomavaatimusta, jos kyse on kolmannen maan
vakuutusyrityksestä.
Jos Finanssivalvonnasta annetun lain ja tämän luvun ryhmävalvontaa koskevat säännökset 34–38 §:ää
lukuun ottamatta eivät olisi ryhmävalvonnan tavoitteiden kannalta tehokkaita, Finanssivalvonta voi päättää
soveltaa muitakin tehokkaita menetelmiä sen varmistamiseksi, että ryhmän vakuutusyrityksiä valvotaan
asianmukaisesti. Finanssivalvonnan on kuultava muita asianomaisia valvontaviranomaisia päättäessään
näistä menetelmistä sekä ilmoitettava niistä muille asianomaisille valvontaviranomaisille sekä Euroopan
komissiolle.
Finanssivalvonta voi edellyttää sellaisen vakuutusomistusyhteisön tai ryhmittymän omistusyhteisön
perustamista, jonka kotipaikka on ET A-valtiossa, ja soveltaa tämän luvun säännöksiä kyseisen
vakuutusomistusyhteisön tai ryhmittymän omistusyhteisön johtaman ryhmän vakuutusyrityksiin.
54 § (20.3.2015/303)
Kolmannen maan ylintä emoyritystä koskevan valvonnan vastaavuuden tarkastaminen
Jos 51 §:ssä tarkoitettu kolmannessa maassa kotipaikkaa pitävä emoyritys on itse tytäryrityksenä sellaisessa
vakuutusyrityksessä, vakuutusomistusyhteisössä tai ryhmittymän omistusyhteisössä, jonka kotipaikka on
kolmannessa valtiossa, mainitussa pykälässä säädetty valvonnan vastaavuuden tarkastus tehdään ainoastaan
kolmannen maan ylimmän emoyrityksen tasolla.
Finanssivalvonta voi vastaavan valvonnan puuttuessa tehdä uuden tarkastuksen alemmalla tasolla, jolla
vakuutusyrityksellä on emoyritys, joka voi olla kolmannen maan vakuutusyritys, vakuutusomistusyhteisö tai
ryhmittymän omistusyhteisö. Tällöin sovelletaan 53 §:ää.
IX OSA
SEURAAMUKSET JA OIKEUSSUOJA
27 luku
Päätöksen moite
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Vakuutusyhtiöihin ei sovelleta osakeyhtiölain 21 lukua.
2 §
Yhtiökokouksen päätöksen moittiminen
Osakas voi moittia yhtiökokouksen päätöstä yhtiötä vastaan ajettavalla kanteella, jos:
1) asian käsittelyssä ei ole noudatettu menettelyä koskevia tämän lain tai sen nojalla sovellettavia
osakeyhtiölain säännöksiä tai yhtiöjärjestyksen määräyksiä ja virhe on voinut vaikuttaa päätöksen sisältöön
tai muuten osakkaan oikeuteen; taikka
2) päätös on muuten tämän lain tai sen nojalla sovellettavien osakeyhtiölain säännösten tai yhtiöjärjestyksen
määräysten vastainen.
Moitekanne on nostettava kolmen kuukauden kuluessa päätöksen tekemisestä. Jollei kannetta nosteta
määräajassa, päätöstä pidetään pätevänä.
3 §
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 138/155Tuomion sisältö ja vaikutukset
Moitekanteen johdosta annettavassa tuomiossa päätös voidaan kantajan vaatimuksesta julistaa
pätemättömäksi tai sitä voidaan muuttaa. Kantajan vaatimuksesta voidaan samalla kieltää yhtiötä panemasta
pätemätöntä päätöstä täytäntöön. Päätöstä voidaan muuttaa vain, jos voidaan todeta, minkä sisältöinen
päätöksen olisi pitänyt olla.
Tuomio, jolla yhtiökokouksen päätös on julistettu pätemättömäksi tai päätöstä on muutettu, on voimassa
myös niihin osakkaisiin nähden, jotka eivät ole yhtyneet kanteeseen.
4 §
Mitätön yhtiökokouksen päätös
Edellä 2 §:n 1 momentissa tarkoitettu yhtiökokouksen päätös on mitätön, jos:
1) kokoukseen ei ole toimitettu kutsua taikka kokouskutsua koskevia tämän lain tai sen nojalla sovellettavia
osakeyhtiölain säännöksiä taikka yhtiöjärjestyksen määräyksiä on olennaisesti rikottu;
2) päätökseen vaaditaan 5 luvun 22 §:n 1–3 momentissa tarkoitettu osakkaan suostumus, jota ei ole saatu;
3) päätös on selvästi 1 luvun 22 §:ssä tarkoitetun yhdenvertaisuusperiaatteen vastainen eikä 5 luvun 22 §:n 4
momentissa tarkoitettua osakkaan suostumusta ole saatu; taikka
4) päätöstä ei olisi lain mukaan saanut tehdä edes kaikkien osakkaiden suostumuksella.
Mitättömään päätökseen ei sovelleta, mitä 2 §:n 2 momentissa säädetään moitekanteen nostamisesta
määräajassa. Sulautumis- tai jakautumispäätöstä koskevaa kannetta ei kuitenkaan voida nostaa, kun yli kuusi
kuukautta on kulunut sulautumisen tai jakautumisen rekisteröimisestä.
5 §
Mitättömään yhtiökokouksen päätökseen rinnastuva hallituksen päätös
Jos hallituksen yhtiökokoukselle kuuluvassa asiassa valtuutuksen nojalla tekemä päätös on sellainen kuin 4
§:n 1 momentin 2–4 kohdassa säädetään, siihen sovelletaan, mitä yhtiökokouksen vastaavasta päätöksestä
säädetään.
28 luku
Vahingonkorvaus ja vaikutusvallan väärinkäyttöön perustuva lunastusvelvollisuus
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Vakuutusyhtiöihin ei sovelleta osakeyhtiölain 22 eikä 23 lukua.
Vahingonkorvaus
2 §
Johtohenkilön vahingonkorvausvelvollisuus
Hallituksen jäsenen, hallintoneuvoston jäsenen ja toimitusjohtajan on korvattava vahinko, jonka hän on
tehtävässään 1 luvun 23 §:ssä säädetyn huolellisuusvelvoitteen vastaisesti tahallaan tai huolimattomuudesta
aiheuttanut yhtiölle.
Hallituksen jäsenen, hallintoneuvoston jäsenen ja toimitusjohtajan on korvattava myös vahinko, jonka hän on
tehtävässään muuten tätä lakia tai sen nojalla sovellettavia osakeyhtiölain säännöksiä tai yhtiöjärjestyksen
määräyksiä rikkomalla tahallaan tai huolimattomuudesta aiheuttanut yhtiölle, osakkaalle tai muulle
henkilölle.
Jos vahinko on aiheutettu rikkomalla tätä lakia tai sen nojalla sovellettavia osakeyhtiölain säännöksiä muulla
tavalla kuin pelkästään rikkomalla 1 luvussa tarkoitettuja periaatteita tai jos vahinko on aiheutettu rikkomalla
yhtiöjärjestyksen määräystä, vahinko katsotaan aiheutetuksi huolimattomuudesta, jollei menettelystä
vastuussa oleva osoita menetelleensä huolellisesti. Sama koskee vahinkoa, joka on aiheutettu vakuutusyhtiön
lähipiiriin kuuluvan eduksi tehdyllä toimella. (12.4.2019/518)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 139/1553 §
Osakkaan vahingonkorvausvelvollisuus
Osakkaan on korvattava vahinko, jonka hän on myötävaikuttamalla tämän lain tai sen nojalla sovellettavien
osakeyhtiölain säännösten tai yhtiöjärjestyksen määräysten rikkomiseen tahallaan tai huolimattomuudesta
aiheuttanut yhtiölle, toiselle osakkaalle tai muulle henkilölle.
Vahinko, joka on aiheutettu vakuutusyhtiön lähipiiriin kuuluvan eduksi tehdyllä toimella, katsotaan
aiheutetuksi huolimattomuudesta, jollei osakas osoita menetelleensä huolellisesti. (12.4.2019/518)
4 §
Yhtiökokouksen puheenjohtajan vahingonkorvausvelvollisuus
Yhtiökokouksen puheenjohtajan on korvattava vahinko, jonka hän on tehtävässään tätä lakia tai sen nojalla
sovellettavia osakeyhtiölain säännöksiä tai yhtiöjärjestyksen määräyksiä rikkomalla tahallaan tai
huolimattomuudesta aiheuttanut yhtiölle, osakkaalle tai muulle henkilölle.
