1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 1/72Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2014 › 19.12.2014/1194
Seurattu SDK 125/2023 saakka.
19.12.2014/1 194
Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
I OSA
YLEISTÄ
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Soveltamisala
Tässä laissa säädetään luottolaitoksen ja sijoituspalveluyrityksen, jäljempänä laitos , varautumisesta
kriisinratkaisuun, taloudellisiin vaikeuksiin joutuneen laitoksen asettamisesta kriisihallintoon, käytettävistä
kriisinratkaisutoimenpiteistä ja toiminnan uudelleenjärjestämisestä, rahoitusvakausviranomaisen
toimivallasta, osakkeenomistajia ja velkojia koskevista suojatoimista, ryhmäkriisinratkaisusta ja kolmannen
maan kriisinratkaisumenettelyn tunnustamisesta. Lisäksi laissa säädetään valtioneuvoston oikeudesta
rajoittaa Suomen rahoitusmarkkinoiden ja rahoitusmarkkinoilla toimivien toimintaa määräajaksi.
Mitä 3 luvun 4 §:ssä ja 4–18 luvussa säädetään laitoksesta, sovelletaan laitoksen kriisinratkaisun yhteydessä
lisäksi:
1) rahoitusalan holdingyhtiöön, rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ja monialan holdingyhtiöön; sekä
2) laitoksen tai 1 kohdassa tarkoitetun yrityksen tytäryritykseen, jos se on rahoituslaitos.
(26.3.2021/234)
Tämän lain 15 lukua sovelletaan lisäksi kolmannen maan laitoksen Suomessa olevaan sivuliikkeeseen.
Tätä lakia sovelletaan, jollei yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta
luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin
ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta annetusta
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) N:o 806/2014, jäljempänä EU:n kriisinratkaisuasetus ,
tai sitä koskevasta vakausmaksujen siirrosta yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja rahasto-osuuksien
yhdistämisestä tehdystä sopimuksesta, jäljempänä valtiosopimus , muuta johdu.
Tätä lakia sovelletaan myös arvo-osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta annetussa laissa (348/2017)
tarkoitetun arvopaperikeskuksen kriisinratkaisusuunnitelman laatimiseen noudattaen, mitä siitä mainitussa
laissa säädetään. (16.6.2017/362)
2 §
Rahoitusvakausviranomainen
Tämän lain mukaisten laitosten kriisinratkaisua ja sen suunnittelua koskevien viranomaistehtävien
hoitaminen kuuluu rahoitusvakausviranomaisesta annetussa laissa (1195/2014) , jäljempänä virastolaki ,
tarkoitetulle Rahoitusvakausvirastolle, jäljempänä virasto , jollei EU:n kriisinratkaisuasetuksesta muuta johdu
tai tässä laissa erikseen toisin säädetä.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 2/72Konsernin kriisinratkaisun suunnitteluun liittyvät tehtävät kuuluvat virastolle, jos konsernin emoyritys on
suomalainen yritys, joka ei ole toisessa ET A-valtiossa olevan emoyrityksen tytäryritys, jollei jäljempänä
tässä laissa toisin säädetä.
Ryhmäkriisinratkaisuun liittyvät, 4–14 luvussa säädetyt rahoitusvakausviranomaisen tehtävät kuuluvat
virastolle, jos luottolaitos tai sijoituspalveluyritys tai sen 1 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettu emoyritys
on suomalainen yritys, joka ei ole toisessa ET A-valtiossa olevan emoyrityksen tytäryritys, jollei jäljempänä
tässä laissa toisin säädetä.