5 § (12.8.2016/630)
Tilintarkastajan vahingonkorvausvelvollisuus
Tilintarkastajan vahingonkorvausvelvollisuudesta säädetään tilintarkastuslain 10 luvun 9 §:ssä.
6 §
Sovittelu ja korvausvastuun jakaantuminen
Vahingonkorvauksen sovittelusta ja korvausvastuun jakaantumisesta kahden tai useamman
korvausvelvollisen kesken on voimassa, mitä vahingonkorvauslain (412/1974)  2 ja 6 luvussa säädetään.
7 § (12.8.2016/630)
Päätöksenteko yhtiössä
Asiasta, joka koskee yhtiön 2–4 §:ään tai tilintarkastuslain 10 luvun 9 §:ään perustuvaa oikeutta
vahingonkorvaukseen, päättää osakeyhtiölain 6 luvun 2 §:n mukaisesti hallitus. Siitä voidaan kuitenkin
päättää myös yhtiökokouksessa.
Yhtiökokouksen päätös vastuuvapauden myöntämisestä hallituksen jäsenelle, hallintoneuvoston jäsenille tai
toimitusjohtajalle ei ole sitova, jos yhtiökokoukselle ei ole annettu olennaisesti oikeita ja riittäviä tietoja
korvausvelvollisuuden perusteena olevasta päätöksestä tai toimenpiteestä. Päätös vastuuvapauden
myöntämisestä ei sido yhtiön selvitysmiestä tai konkurssipesää, jos yhtiö asetetaan selvitystilaan tai
konkurssiin hakemuksesta tai Finanssivalvonnan määräyksestä, joka tehdään kahden vuoden kuluessa
päätöksestä.
8 § (12.8.2016/630)
Osakkaiden oikeus ajaa kannetta yhtiön hyväksi
Yhdellä tai useammalla osakkaalla on oikeus ajaa omissa nimissään kannetta vahingonkorvauksen
suorittamiseksi yhtiölle 2–4 §:n tai tilintarkastuslain 10 luvun 9 §:n nojalla, jos kannetta vireille pantaessa on
todennäköistä, ettei yhtiö huolehdi vahingonkorvausvaatimuksen toteuttamisesta ja:
1) kantajilla tuolloin on vakuutusosakeyhtiössä vähintään yksi kymmenesosa kaikista osakkeista tai
keskinäisessä yhtiössä kaikista äänistä; tai
2) osoitetaan, että vahingonkorvausvaatimuksen toteuttamatta jättäminen olisi 1 luvun 22 §:ssä tarkoitetun
yhdenvertaisuusperiaatteen vastaista.
Yhtiölle on varattava tilaisuus tulla asiassa kuulluksi, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta. Kannetta ajavat
osakkaat vastaavat itse oikeudenkäyntikuluista, mutta heillä on oikeus saada niistä korvaus yhtiöltä, jos
yhtiölle oikeudenkäynnillä saatavat varat siihen riittävät.
Jos korvausvelvollinen on saanut yhtiökokouksen päätöksellä vastuuvapauden, kanne on nostettava kolmen
kuukauden kuluessa yhtiökokouksen päätöksestä. Jos samassa yhtiökokouksessa on 7 luvun 9 §:ssä säädetyin
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 140/155tavoin vaadittu ja kannatettu erityisen tarkastuksen toimittamista, kanne voidaan kuitenkin aina nostaa
kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun tarkastuksesta annettu lausunto on esitetty yhtiökokouksessa tai
hakemus tarkastajan määräämiseksi hylätty .
Osakkaalla ei ole oikeutta saada korvausta yhtiölle aiheutetusta vahingosta.
Vakuutusyhtiön osakkaiden pyynnöstä keskinäinen vakuutusyhtiö on velvollinen selvittämään ja antamaan
todistuksen siitä, että kantajilla on 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa vähintään yksi kymmenesosa
kaikista äänistä.
9 § (12.8.2016/630)
Kanneoikeuden vanhentuminen
Edellä 2–4 §:n tai tilintarkastuslain 10 luvun 9 §:n nojalla ajettava muuhun kuin rangaistavaan tekoon
perustuva kanne on nostettava:
1) hallituksen jäsentä, hallintoneuvoston jäsentä tai toimitusjohtajaa vastaan viiden vuoden kuluessa sen
tilikauden päättymisestä, jona kanteen perusteena oleva päätös tehtiin tai kanteen perusteena olevaan
toimenpiteeseen ryhdyttiin;
2) tilintarkastajaa vastaan viiden vuoden kuluessa siitä, kun kanteen perusteena oleva tilintarkastuskertomus,
lausunto tai todistus esitettiin;
3) osakasta tai yhtiökokouksen puheenjohtajaa vastaan viiden vuoden kuluessa päätöksestä tai
toimenpiteestä, johon kanne perustuu.
10 § (12.8.2016/630)
Pakottavuus
Yhtiöjärjestyksessä ei voida rajoittaa yhtiön 2–4 §:n tai tilintarkastuslain 10 luvun 9 §:n mukaista oikeutta
vahingonkorvaukseen, jos vahinko on aiheutettu:
1) rikkomalla tämän lain tai sen nojalla sovellettavia osakeyhtiölain säännöksiä, joista ei voida poiketa
yhtiöjärjestyksen määräyksellä; taikka
2) muuten tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta.
Yhtiön oikeutta vahingonkorvaukseen voidaan muuten yhtiöjärjestyksessä rajoittaa vain kaikkien osakkaiden
suostumuksella.
Yhtiöjärjestyksessä ei voida rajoittaa osakkaan tai muun henkilön tämän luvun tai tilintarkastuslain 10 luvun
9 §:n mukaista oikeutta vahingonkorvaukseen tai kanteen ajamiseen.
Vaikutusvallan väärinkäyttöön perustuva lunastusvelvollisuus
11 §
Lunastusvelvollisuus
Tuomioistuin voi toisen osakkeen- tai takuuosuudenomistajan kanteesta ja V akuutusvalvontavirastoa
kuultuaan velvoittaa osakkeenomistajan tai takuuosuudenomistajan määräajan kuluessa lunastamaan
kantajan osakkeet tai takuuosuudet, jos:
1) osakkeen- tai takuuosuudenomistaja on tahallaan väärinkäyttänyt vaikutusvaltaansa yhtiössä
myötävaikuttamalla 1 luvun 22 §:ssä säädetyn yhdenvertaisuusperiaatteen vastaiseen päätökseen taikka
muuhun tämän lain tai sen nojalla sovellettavan osakeyhtiölain tai yhtiöjärjestyksen rikkomiseen; sekä
2) toisen osakkeen- tai takuuosuudenomistajan oikeussuoja edellyttää lunastamista, kun otetaan huomioon
todennäköisyys 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn jatkumiselle sekä muut asiaan vaikuttavat seikat.
Lunastushinnaksi on määrättävä se käypä hinta, joka osakkeella tai takuuosuudella olisi ilman vaikutusvallan
väärinkäyttöä.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 141/155Vakuutusyhtiölle on varattava tilaisuus tulla asiassa kuulluksi, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta.
29 luku
Riitojen ratkaiseminen ja rangaistusseuraamukset
Riitojen ratkaiseminen
1 §
Osakeyhtiölain soveltaminen
Sen lisäksi, mitä tässä luvussa säädetään, vakuutusyhtiöön sovelletaan, mitä osakeyhtiölain 24 luvun 2–6
§:ssä säädetään osakeyhtiöstä.
Vakuutusyhtiöihin ei sovelleta osakeyhtiölain 25 lukua.
2 § (29.12.2009/1753)
Toimivaltaiset tuomioistuimet
Sen estämättä, mitä riita-asian oikeuspaikasta oikeudenkäymiskaaren 10 luvussa  säädetään, tämän lain
soveltamista koskeva asia voidaan tutkia myös yhtiön kotipaikan käräjäoikeudessa.
Rangaistusseuraamukset
3 §
Vakuutustoiminnan luvaton harjoittaminen
Joka tahallaan
1) harjoittaa vakuutustoimintaa ilman toimilupaa tai tämän lain 1 luvun 14 tai 15 §:n taikka
työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 3 §:n säännösten vastaisesti tai
2) antaa 23 luvun 17 §:n 2 momentin tai 35 §:n 1 momentin tai Finanssivalvonnasta annetun lain 27 §:n 1
momentin nojalla määrätyn toiminnan rajoituksen vastaisesti uusia vakuutuksia,
on tuomittava, jollei teko ole vähäinen, vakuutustoiminnan luvattomasta harjoittamisesta  sakkoon tai
vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
(19.12.2008/893)
Virallisen syyttäjän on ennen 1 momentissa tarkoitettua rikosta koskevan syytteen nostamista hankittava
Vakuutusvalvontaviraston lausunto. T uomioistuimen on tätä rikosasiaa käsitellessään varattava virastolle
tilaisuus tulla kuulluksi.
4 §
Vakuutusyhtiörikos
Joka tahallaan
1) rikkoo 1 luvun 1 §:n 3 momentin kieltoa yksityisen vakuutusosakeyhtiön ja yksityisen keskinäisen
vakuutusyhtiön arvopaperien ottamisesta kaupankäynnin kohteeksi kaupankäynnistä rahoitusvälineillä
annetussa laissa tarkoitetulle säännellylle markkinalle, (13.12.2013/981)
2) rikkoo, mitä 7 luvun 6 §:n 3 momentissa säädetään tilintarkastuskertomuksesta,
3) rikkoo, mitä tilintarkastajan lausunnosta säädetään tämän lain 19 luvun 3 §:n 2 momentissa, 20 luvun 3
§:n 2 momentissa, 21 luvun 3 §:ssä tai osakeyhtiölain 2 luvun 14 §:n 2 momentissa,
4) toimii toisen välikätenä tämän lain 5 luvun 8 ja 9 §:ssä taikka osakeyhtiölain 5 luvun 9 ja 14 §:ssä taikka
yhtiöjärjestyksessä olevan äänioikeuden rajoittamista koskevan määräyksen kiertämiseksi,
5) luovuttaa tai panttaa yhtiön hallinnassa olevaa omaisuutta Finanssivalvonnan 25 luvun 9 §:n nojalla
määräämän kiellon vastaisesti tai (13.12.2013/981)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 142/1556) jakaa vakuutusyhtiön varoja 16 luvun 2, 3, 5, 7–9 tai 1 1 §:n tai työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 21–
24 §:n vastaisesti, (13.12.2013/981)
on tuomittava, jollei teko ole vähäinen tai siitä ole muualla laissa säädetty ankarampaa rangaistusta,
vakuutusyhtiörikoksesta  sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
5 §
Vakuutusyhtiörikkomus
Joka tahallaan
1) laiminlyö osakeyhtiölain 3 luvun 15–17 §:n säännöksiä osake-, takuuosuus- tai osakasluettelon taikka
takuuosuudenomistajia koskevan luettelon pitämisestä tai niiden nähtävänä pitämisestä,
2) rikkoo, mitä yhtiökokouksen pöytäkirjan nähtävänä pitämisestä säädetään osakeyhtiölain 5 luvun 23 §:n 4
momentissa,
3) rikkoo, mitä lunastusoikeuden ilmoittamisesta yhtiölle säädetään osakeyhtiölain 18 luvun 2 §:ssä,
4) hankkii tai luovuttaa osakkeita tai takuuosuuksia tekemättä tämän lain 4 luvun 5 §:ssä tai
työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 7 §:ssä tarkoitettua ilmoitusta taikka hankkii osakkeita tai
takuuosuuksia Finanssivalvonnan Finanssivalvonnasta annetun lain 32 a §:n tai työeläkevakuutusyhtiöistä
annetun lain 7 §:n nojalla antaman kiellon vastaisesti, (27.3.2009/21 1)
5) rikkoo osakeyhtiölain 8 luvun 10 §:n säännöstä tilinpäätöksen, konsernitilinpäätöksen tai
toimintakertomuksen ilmoittamisesta rekisteröitäväksi, jättää toimittamatta tämän lain 3 luvun 2, 5, 8, 12, 19,
19 a, 20 tai 21 §:n, 4 luvun 5 §:n, 6 luvun 19 §:n, 1 1 luvun 5 §:n, 15 luvun 1 §:n, 21 luvun 4 §:n, 23 luvun 7,
18, 25, 27, 31 tai 37 §:n, 25 luvun 2, 3, 5, 6 tai 12 §:n, 26 luvun 1 1, 40, 41 tai 48 §:n tai Finanssivalvonnasta
annetun lain 31 §:n mukaan Finanssivalvonnalle annettavan ilmoituksen tai muun tiedon taikka jättää
julkistamatta tämän lain 26 luvun 44 §:ssä tarkoitetun kertomuksen tai tiedon tai (20.3.2015/303)
6) rikkoo tämän lain 8 luvun 4–27 §:n, 23 luvun 14 §:n tai 25 luvun 8 §:n säännöksiä tai tämän lain nojalla
vakuutusyhtiöön sovellettavia osakeyhtiölain 8 luvun 10 tai 12 §:n säännöksiä osavuosikatsauksen,
välitilinpäätöksen, tilinpäätöksen, toimintakertomuksen, konsernitilinpäätöksen tai tämän lain 25 luvun 8
§:ssä tarkoitetun tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimisesta tai osakeyhtiölain 16 luvun 17 §:n tai 17
luvun 17 §:n taikka tämän lain 23 luvun 23 §:n säännöksiä vakuutusyhtiön sulautumista, jakautumista tai
selvitystilaa koskevan lopputilityksen antamisesta, (20.3.2015/303)
on tuomittava, jollei teko ole vähäinen tai siitä ole muualla laissa säädetty ankarampaa rangaistusta,
vakuutusyhtiörikkomuksesta  sakkoon.
Vakuutusyhtiörikkomuksesta tuomitaan myös se, joka törkeästä huolimattomuudesta menettelee 1 momentin
4 tai 6 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
X OSA
ERINÄISET SÄÄNNÖKSET
30 luku
Salassapitovelvollisuus ja oikeus tietojen luovuttamiseen
1 §
Salassapitovelvollisuus
Joka vakuutusyhtiön tai sen omistusyhteisön taikka palveluyrityksen palveluksessa tai näiden toimielinten
jäsenenä tai varajäsenenä tai vakuutusyhtiön toimeksiannosta tehtävää suorittaessaan taikka vakuutusalan
lautakunnan tai vastaavan toimielimen palveluksessa tai jäsenenä tai asiantuntijana toimeksiannon
perusteella taikka 2 tai 3 §:n nojalla on saanut tietää vakuutusyhtiön, sen asiakkaan tai jonkun muun
taloudellista asemaa tai terveydentilaa tai muita henkilökohtaisia oloja koskevan seikan taikka
liikesalaisuuden, ei saa ilmaista tätä sivulliselle, ellei se, jonka hyväksi salassapitovelvollisuus on säädetty ,
anna suostumustaan tietojen ilmaisemiseen tai ellei laissa muuta säädetä. Asiakasta koskevia
salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja ei saa antaa myöskään yhtiökokoukselle tai edustajistolle
eikä kokoukseen osallistuvalle osakkaalle, lukuun ottamatta yhtiökokouksen ääniluetteloa. (10.8.2018/624)
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 143/155Sosiaali- ja terveysministeriön tai V akuutusvalvontaviraston toimeksiannosta tehtävää suorittavan
salassapitovelvollisuudesta säädetään viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999) .