3 §
Määritelmät
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) luottolaitoksella  luottolaitostoiminnasta annetun lain (610/2014) 1 luvun 7 §:ssä  tarkoitettua luottolaitosta;
2) sijoituspalveluyrityksellä  sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista sekä asetusten (EU) N:o
1093/2010, (EU) N:o 575/2013, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2033, jäljempänä EU:n sijoituspalveluyritysten
vakavaraisuusasetus , 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa tarkoitettua sijoituspalveluyritystä, johon
sovelletaan sijoituspalvelulain (747/2012) 6 luvun 1 §:n  1 momentissa tarkoitettua
perustamispääomavaatimusta; (18.6.2021/529)
3) rahoituslaitoksella  luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012
muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013, jäljempänä EU:n
vakavaraisuusasetus , 4 artiklan 1 kohdan 26 alakohdassa tarkoitettua rahoituslaitosta; (18.6.2021/529)
4) emoyrityksellä  kirjanpitolain (1336/1997) 1 luvun 6 §:ssä  tarkoitettua emoyritystä;
5) tytäryrityksellä  kirjanpitolain 1 luvun 6 §:ssä tarkoitettua tytäryritystä;
6) konsernilla  emoyritystä ja sen tytäryritystä;
7) ryhmällä  yritysryhmää, joka koostuu luottolaitoksesta tai sijoituspalveluyrityksestä sekä niiden 1 §:n 2
momentin 1 kohdassa tarkoitetusta emoyrityksestä ja mainitun momentin 2 kohdassa tarkoitetuista
tytäryrityksistä;
8) rahoitusalan holdingyhtiöllä  EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 20 alakohdassa
tarkoitettua rahoitusalan holdingyhtiötä;
9) rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä  EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa
tarkoitettua rahoitusalan sekaholdingyhtiötä;
10) monialan holdingyhtiöllä  EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa tarkoitettua
monialan holdingyhtiötä;
11) ryhmän emoyrityksellä  luottolaitosta ja sijoituspalveluyritystä, joka on toisen luottolaitoksen tai
sijoituspalveluyrityksen tai 1 §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen emoyritys, sekä
luottolaitoksen tai sijoituspalveluyrityksen mainitun momentin 1 kohdassa tarkoitettua emoyritystä;
12) ryhmän tytäryrityksellä  11 kohdassa tarkoitetun emoyrityksen 1 §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettua
tytäryritystä;
13) kriisinratkaisuvälineellä  7 luvun 2 §:ssä tarkoitettua toimenpidettä;
14) kriisinratkaisuvaltuudella  12 luvussa tarkoitettuja viraston toimivaltuuksia;
15) ETA-valtiolla  Euroopan talousalueeseen kuuluvaa valtiota;
16) kolmannella maalla  muuta valtiota kuin ET A-valtiota;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 3/7217) kolmannen maan luottolaitoksella  luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 luvun 7 §:ssä tarkoitettua
kolmannen maan luottolaitosta; (1.12.2017/821)
18) kolmannen maan sijoituspalveluyrityksellä  sellaista sijoituspalvelulain 1 luvun 13 §:n 9 kohdassa
tarkoitettua kolmannen maan yritystä, joka olisi sijoituspalveluja tarjoava tai sijoitustoimintaa harjoittava
sijoituspalveluyritys, jos sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsisi Euroopan talousalueella, ja joka harjoittaa
kaupankäyntiä rahoitusvälineellä omaan lukuun tai liikkeeseenlaskun takaamista; (1.12.2017/821)
19) sivuliikkeellä  luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 luvun 13 §:ssä tarkoitettua sivuliikettä;
20) merkittävällä sivuliikkeellä  muussa ET A-valtiossa kuin Suomessa olevaa sivuliikettä, joka katsotaan sen
sijaintivaltiossa merkittäväksi;
21) ryhmäkriisinratkaisulla  kriisinratkaisuvälineiden soveltamista samanaikaisesti laitokseen ja sen kanssa
samaan ryhmään kuuluvaan yritykseen;
22) kriisinratkaisulla  kriisinratkaisuvälineen käyttämistä 1 §:ssä tarkoitetussa laitoksessa 6 §:ssä säädetyn
tavoitteen saavuttamiseksi;
23) kriisinratkaisurahastolla  virastolain 4 luvussa tarkoitettua kriisinratkaisurahastoa;
24) poikkeuksellisella julkisella rahoitustuella  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107
artiklan 1 kohdassa tarkoitettua laitoksen tai 1 §:n 2 momentissa tarkoitetun muun yrityksen