2 § (19.12.2008/893)
Sosiaali- ja terveysministeriön oikeus luovuttaa salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja
Sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa säädetään, sosiaali- ja
terveysministeriöllä on oikeus luovuttaa salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja:
1) syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle rikoksen estämiseksi ja selvittämiseksi;
2) Finanssivalvonnalle;
3) muun ET A-valtion vakuutus- tai rahoitustoimintaa tai rahoitusmarkkinoita valvovalle viranomaiselle;
4) vakuutusyhtiön tai vakuutusyhtiön kanssa samaan konserniin kuuluvan luotto- tai rahoituslaitoksen
tilintarkastajalle;
5) Suomen tai muun ET A-valtion viranomaiselle, jonka tehtävänä on osallistua vakuutusyhtiön selvitystila-
tai konkurssimenettelyyn taikka muuhun vastaavaan menettelyyn;
6) Suomen tai muun ET A-valtion viranomaiselle, joka on vastuussa vakuutusyhtiön selvitystila- tai
konkurssimenettelyyn taikka muuhun vastaavaan menettelyyn osallisina olevien toimielinten valvonnasta;
7) Suomen tai muun ET A-valtion viranomaiselle, joka on vastuussa vakuutusyhtiöiden, luottolaitosten,
sijoituspalveluyritysten tai muiden rahoituslaitosten lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittavien henkilöiden
valvonnasta;
8) ET A-valtion riippumattomille vakuutusmatemaatikoille, jotka suorittavat vakuutusyhtiöiden
laillisuusvalvontaa, ja näiden vakuutusmatemaatikoiden valvonnasta vastuussa olevalle toimielimelle;
9) ET A-valtion viranomaiselle tai toimielimelle, joka on lain mukaan vastuussa yhtiöoikeuden noudattamisen
seurannasta ja rikkomusten tutkimisesta;
10) Suomen tai muun ET A-valtion keskuspankille ja muulle toimielimelle, jolla on rahapoliittisena
viranomaisena samanlainen tehtävä, sekä muulle maksujärjestelmien valvonnasta vastuussa olevalle
viranomaiselle;
11) muun valtion kuin ET A-valtion 3–8 kohdassa tarkoitetulle viranomaiselle tai toimielimelle
valvontatehtävän suorittamiseksi, jos annettavat tiedot asianomaisessa valtiossa kuuluvat 1 §:ssä tarkoitetun
salassapitovelvollisuuden piiriin.
Sosiaali- ja terveysministeriöllä on oikeus luovuttaa vain sellaisia tietoja, jotka ovat tarpeen kunkin 1
momentissa mainitun viranomaisen tehtävien suorittamiseksi.
3 § (17.4.2020/257)
Poikkeukset salassapitovelvollisuuteen
Jollei tietosuoja-asetuksesta muuta johdu, vakuutusyhtiö saa 1 §:ssä säädetyn salassapitovelvollisuuden
estämättä luovuttaa tietoja:
1) toiselle vakuutusyhtiölle jälleenvakuutuksen järjestämistä varten;
2) vakuutusyhtiön palveluyritykselle tai sille, joka hoitaa vakuutusyhtiön antamaa tehtävää toimeksiannon
perusteella;
3) vakuutusyhtiön kanssa samaan konserniin tai sen kanssa samaan taloudelliseen yhteenliittymään
kuuluvalle vakuutus- tai eläkelaitokselle taikka vakuutusomistusyhteisölle korvausasian hoitoa,
vakuutussopimuksen tekemistä ja vakuutusliikkeen harjoittamisen kannalta tarpeellisten muiden tehtävien
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 144/155hoitamista varten; mitä edellä tässä kohdassa säädetään tietojen luovuttamisesta, ei koske tietosuoja-
asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklassa tarkoitettujen tietojen luovuttamista;
4) vakuutusalan lautakunnalle tai toimielimelle, joka on kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta
sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista
kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
2013/1 1/EU 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitettu Euroopan komissiolle, sinne saatetun asian
käsittelemistä varten;
5) toiselle vakuutuslaitokselle tai vahingonaiheuttajalle vakuutusyhtiön takautumisoikeuden toteuttamiseksi
sekä toiselle vakuutuslaitokselle sen selvittämiseksi, mikä on eri vakuutuslaitosten vastuu samasta
vakuutustapahtumasta;
6) toiselle vakuutusyhtiölle vakuutusyhtiöön kohdistuneista rikoksista 3 a §:ssä tarkoitetut tiedot
vakuutusyhtiöihin kohdistuvan rikollisuuden ehkäisemiseen liittyvän tärkeän edun vuoksi;
7) historiallista tai tieteellistä tutkimusta tai tilastointia varten, jos on ilmeistä, ettei tietojen antaminen
loukkaa niitä etuja, joiden suojaksi salassapitovelvollisuus on säädetty;
8) syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle rikoksen estämiseksi ja selvittämiseksi sekä 2 §:n 1 momentin 2–6
kohdassa tarkoitetuille viranomaisille tai toimielimille; terveydentilaan liittyviä tietoja saa kuitenkin
luovuttaa vain syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle vakuutus- tai eläkelaitokseen kohdistuvan petosrikoksen
estämiseksi, selvittämiseksi ja syytteeseen panoa varten;
9) luottotietotoimintaa harjoittavalle rekisterinpitäjälle; luovuttaa voidaan kuitenkin vain tietoja, joita
luottotietotoiminnan harjoittaja saa tallettaa luottotietorekisteriin tai muutoin käsitellä luottotietoina
käytettäviksi; ja
10) vakuutusyhtiön kanssa samaan konserniin, 26 luvussa tarkoitettuun vakuutusyritysryhmään tai rahoitus-
ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettuun rahoitus- ja vakuutusryhmittymään
kuuluvalle yritykselle asiakaspalvelua ja muuta asiakassuhteen hoitamista, markkinointia, ryhmävalvontaa
sekä riskienhallintaa varten; mitä edellä tässä kohdassa säädetään tietojen luovuttamisesta, ei koske
tietosuoja-asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklassa tarkoitettujen tietojen luovuttamista.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, vakuutusyhtiö voi luovuttaa asiakasrekisterissään olevia
markkinointia sekä asiakaspalvelua ja muuta asiakassuhteen hoitamista varten tarpeellisia tietoja yritykselle,
joka kuuluu vakuutusyhtiön kanssa samaan taloudelliseen yhteenliittymään. Mitä edellä tässä momentissa
säädetään tietojen luovuttamisesta, ei koske tietosuoja-asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklassa
tarkoitettujen tietojen luovuttamista.
Vakuutusyhtiö voi 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa luovuttaa vain tietoja, jotka ovat
välttämättömiä kyseessä olevien tehtävien suorittamiseksi.
3 a § (17.4.2020/257)
Vakuutusyhtiön oikeus käsitellä tietoja rikoksista ja rikosepäilyistä
Vakuutusyhtiö saa käsitellä ja rekisteröidä tiedon sen harjoittamaan vakuutustoimintaan kohdistuneista
rikoksista ja niiden epäilystä ylläpitämäänsä rekisteriin. T ietoja saa käsitellä vain siinä laajuudessa, kuin se
on välttämätöntä vakuutustoimintaan kohdistuvien rikosten estämiseksi ja selvittämiseksi.
Vakuutusyhtiö saa merkitä rekisteriin:
1) tiedon vahinkotapahtumasta;
2) tiedon vakuutusyhtiöstä, johon rikos tai epäilty rikos on kohdistunut;
3) tiedon tallennusajasta;
4) rekisteröidyn nimen, henkilötunnuksen, osoitteen ja ammatin;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 145/1555) tiedon tuomioistuimesta, jossa asiaa käsitellään;
6) tiedon siitä, kuka on ilmoittanut tallennettavan tiedon.
Vakuutusyhtiö ei saa tehdä merkintää rekisteriin ennen kuin epäillystä rikoksesta on ilmoitettu
esitutkintaviranomaiselle taikka syyttäjälle. Merkintä rekisteriin on tehtävä viimeistään vuoden kuluessa
siitä, kun vakuutusyhtiö on saattanut rikosprosessin vireille tai kun vakuutusyhtiö on saanut tiedon siitä, että
joku muu on saattanut rikosprosessin vireille, taikka kun syyttäjä on päättänyt nostaa asiassa syytteen.
Tiedot on poistettava rekisteristä välittömästi sen jälkeen, kun rekisteröity on alioikeuden tuomiolla todettu
syyttömäksi epäiltyyn tekoon, oikeusprosessista on luovuttu tai ylempi oikeusaste on vapauttanut alemman
oikeusasteen tuomitseman henkilön. V akuutusyhtiö voi rekisteröidä tiedot uudelleen, jos ylempi oikeusaste
tuomitsee henkilön, jonka alempi oikeusaste on vapauttanut.
Tiedot on poistettava rekisteristä viimeistään viiden vuoden kuluttua siitä, kun kyseistä rikosta koskeva tieto
on ensimmäisen kerran rekisteröity .
Rekisteröidylle on ilmoitettava tietojen käytöstä päätöksenteossa, jos vakuutushakemuksen epääminen taikka
muu rekisteröidylle kielteinen päätös johtuu rekisterissä olevista tiedoista.
4 §
Rangaistusseuraamukset vaitiolovelvollisuuden rikkomisesta
Rangaistus 1 §:ssä säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain (39/1889) 38 luvun  1
tai 2 §:n mukaan, jollei teko ole rangaistava rikoslain 40 luvun 5 §:n  mukaan tai jollei siitä muualla laissa
säädetä ankarampaa rangaistusta.
5 §
Yhtiöitä koskevien tilastotietojen julkisuus
Sen estämättä, mitä asiakirjojen salassa pitämisestä säädetään, V akuutusvalvontavirasto voi julkaista
vakuutusyhtiöiden toiminnasta, asemasta ja kehityksestä tilastoja ja niihin verrattavia tietoja, jotka on
laadittu yhtäläisen perusteen mukaan kaikista yhtiöistä.
31 luku
Vakuutusyhtiön toimintaa koskevat muut säännökset
Vakuutusyhtiön edustajana toimiminen (20.4.2018/235)
1 § (20.4.2018/235)
1 § on kumottu L:lla 20.4.2018/235 .
2 §
Vakuutusyhtiö muun kuin vakuutustoimintaa harjoittavan yrityksen tai toisen vakuutuksenantajan edustajana
Toimiessaan 2 luvun 16 §:n mukaisena tai toisen vakuutuksenantajan edustajana vakuutusyhtiön on selkeästi
ilmoitettava asiakkaalle, minkä yrityksen tuotteesta tai palvelusta on kysymys ja että vakuutusyhtiö ei
harjoita toimintaa omaan lukuunsa eikä ole osapuolena neuvoteltavasta tuotteesta tai palvelusta mahdollisesti
syntyvässä sopimuksessa.
3 § (20.4.2018/235)
3 § on kumottu L:lla 20.4.2018/235 .
Yhteisön rinnakkaisvakuutus (17.12.2015/1514)
4 § (17.12.2015/1514)
Yhteisön rinnakkaisvakuutus
Yhteisön rinnakkaisvakuutuksella  tarkoitetaan sellaista rinnakkaisvakuutustoimintaa, joka koskee yhtä tai
useampaa vakuutusluokista annetun lain 3–8 §:ssä tarkoitetun vahinkovakuutusluokan riskiä ja täyttää
seuraavat ehdot:
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 146/1551) riski on 2 momentissa tarkoitettu suuri riski;
2) riski sijaitsee ET A-alueella;
3) riski katetaan yhdellä sopimuksella kokonaisvakuutusmaksuna samalle ajanjaksolle, siitä vastaa kaksi
vakuutusyritystä tai useampi vakuutusyritys rinnakkaisvakuuttajina kukin omasta puolestaan, ja yhden näistä
vakuutusyrityksistä on oltava johtava vakuutusyritys;
4) vähintään yksi rinnakkaisvakuuttajista osallistuu sopimukseen muussa kuin johtavan vakuutusyrityksen
jäsenvaltiossa sijaitsevan kotipaikan tai sivuliikkeen kautta;
5) riskin kattamiseksi johtavaa vakuutusyritystä kohdellaan kuin se olisi koko riskin kattava vakuutusyritys;
6) johtavalla vakuutusyrityksellä on täysin johtajan osa rinnakkaisvakuutuskäytännössä ja se määrää
erityisesti vakuutuksen ehdot ja maksut.
Riski on suuri, jos se kuuluu:
1) vakuutusluokista annetun lain 2–8 §:ssä tarkoitettuun vahinkovakuutusluokkaan 4–7, 1 1 tai 12;
2) vakuutusluokista annetun lain 7 §:ssä tarkoitettuun vahinkovakuutusluokkaan 14 tai 15, jos
vakuutuksenottaja on ammattimaisesti mukana teollisessa tai kaupallisessa toiminnassa tai jossakin vapaassa
ammatissa, ja riskit liittyvät tällaiseen toimintaan; tai
3) vakuutusluokista annetun lain 3–8 §:ssä tarkoitettuun vahinkovakuutusluokkaan 3, 8–10, 13 tai 16, ja
vakuutuksenottajan tilinpäätös tai, jos vakuutuksenottaja kuuluu konserniin, konsernitilinpäätös täyttää
vähintään kaksi seuraavista edellytyksistä:
a) taseen loppusumma on yli 6 600 000 euroa;
b) nettoliikevaihto on yli 13 600 000 euroa;
c) työntekijöitä on tilikauden aikana keskimäärin yli 250.
(1.4.2022/215)
L:lla 215/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 18.10.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Edellä 1 momentin 1 kohdassa suurella riskillä  tarkoitetaan:
1) riskejä, jotka kuuluvat vakuutusluokista annetun lain 2–8 §:ssä tarkoitettuihin vahinkovakuutusluokkiin 4,
5, 6, 7, 1 1 ja 12;
2) riskejä, jotka kuuluvat vakuutusluokista annetun lain 7 §:ssä tarkoitettuihin vahinkovakuutusluokkiin 14 ja
15, jos vakuutuksenottaja on ammattimaisesti mukana teollisessa tai kaupallisessa toiminnassa tai jossakin
vapaassa ammatissa, ja riskit liittyvät tällaiseen toimintaan; tai
3) riskejä, jotka kuuluvat vakuutusluokista annetun lain 3–8 §:ssä tarkoitettuihin vahinkovakuutusluokkiin 3,
8, 9, 10, 13 ja 16, ja vakuutuksenottajan tilinpäätös tai, jos vakuutuksenottaja kuuluu konserniin,
konsernitilinpäätös ylittää vähintään kaksi seuraavista:
a) taseen loppusumma 6,2 miljoonaa euroa;
b) nettoliikevaihto 12,8 miljoonaa euroa;
c) työntekijöitä tilikauden aikana keskimäärin 250.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun suomalaiseen johtavaan vakuutusyhtiöön sovelletaan tämän lain 3 luvun
8–11 §:ää sekä liikennevakuutuslain 14 a, 14 j ja 17 §:ää.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 147/155Suomalaisen vakuutusyhtiön yhteisön rinnakkaisvakuutukseen vakavaraisuuslaskennassa sovelletaan 10–12
lukua. Tällöin suomalaisen vakuutusyhtiön vastuuvelan määrän vakavaraisuuslaskennassa on oltava
vähintään yhtä suuri kuin se määrä, jonka johtava vakuutuksenantaja on vahvistanut kotipaikkansa
säännösten mukaisesti.
Suomalaisen vakuutusyhtiön on laadittava yhteisön rinnakkaisvakuutustoiminnastaan tilastot, joista
ilmenevät yhteisön rinnakkaisvakuutustoiminnan laajuus sekä jäsenvaltiot, joita kyseinen toiminta koskee.
Finanssivalvonnan on tutkittava yhteisön rinnakkaisvakuutuksen osalta sellaisia käytäntöjä, jotka saattaisivat
merkitä joko sitä, että johtava vakuutusyritys ei ota johtajan osaa rinnakkaisvakuutuskäytännössä, tai sitä,
että riskit eivät selvästi vaadi kahden tai useamman vakuutuksenantajan osallistumista niiden kattamiseen.
Yhteisön rinnakkaisvakuutusta koskevaan valvontaviranomaisten ja Euroopan komission väliseen
yhteistyöhön ja tietojen antamiseen sovelletaan Finanssivalvonnasta annettua lakia.
LiikennevakuutusL 279/1959  on kumottu LiikennevakuutusL:lla 460/2016 .
Vakuutusmatemaatikkoa koskevat säännökset (17.12.2015/1514)
5 §
Vakuutusmatemaatikon yleinen kelpoisuus
Vakuutusmatemaatikolta edellytetään:
1) ylempää korkeakoulututkintoa, jossa syventävät opinnot on suoritettu matematiikassa, tai muuta vastaavat
vaatimukset täyttävää ylempää korkeakoulututkintoa;
2) riittäviä tietoja vakuutusmatematiikasta, riskiteoriasta, sijoitustoiminnasta, todennäköisyyslaskennasta,
tilastotieteestä, taloustieteestä, tietojenkäsittelystä, kirjanpidosta ja muilta vakuutusmatemaatikolta
edellytettäviltä aloilta sekä vakuutuslainsäädännöstä ja muista vakuutusyhtiötä koskevista säännöksistä ja
määräyksistä;
3) käytännön kokemusta 6 luvun 20 §:ssä säädetyistä tai niihin rinnastettavista vakuutusmatemaatikon
tehtävistä.