elinkelpoisuuden, maksuvalmiuden tai vakavaraisuuden säilyttämiseksi tai palauttamiseksi ennalleen
myönnettävää valtiontukea tai muuta julkista ylikansallista rahoitustukea, joka kansallisella tasolla
myönnettynä katsottaisiin valtiontueksi;
25) toimivaltaisella viranomaisella  EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 40 alakohdassa
tarkoitettua toimivaltaista viranomaista ja Euroopan keskuspankkia sille luottolaitosten
vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan
keskuspankille annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1024/2013, jäljempänä YVM-asetus , annettujen
erityistehtävien osalta; (1.12.2017/821)
26) kriittisillä toiminnoilla  palveluja ja toimintoja, joita laitos tarjoaa kolmansille osapuolille ja joiden
keskeytyminen todennäköisesti aiheuttaisi reaalitalouden kannalta elintärkeiden palvelujen häiriintymisen tai
todennäköisesti häiritsisi rahoitusvakautta laitoksen tai konsernin koon tai markkinaosuuden, ulkoisten ja
sisäisten sidosten, monitahoisuuden tai rajat ylittävän toiminnan johdosta yhdessä tai useammassa
jäsenvaltiossa erityisesti näiden palvelujen tai toimintojen korvattavuus huomioon ottaen; (26.3.2021/234)
27) olennaisella tytäryrityksellä  EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 135 alakohdassa
tarkoitettua olennaista tytäryritystä; (26.3.2021/234)
28) ydinpääomalla  EU:n vakavaraisuusasetuksen 50 artiklassa tarkoitettua ydinpääomaa; (26.3.2021/234)
29) alentamiskelpoisilla veloilla  laitoksen muita velkoja ja omaan pääomaan luettavia rahoitusvälineitä kuin
ydinpääomaan luettavia rahoitusvälineitä, ensisijaisen lisäpääoman rahoitusvälineitä tai toissijaisen pääoman
rahoitusvälineitä tai joita ei ole rajattu velkakirjojen arvon alaskirjauksen soveltamisalan ulkopuolelle 8
luvun 4 §:n 1 momentin nojalla; (26.3.2021/234)
30) hyväksyttävillä veloilla  alentamiskelpoisia velkoja, jotka täyttävät 8 luvun 7 e §:n 4 momentin 4–1 1
kohdassa sekä 7 g §:ssä säädetyt edellytykset, ja toissijaiseen pääomaan luettavia rahoitusvälineitä, jotka
täyttävät EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset;
(26.3.2021/234)
31) etuoikeusasemaltaan huonommilla hyväksyttävillä rahoitusvälineillä  välineitä, jotka täyttävät EU:n
vakavaraisuusasetuksen 72 a artiklassa säädetyt edellytykset, lukuun ottamatta mainitun asetuksen 72 b
artiklan 3–5 kohdassa säädettyjä edellytyksiä; (26.3.2021/234)
32) kriisinratkaisun kohteena olevalla yhteisöllä :
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 4/72a) Euroopan unioniin sijoittautunutta oikeushenkilöä, johon kriisinratkaisusuunnitelmassa kohdistetaan
kriisinratkaisutoimia; ja
b) laitosta, joka ei kuulu luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 luvun 4 §:n nojalla konsolidoidun valvonnan
piiriin kuuluvaan konsolidointiryhmään ja johon kriisinratkaisusuunnitelmassa kohdistetaan
kriisinratkaisutoimia;
(26.3.2021/234)
33) kriisinratkaisun kohteena olevalla ryhmällä  EU:n kriisinratkaisuasetuksen 3 artiklan 1 kohdan 24 b
alakohdassa tarkoitettua konsernia ja talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa lain (599/2010) 1 §:ssä
tarkoitettua talletuspankkien yhteenliittymää; (26.3.2021/234)
34) maailmanlaajuisella rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävällä luottolaitoksella  EU:n
vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 133 alakohdassa tarkoitettua laitosta; (26.3.2021/234)
35) kokonaislisäpääomavaatimuksella  luottolaitostoiminnasta annetun lain 10 luvun 3 §:n 2 momentissa
tarkoitettua kokonaislisäpääomavaatimusta. (26.3.2021/234)
Tässä laissa tarkoitetaan rahoitussopimuksella :
1) arvopaperia koskevia sopimuksia, joita ovat:
a) arvopaperin, arvopaperiryhmän tai arvopaperi-indeksin ostoa, myyntiä tai lainausta koskevat sopimukset;
b) arvopaperia, arvopaperiryhmää tai arvopaperi-indeksiä koskeva optio;
c) arvopaperin, arvopaperiryhmän tai arvopaperi-indeksin takaisinostosopimukset ja käänteiset
takaisinostosopimukset;
2) hyödykettä koskevia sopimuksia, joita ovat:
a) hyödykkeen, hyödykeryhmän tai hyödykeindeksin ostoa, myyntiä tai lainausta koskevat sopimukset sen
myöhempää toimitusta varten;
b) hyödykettä, hyödykeryhmää tai hyödykeindeksiä koskeva optio;
c) hyödykkeen, hyödykeryhmän tai hyödykeindeksin takaisinostosopimukset ja käänteiset
takaisinostosopimukset;
3) futuuri- ja termiinisopimukset, joita ovat hyödykettä koskevia sopimuksia lukuun ottamatta hyödykkeen
tai minkä tahansa muun omaisuuden, palvelun, oikeuden tai edun ostoa, myyntiä tai siirtoa tiettyyn hintaan
myöhempänä ajankohtana koskevat sopimukset;
4) swap-sopimukset, joita ovat:
a) swapit ja optiot, joiden kohde-etuutena ovat korot, spot-sopimukset tai muut valuuttakurssisopimukset,
valuutat, osakeindeksi tai osakkeet, luottoindeksi tai luotot, hyödykeindeksi tai hyödykkeet, säänvaihtelut,
päästöoikeudet tai inflaatiovauhti;
b) tuottojen, luottoriskimar ginaalien tai luottoriskin vaihtoa koskevat sopimukset;
c) edellä a tai b alakohdassa tarkoitettua sopimusta vastaavat sopimukset, joilla käydään toistuvasti kauppaa
swap- tai johdannaismarkkinoilla;
5) pankkien väliset lainasopimukset, joissa laina-aika on enintään kolme kuukautta;
6) edellä 1–5 alakohdassa tarkoitettujen sopimusten puitesopimukset.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 5/72Mitä tässä laissa säädetään konsernista ja ryhmästä sovelletaan myös talletuspankkien yhteenliittymästä
annetussa laissa (599/2010)  tarkoitettuun yhteenliittymään. Mitä tässä laissa säädetään konsernin ja ryhmän
emoyrityksestä, sovelletaan myös yhteenliittymän keskusyhteisöön. Mitä tässä laissa säädetään
tytäryrityksestä, sovelletaan myös jäsenluottolaitokseen ja muuhun yhteenliittymään kuuluvaan yritykseen
kuin keskusyhteisöön.
Sen lisäksi, mitä edellä 1 §:ssä säädetään, laitoksella tarkoitetaan 4–14 luvussa kriisinratkaisun kohteena
olevaa laitosta ja sen kanssa samaan ryhmään kuuluvaa yritystä.
Virastolain 4 luvussa tarkoitettujen vakausmaksujen käyttö ei ole poikkeuksellista julkista rahoitustukea.
4 §
Euroopan unionin lainsäädäntö ja Euroopan pankkiviranomainen
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) kriisinratkaisudir ektiivillä  luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä
sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY , Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY ,
2002/47/EY , 2004/25/EY , 2005/56/EY , 2007/36/EY , 201 1/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten
(EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiiviä 2014/59/EU;
2) Euroopan pankkivalvonta-asetuksella  Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen)
perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY  muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY
kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1093/2010;
3) luottolaitosdir ektiivillä  oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten
vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY  muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY  ja
2006/49/EY  kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/36/EU;
(18.6.2021/529)
4) Euroopan pankkiviranomaisella  Euroopan pankkivalvonta-asetuksessa tarkoitettua Euroopan
pankkiviranomaista.
5 §
Euroopan unionin tekniset standardit
Tämän lain lisäksi kriisinratkaisudirektiivissä tarkoitetuissa Euroopan komission, jäljempänä komissio ,
asetuksella tai päätöksellä annetuissa teknisissä standardeissa on säännöksiä kriisinratkaisusta.
6 §
Lain tavoitteet ja yleiset soveltamisperiaatteet
Viraston on soveltaessaan tätä lakia otettava huomioon seuraavat kriisinratkaisun yleiset tavoitteet:
1) laitoksen kriittisten toimintojen jatkuminen;
2) laitosten välisten tartuntavaikutusten ja muiden rahoitusmarkkinoiden vakautta vaarantavien häiriöiden
ehkäiseminen ja markkinakurin edistäminen;
3) julkisten varojen suojaaminen huolehtimalla siitä, että turvautuminen poikkeukselliseen julkiseen
rahoitustukeen on mahdollisimman vähäistä;
4) suojattujen tallettajien ja sijoittajien sekä laitosten hallussa olevien asiakasvarojen turvaaminen.