(8.5.2020/321)
Vakuutusmatemaatikon kelpoisuus on myös niillä henkilöillä, joiden kelpoisuus on 6 §:n mukaisesti
vahvistettu vahvistamisaikana voimassa olleiden vaatimusten mukaisesti.
6 § (13.12.2013/981)
Vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunta
Sosiaali- ja terveysministeriö asettaa kolmeksi vuodeksi kerrallaan vakuutusmatemaatikon
tutkintolautakunnan, joka toteaa 5 §:n 1 momentissa tarkoitetun kelpoisuuden. Sosiaali- ja terveysministeriö
määrää lautakunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja neljä muuta jäsentä. Lautakunta on
päätösvaltainen, jos puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja vähintään kaksi lautakunnan jäsentä on paikalla.
Lautakunta laatii vaatimukset 5 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen osoittamiseksi, ja
lautakunnalle suoritetaan tarvittavat, lautakunnan määräämät kokeet ja muut suoritukset.
Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa antamallaan todistuksella 5 §:n 1 momentissa tarkoitetun
vakuutusmatemaatikon kelpoisuuden vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunnan esityksestä. Ministeriön
antaman vahvistuksen jälkeen vakuutusmatemaatikolla on oikeus käyttää nimitystä SHV -
vakuutusmatemaatikko.
Muuttaessaan 2 momentin nojalla antamiaan tutkintovaatimuksia lautakunnan on huolehdittava riittävästä
siirtymäajasta. (8.5.2020/321)
7 § (13.12.2013/981)
ETA-valtiossa vakuutusmatemaatikon kelpoisuuden saanut vakuutusmatemaatikko
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 148/155Vakuutusmatemaatikkoon rinnastettava kelpoisuus on myös henkilöllä, jolla on oikeus toimia
vakuutusmatemaatikon tehtävissä ET A-valtiossa tai Sveitsissä ja jolla on:
1) vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunnan riittäviksi katsomat tiedot Suomen vakuutuslainsäädännöstä ja
suomalaisesta vakuutustoiminnasta; tai
2) käytännön kokemus 6 luvun 20 §:ssä säädetyistä tai niihin rinnastettavista vakuutusmatemaatikon
tehtävistä ET A-valtiossa tai Sveitsissä vähintään kolmen vuoden ajalta, josta vähintään yhden vuoden on
oltava kokemusta tällaisista tehtävistä Suomessa.
Muussa ET A-valtiossa tai Sveitsissä vakuutusmatemaatikon tointa harjoittamaan oikeutetun on hoitaessaan
tehtäviään Suomessa käytettävä sitä ammattinimikettä, jota käytetään valtiossa, jossa hän on saanut
vakuutusmatemaatikon kelpoisuuden.
7 a § (13.12.2013/981)
Oikaisuvaatimus ja muutoksenhaku vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunnan päätökseen
Vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunnan tekemään päätökseen saa vaatia oikaisua vakuutusmatemaatikon
tutkintolautakunnalta siten kuin hallintolaissa (434/2003)  säädetään.
Lautakunnan oikaisuvaatimusasiassa tekemään päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-
oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996)  säädetään. Hallinto-oikeuden päätökseen saa hakea
muutosta valittamalla vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan.
HallintolainkäyttöL 586/1996  on kumottu L:lla oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 . Ks. HallintoL
434/2003 7 a luku  ja L oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 3 luku .
7 b § (13.12.2013/981)
Vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunnan kustannukset
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunnan toiminnan kustannuksista
sekä vahvistaa puheenjohtajan ja jäsenten palkkioiden perusteet. Ministeriöllä on oikeus periä antamastaan
todistuksesta maksu siten kuin valtion maksuperustelaissa (150/1992)  säädetään.
8 § (7.8.2015/1033)
Kurinpidolliset seuraamukset
Sosiaali- ja terveysministeriö voi vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunnan esityksestä evätä 5 §:ssä
tarkoitetun SHV -vakuutusmatemaatikon tai 7 §:ssä tarkoitetun muussa ET A-valtiossa tai Sveitsissä
vakuutusmatemaatikon kelpoisuuden saaneen vakuutusmatemaatikon oikeuden toimia vastuullisen
vakuutusmatemaatikon tehtävissä tai muissa 5 tai 7 §:ssä tarkoitettua kelpoisuutta edellyttävissä tehtävissä
Suomessa, jos hän on olennaisella tavalla rikkonut vakuutustoimintaa koskevia lakeja tai niiden nojalla
annettuja säännöksiä tai määräyksiä taikka jos hän on muutoin toiminut ammattia harjoittaessaan
olennaisella tavalla virheellisesti tai moitittavasti. Oikeus toimia vastuullisen vakuutusmatemaatikon
tehtävissä voidaan evätä myös määräajaksi, joka ei saa olla pitempi kuin kolme vuotta. Oikeutensa
menettäneellä ei ole oikeutta käyttää nimitystä SHV -matemaatikko.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun menettelyn sijasta sosiaali- ja terveysministeriö voi vakuutusmatemaatikon
tutkintolautakunnan esityksestä määrätä vakuutusmatemaatikolle myös huomautuksen tai varoituksen.
Ennen 1 tai 2 momentissa tarkoitetun esityksen tekemistä lautakunnan on varattava asianomaiselle tilaisuus
tulla kuulluksi.
Edellä 1 tai 2 momentin nojalla annettuun sosiaali- ja terveysministeriön päätökseen saa hakea muutosta
valittamalla siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään.
Tässä pykälässä tarkoitettu kurinpitoasia tulee vireille, kun vakuutusmatemaatikkoon kohdistuva kirjallinen
kantelu tai muu ilmoitus annetaan vakuutusmatemaatikon tutkintolautakunnalle.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 149/155Jos kyseessä on muussa ET A-valtiossa tai Sveitsissä vakuutusmatemaatikon kelpoisuuden saanut
vakuutusmatemaatikko, sosiaali- ja terveysministeriön on oltava yhteydessä siihen viranomaiseen tai
yhteisöön, joka vastaa kurinpidollisista seuraamuksista siinä valtiossa, jossa kyseinen vakuutusmatemaatikko
on saanut vakuutusmatemaatikon kelpoisuuden.
9 § (13.12.2013/981)
9 § on kumottu L:lla 13.12.2013/981 .
Vakuutusyhtiön oikeus käyttää sukupuolta vakuutusmaksun tai etuuden laskemisessa
10 § (30.11.2012/701)
Riskinarviointi sukupuolen perusteella
Kuluttajille myönnettävissä vakuutuksissa ei saa käyttää sukupuolta vakuutusmaksujen tai vakuutuksesta
saatavien etuuksien laskennassa eikä tehdä sukupuoleen perustuvia eroja maksuissa tai etuuksissa.
Muissa kuin kuluttajille myönnettävissä vakuutuksissa sukupuolen käyttäminen maksujen tai etuuksien
laskennassa ja sukupuoleen perustuvat suhteelliset erot maksuissa tai etuuksissa ovat sallittuja vain, jos
sukupuolen käyttäminen on vaikuttava tekijä vakuutusmatemaattisten tietojen ja tilastotietojen perusteella
tehtävässä riskinarvioinnissa.
Riskinarviointi voi perustua vakuutusyhtiön omaan vakuutuskantaan, vakuutusyhtiöiden tai
vakuutusyhdistysten vakuutuskannoista muodostettuun yhteiseen tilastoaineistoon tai yleiseen vakuutettavaa
riskiä kuvaavaan luotettavaan tilastoon. Riskinarviointi voi perustua vakuutusyhtiön omaan vakuutuskantaan
vain, jos vakuutuskanta on riittävän laaja luotettavan riskinarvioinnin tekemiseksi. Riskinarvioinnissa tulee
ilmetä, millä tavalla sukupuoli vaikuttaa kyseessä olevaan vakuutettavaan riskiin sekä mikä on sukupuolten
välinen suhteellinen ero vakuutettavassa riskissä.
11–12 §
11–12 § on kumottu L:lla 30.11.2012/701 .