(29.3.2019/406)
Edellä 1 momentissa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyrkiessään viraston on pyrittävä myös varallisuusarvojen
säilyttämiseen ja kriisinratkaisun kustannusten minimointiin. Jos 1 momentissa tarkoitetut tavoitteet ovat
keskenään ristiriidassa, viraston on päättäessään tämän lain soveltamisesta punnittava eri tavoitteiden
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 6/72tärkeyttä ja otettava tavoitteet huomioon siten, että tavoitteet kokonaisuutena voidaan parhaiten saavuttaa.
(29.3.2019/406)
Viraston on tätä lakia soveltaessaan otettava huomioon muun ohessa laitoksen ja 1 §:n 2 momentissa
tarkoitetun yrityksen:
1) liiketoiminnan luonne, laajuus ja monimuotoisuus;
2) oikeudellinen muoto ja omistusrakenne;
3) riskiprofiili;
4) sidokset muihin laitoksiin tai rahoitusjärjestelmään;
5) kuuluminen EU:n vakavaraisuusasetuksen 1 13 artiklan 6 tai 7 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen piiriin;
6) harjoittama sijoituspalvelulain 1 luvun 15 §:ssä tarkoitettujen sijoituspalvelujen tarjoaminen.
(28.12.2017/1084)
7 §
Lainvalintaa koskevat säännökset
Tämän lain säännöksiä kriisinratkaisuvälineistä ja -valtuuksista sovelletaan laitoksen toisessa ET A-valtiossa
oleviin varoihin ja velkoihin, jollei tästä laista tai liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista
luottolaitoksista annetun lain (1501/2001) 24 a–24 k §:ssä  säädetyistä lainvalintasäännöksistä muuta johdu.
II OSA
VARAUTUMINEN KRIISINRA TKAISUUN
2 luku
Kriisinratkaisusuunnitelma
1 §
Velvollisuus laatia kriisinratkaisusuunnitelma
Viraston on laadittava Finanssivalvontaa ja merkittävien sivuliikkeiden kriisinratkaisuviranomaisia kuultuaan
laitokselle kriisinratkaisusuunnitelma. Kriisinratkaisusuunnitelmassa on varauduttava kriisinratkaisutoimiin,
jotka virasto voi toteuttaa, jos kriisihallintoon asettamisen edellytykset täyttyvät. Suunnitelmassa on
yksilöitävä purkamis- ja uudelleenjärjestämismahdollisuuksien aineelliset esteet ja tarvittaessa esitettävä
esteiden poistamiseksi tarvittavat olennaiset toimenpiteet.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta laitokseen, joka kuuluu ryhmään, josta on 5 §:n mukaan laadittava
konsernin kriisinratkaisusuunnitelma.
Kriisinratkaisusuunnitelmaan on sisällytettävä toimintavaihtoehtoja laitoskohtaisten vaikeuksien
ratkaisemiseksi sekä laajan rahoitustoimialan tai rahoitusjärjestelmän epävakauden korjaamiseksi.
Kriisinratkaisusuunnitelmassa ei saa olettaa, että laitokselle myönnetään:
1) poikkeuksellista julkista rahoitustukea;
2) keskuspankin hätärahoituksena antamaa maksuvalmiustukea; tai
3) keskuspankin vakuuksia, juoksuaikaa ja korkoa koskevin poikkeuksellisin ehdoin antamaa
maksuvalmiustukea.
Kriisinratkaisusuunnitelmassa on annettava selvitys siitä, miten ja milloin laitos voi hakea keskuspankin
tukea ja yksilöitävä mahdolliset vakuuskelpoiset varat.
Virasto voi velvoittaa laitoksen avustamaan kriisinratkaisusuunnitelman laadinnassa ja suunnitelman
päivittämisessä.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 7/72Virasto voi päättää, että laitoksen ja sen kanssa samaan ryhmään kuuluvien yritysten on ylläpidettävä
yksityiskohtaista luetteloa rahoitussopimuksista, joissa laitos tai sen kanssa samaan ryhmään kuuluva yritys
on osapuolena. Virasto voi määrätä ajankohdan, johon mennessä edellä mainitun luettelon laatimisesta on
huolehdittava ja toimitettava virastolle tiedot sopimuksista.
2 §
Kriisinratkaisusuunnitelman tarkastaminen
Viraston on tarkastettava laitoksen kriisinratkaisusuunnitelmat vuosittain.