Muut säännökset
13 §
Poikkeusoloihin varautuminen
Vakuutusyhtiön tulee varmistaa tehtäviensä mahdollisimman häiriötön hoitaminen myös poikkeusoloissa
osallistumalla vakuutusalan valmiussuunnitteluun ja valmistelemalla etukäteen poikkeusoloissa tapahtuvaa
toimintaa sekä muin toimenpitein. V akuutusvalvontavirasto voi myöntää poikkeuksia edellä tässä pykälässä
säädetystä velvollisuudesta, jos se on perusteltua vakuutusyhtiön koon, toiminnan laadun tai laajuuden taikka
muun erityisen syyn vuoksi.
Jos 1 momentista aiheutuvat tehtävät edellyttävät toimenpiteitä, jotka selvästi poikkeavat tavanomaisena
pidettävästä vakuutusyhtiön toiminnasta ja joista aiheutuu olennaisia lisäkustannuksia, tällaiset kustannukset
voidaan korvata huoltovarmuuden turvaamisesta annetussa laissa (1390/1992)  tarkoitetusta
huoltovarmuusrahastosta.
14 §
Yritysjärjestelyitä koskevien asiakirjojen nähtävänä pitäminen Vakuutusvalvontavirastossa
Asiakirjat, jotka koskevat vakuutusyhtiön osakepääoman alentamista tai vapaan oman pääoman jakamista,
sulautumista, vakuutuskannan luovuttamista, vakuutusosakeyhtiön jakautumista tai vakuutusosakeyhtiön
muuttamista keskinäiseksi vakuutusyhtiöksi taikka keskinäisen vakuutusyhtiön muuttamista
vakuutusosakeyhtiöksi, on pidettävä nähtävinä V akuutusvalvontavirastossa 19 luvun 6 §:ssä, 20 luvun 6
§:ssä, 21 luvun 5 §:ssä ja 22 luvun 5 §:ssä tarkoitetun määräajan loppuun.
Voimaantulo
15 §
Voimaantulosäännös
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 150/155Tämä laki tuli voimaan L:n 522/2008  mukaisesti 1.10.2008.
HE 13/2008 , TaVM 7/2008, EV 51/2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/56/EY
(32005L0056); EYVL N:o L 310, 12.7.2005, s. 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/68/EY
(32005L0068); EYVL N:o L 323, 9.12.2005, s. 1
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
29.8.2008/565:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2008.
HE 32/2008 , TaVM 1 1/2008, EV 67/2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/29/EY
(305L0029); EYVL N:o L 149, 1 1.6.2005, s. 22
19.12.2008/893:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
HE 66/2008 , TaVM 20/2008, EV 109/2008
27.3.2009/211:
Tämä laki tulee voimaan 8 päivänä huhtikuuta 2009.
Tämän lain 4 luvun 5 §:ssä tarkoitettuun ilmoitukseen, joka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa,
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 235/2008 , TaVM 1/2009, EV 15/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/44/EY
(32007L0044), EYVL N:o L 247, 21.9.2007, s. 1
24.7.2009/587:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä elokuuta 2009.
Yhtiöjärjestykseen sisältyvän tämän lain vastaisen määräyksen sijasta noudatetaan tätä lakia. Tämän lain
vastaisen yhtiöjärjestyksen määräyksen muutos tämän lain mukaiseksi on ilmoitettava rekisteröitäväksi
samalla, kun muu yhtiöjärjestyksen muutos ilmoitetaan rekisteröitäväksi, kuitenkin viimeistään kolmen
vuoden kuluttua tämän lain voimaantulosta. Rekisteriviranomainen voi asettaa yhtiölle uhkasakon tämän
velvoitteen täyttämisen tehosteeksi.
HE 52/2009 , TaVM 8/2009, EV 98/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/36/EY
(32007L0036); EYVL N:o L 184, 14.7.2007, s. 17
22.12.2009/1216:
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2009.
HE 238/2009 , TaVM 29/2009, EV 256/2009
29.12.2009/1753:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Tämän lain voimaan tullessa vireillä oleva asia siirtyy:
1) Kuopion käräjäoikeudesta Pohjois-Savon käräjäoikeuteen;
2) Lahden käräjäoikeudesta Päijät-Hämeen käräjäoikeuteen;
3) Tampereen käräjäoikeudesta Pirkanmaan käräjäoikeuteen;
4) Turun käräjäoikeudesta V arsinais-Suomen käräjäoikeuteen;
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 151/1555) Vaasan käräjäoikeudesta Pohjanmaan käräjäoikeuteen.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
HE 227/2009 , LaVM 18/2009, EV 240/2009
14.5.2010/429:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010.
HE 63/2009 , TaVM 3/2010, EV 28/2010
17.12.2010/1170:
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2010.
Tapaturmavakuutuslaissa (608/1948)  säädettyjen vakuutusten ennen 31 päivää joulukuuta 2010 9 luvun 5 §:n
mukaisesti karttunut yhteistakuuerä siirretään tämän lain voimaan tullessa tapaturmavakuutuslain mukaista
vakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön korvausvastuusta velaksi tapaturmavakuutuslain 60 b §:n 3
momentin mukaiseen yhtiökohtaiseen jakojärjestelmäsaldoon. Karttuneen yhteistakuuerän siirtoa vastaava
määrä kirjataan vakuutusyhtiössä kuluksi tuloslaskelman kohtaan "muut vakuutustekniset kulut". Edeltävän
tilikauden lopun yhteistakuuerää vastaava määrä merkitään tuotoksi tuloslaskelman kohtaan "muut
vakuutustekniset tuotot".
Vakuutusyhtiöiden jakojärjestelmäsaldoihin siirtyneiden yhteistakuuerien määrästä käytetään
tapaturmavakuutuslain 60 b §:n 2 momentin mukaisen jakojärjestelmämaksun alentamiseen vuonna 201 1
yksi kolmasosa, vuonna 2012 puolet erän jäljellä olevasta määrästä ja 2013 erän jäljellä oleva määrä. Lisäksi
31 päivänä joulukuuta 201 1 jäljellä olevalle yhteistakuuerän määrälle hyvitetään tapaturmavakuutuslain 60 b
§:n 7 momentissa säädetty korko 1 päivän tammikuuta 201 1 ja 31 päivän joulukuuta 201 1 väliseltä ajalta ja
31 päivänä joulukuuta 2012 jäljellä olevalle määrälle 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta
2012 väliseltä ajalta. T apaturmavakuutuslain 60 b §:n 2 momentin mukaisesta suhdeluvusta johtuva
yhteistakuuerän loppusaldo joulukuun 31 päivänä 2013 jää tapaturmavakuutuslain 60 b §:n mukaiseen
jakojärjestelmäsaldoon.
Liikennevakuutuslaissa (279/1959)  säädettyjen vakuutusten ennen 31 päivää joulukuuta 2010 karttunut
yhteistakuuerä siirretään tämän lain voimaan tullessa liikennevakuutuslain mukaista vakuutusta harjoittavan
vakuutusyhtiön 9 luvun 4 §:n mukaiseen vahinkovakuutusyhtiön oikaistun vakavaraisuuspääoman rajojen,
tasoitusmäärän ja sen rajojen laskennasta sekä laskennan laskuperusteista annetun sosiaali- ja
terveysministeriön asetuksen (622/2008)  liitteen 1 mukaisen vakuutuslajiryhmän "moottoriajoneuvon
vastuu" tasoitusmäärään. Jos yhteistakuuerä on alkujaan muodostettu käyttäen muidenkin vakuutuslajien
osuutta tasoitusmäärästä, vakuutusyhtiö voi hakea Finanssivalvonnan vahvistusta sellaisille tasoitusmäärän
laskuperusteille, joiden mukaan näitä vakuutuslajeja vastaava osa yhteistakuuerästä siirretään kyseisten
vakuutuslajien osuuteen tasoitusmäärästä. Edeltävän tilikauden lopun yhteistakuuerää vastaava määrä
merkitään tuotoksi tuloslaskelman kohtaan "muut vakuutustekniset tuotot".
HE 178/2010 , TaVM 28/2010, EV 214/2010
26.8.2011/982:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 201 1.
HE 4/201 1, TaVM 2/201 1, EV 4/201 1
30.11.2012/701:
Tämä laki tulee voimaan 21 päivänä joulukuuta 2012.
Mitä 31 luvun 10 §:ssä säädetään, ei sovelleta vakuutukseen, josta sopimus on tehty ennen 21 päivää
joulukuuta 2012.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 152/155Vahinkovakuutukseen, joka vakuutussopimuslain (543/1994) 16 §:n  1 momentissa säädetyllä tavalla jatkuu
vakuutuskauden kerrallaan, voidaan tämän lain 31 luvun 10 §:n asemesta soveltaa tämän lain voimaan
tullessa voimassa ollutta vakuutusyhtiölain 31 luvun 10 §:ää 1 päivänä heinäkuuta 2013 alkavan tai mainittua
päivää ensimmäiseksi seuraavan vakuutuskauden alkuun asti. Sellaiseen muuhun henkilövakuutukseen kuin
henkivakuutukseen, jonka vakuutusmaksua tai muita ehtoja voidaan vakuutussopimuslain 20 a §:n 1
momentissa säädetyllä tavalla muuttaa, voidaan tämän lain 31 luvun 10 §:n asemesta soveltaa tämän lain
voimaan tullessa voimassa ollutta vakuutusyhtiölain 31 luvun 10 §:ää 1 päivänä heinäkuuta 2013 alkavan tai
mainittua päivää ensimmäiseksi seuraavan vakuutusmaksukauden alkuun asti tai, jos
vakuutusmaksukaudesta ei ole sovittu, vuoden 2014 alkuun asti.
HE 55/2012 , TaVM 12/2012, EV 1 16/2012
13.12.2013/981:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014. Lain 26 luvun 1 §:n 1 momentin 8 a ja 9 kohta, 2 §:n 3
momentti, 2 a ja 3–5 §, 6 §:n 1 momentin 4 kohta, 7 §:n 1 momentti, 10 §:n 2 ja 3 momentti, 1 1 §:n 1
momentti, 12 §:n 1 ja 2 momentti ja 22 § tulevat kuitenkin voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
Tämän lain voimaan tullessa vireillä oleva toimilupahakemus on täydennettävä tämän lain vaatimusten
mukaiseksi.
HE 83/2013 , TaVM 28/2013, PeVL 24/2013, EV 146/2013
7.3.2014/188:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä maaliskuuta 2014.
HE 94/2013 , TaVM 38/2013, PeVL 43/2013, EV 4/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2011/61/EU; (3201 1L0061); EUVL L 174, 1.7.201 1, s. 1
8.8.2014/628:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä elokuuta 2014.
HE 39/2014 , TaVM 6/2014, EV 62/2014
20.3.2015/303:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
Tämä laki on voimassa L:n 304/2015  mukaisesti 1.1.2016 alkaen.
HE 344/2014 , TaVM 30/2014, EV 304/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY
(32009L0138); EYVL N:o L 335, 17.12.2009, s. 1., Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2011/89/EU (3201 1L0089); EYVL N:o L 326, 8.12.201 1, s. 1 13., Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivi 2014/51/EU (32014L0051); EYVL N:o L 153, 22.5.2014, s. 1.
20.3.2015/319:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 279/2014 , StVM 46/2014, EV 305/2014
7.8.2015/1033:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa annettuun hallintopäätökseen sovelletaan tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 230/2014 , LaVM 26/2014, EV 319/2014
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 153/15518.9.2015/1203:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 254/2014 , TaVM 34/2014, EV 371/2014
17.12.2015/1514:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 97/2015 , TaVM 1 1/2015, EV 45/2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY
(32009L0138); EYVL N:o L 335, 17.12.2009, s. 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2011/89/EU (3201 1L0089); EYVL N:o L 326, 8.12.201 1, s. 1 13, Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivi 2014/51/EU (32014L0051); EYVL N:o L 153, 22.5.2014, s. 1
30.12.2015/1665:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016. Lain 8 luvun 1 §:ää, 4 §:n 2 ja 3 momenttia, 9, 12, 15,
17 ja 18 §:ää, 21 §:n 3 ja 4 momenttia, 24, 26 ja 28–30 §:ää sekä 16 luvun 5 §:n 1 momenttia sovelletaan
ensimmäisen kerran vakuutusyhtiön kirjanpitoon siltä tilikaudelta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2016 tai
sen jälkeen.
HE 98/2015 , TaVM 17/2015, EV 1 14/2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU
(32013L0034); EYVL N:o L 182, 29.6.2013, s. 19.
17.6.2016/463:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 123/2015 , LiVM 4/2016, EV 42/2016
29.6.2016/523:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2016.
HE 65/2016 , TaVM 14/2016, EV 84/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 596/2014
(32015R0596); EUVL L 173,12.6.2014, s.1
12.8.2016/630:
Tämä laki tulee voimaan 19 päivänä elokuuta 2016.
HE 70/2016 , TaVM 16/2016, EV 85/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/56/EU,
(32014L0056); EUVL N:o L 158, 27.5.2014, s. 196, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
537/2014, (32014R0537); EUVL N:o L 158, 27.5.2014, s. 77
28.6.2017/461:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2017.
HE 228/2016 , HaVM 8/2017, EV 57/2017
25.8.2017/577:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017.
HE 48/2017 , TaVM 12/2017, EV 85/2017
20.4.2018/235:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2018.
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 154/155Tämän lain säännöksiä 31 luvun 1 ja 3 §:n kumoamisesta sekä 31 luvun 1 §:n edellä olevan väliotsikon
muuttamisesta sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2018.
HE 172/2017 , TaVM 2/2018, EV 22/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY
(32009L0138); EYVL N:o L 335, 17.12.2009, s. 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2011/89/EU (3201 1L0089); EYVL N:o L 326, 8.12.201 1, s. 1 13, Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivi 2014/51/EU (32014L0051); EYVL N:o L 153, 22.5.2014, s. 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivi (EU) 2016/97 (32016L0097), EUVL N:o L 26, 2.2.2016, s. 19, Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivi (EU) 2018/41 1 (32018L041 1), EUVL N:o L 76, 19.3.2018, s. 28
10.8.2018/624:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä elokuuta 2018.
HE 49/2018 , TaVM 1 1/2018, EV 70/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/943/EU
(32016L0943); EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1
28.12.2018/1298:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
HE 205/2018 , TaVM 24/2018, EV 189/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/2341/EU
(32016L2341); EYVL L 354, 23.12.2016, s. 37
12.4.2019/518:
Tämä laki tulee voimaan 10 päivänä kesäkuuta 2019.
Henkivakuutustoimintaa harjoittavan vakuutusyhtiön on saatettava 6 luvun 20 d ja 20 e §:ssä tarkoitettu
toiminta vastaamaan lain vaatimuksia kuuden kuukauden kuluessa lain voimaantulosta.
HE 305/2018 , TaVM 34/2018, EV 276/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/828
(32017L0828); EUVL L 132, 20.5.2017, s. 1
22.8.2019/957:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021.
HE 298/2018 , StVM 38/2018, EV 297/2018
17.4.2020/257:
Tämä laki tulee voimaan 20 päivänä huhtikuuta 2020.
HE 87/2019 , StVM 1/2020, EV 12/2020
8.5.2020/321:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2020.
HE 108/2019 , TaVM 3/2020, EV 20/2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY
(32009L0138), EUVL N:o L 335, 17.12.2009, s. 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2011/89/EU (3201 1L0089), EUVL N:o L 326, 8.12.201 1, s. 1 13, Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivi 2014/51/EU (32014L0051), EUVL N:o L 153, 22.5.2014, s. 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivi (EU) 2019/2177 (32019L2177), EUVL N:o L 344, 27.12.2019, p. 155
19.11.2021/961:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 28/2021 , StVM 19/2021, EV 123/2021
6/2/22, 1 1:51 AM Vakuutusyhtiölaki 521/2008 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080521 155/1551.4.2022/209:
Tämä laki tulee voimaan 2 päivänä huhtikuuta 2022.
Joukkorahoituspalvelun tarjoamisesta annetun lain 28 §:ssä tarkoitettuun joukkorahoituspalvelun tarjoajaan
sovelletaan mainitussa pykälässä säädetyn siirtymäajan tämän lain voimaantullessa voimassa olleita
säännöksiä.
HE 228/2021 , TaVM 7/2022, EV 17/2022
1.4.2022/215:
Tämä laki tulee voimaan 18 päivänä lokakuuta 2022.
HE 229/2021 , TaVM 8/2022, EV 20/2022, Ilmoitus vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja
harjoittamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/138/EY (Solvenssi II) säädettyjen
määrien inflaatiomukautuksesta (C:2021:423:T OC) EUVL N:o C 423, 19.10.2021, s. 25
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2008  › 18.7.2008/521
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.