Kriisinratkaisusuunnitelma on lisäksi tarkastettava laitoksen oikeudelliseen tai toiminnalliseen rakenteeseen,
liiketoimintaan tai rahoitusasemaan kohdistuneen jokaisen sellaisen muutoksen jälkeen, joka voi vaikuttaa
merkittävästi suunnitelman toteuttamiskelpoisuuteen tai muuten edellyttää suunnitelman tarkastamista.
Laitoksen ja Finanssivalvonnan on viipymättä ilmoitettava virastolle muuttuneet tiedot.
Kriisinratkaisusuunnitelma on lisäksi tarkastettava kriisinratkaisuvälineiden soveltamisen tai 6 luvussa
säädettyjen toimenpiteiden jälkeen. (26.3.2021/234)
3 §
Kriisinratkaisusuunnitelman sisältö
Kriisinratkaisusuunnitelmassa on esitettävä vaihtoehdot III osassa tarkoitettujen kriisinratkaisuvälineiden ja -
valtuuksien soveltamisesta laitokseen.
Valtiovarainministeriön asetuksella annetaan kriisinratkaisudirektiivin täytäntöön panemiseksi tarvittavat
tarkemmat säännökset kriisinratkaisusuunnitelman sisällölle asetettavista vaatimuksista.
4 §
Kriisinratkaisusuunnitelman laatimiseksi tarvittavat tiedot
Laitoksen on toimitettava virastolle kriisinratkaisusuunnitelman laatimiseksi, ylläpitämiseksi ja täytäntöön
panemiseksi tarvittavat tiedot ja selvitykset. Valtiovarainministeriön asetuksella annetaan
kriisinratkaisudirektiivin täytäntöön panemiseksi tarvittavat tarkemmat säännökset
kriisinratkaisusuunnitelman laatimiseksi tarvittavista tiedoista ja selvityksistä.
Jos 1 momentissa tarkoitetut tiedot ja selvitykset ovat Finanssivalvonnan hallussa, Finanssivalvonnan on
viraston pyynnöstä toimitettava virastolle tiedot ja selvitykset.
5 §
Velvollisuus laatia konsernin kriisinratkaisusuunnitelma
Jos konsernin emoyritys ei ole toisessa ET A-valtiossa olevan emoyrityksen tytäryritys, viraston on laadittava
konsernin kriisinratkaisusuunnitelma yhteistoiminnassa konsernin ulkomaisten tytäryritysten
kriisinratkaisusta vastaavien viranomaisten kanssa ja merkittävien sivuliikkeiden sijaintivaltion
kriisinratkaisuviranomaisia kuultuaan siinä määrin kuin se on sivuliikkeen kannalta olennaista.
Kriisinratkaisusuunnitelmassa on nimettävä kunkin konsernin osalta kriisinratkaisun kohteena olevat yhteisöt
ja ryhmät. (26.3.2021/234)
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelmassa on yksilöitävä seuraaviin konserniyrityksiin kohdistettavat
kriisinratkaisutoimenpiteet:
1) unionissa emoyrityksenä toimiva yritys;
2) unionissa sijaitsevat konserniin kuuluvat tytäryritykset;
3) 1 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitetut yhteisöt;
4) unionin ulkopuolella sijaitsevat konserniin kuuluvat tytäryritykset.
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelma on laadittava 4 §:n nojalla toimitettujen tietojen perusteella.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 8/726 §
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelman sisältö
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelmassa on:
1) esitettävä kriisinratkaisun kohteena oleviin yhteisöihin kohdistettavat kriisinratkaisutoimenpiteet sekä
esitettävä näiden toimenpiteiden yhteensopivuus 1 §:n 3 momentissa tarkoitettuihin eri
toimintavaihtoehtoihin ja vaikutukset muihin konserniyhteisöihin sekä emo- ja tytäryrityksiin;
2) tarkasteltava, missä määrin kriisinratkaisuvälineitä voidaan soveltaa ja kriisinratkaisuvaltuuksia käyttää
koordinoidusti kriisinratkaisun kohteena oleviin yhteisöihin ja tarkasteltava toimenpiteitä, joiden avulla
helpotetaan konsernin tai sen osan myyntiä kolmannelle osapuolelle ja tunnistettava koordinoidun
kriisinratkaisun mahdolliset esteet;
3) esitettävä tarvittaessa yhteistyöjärjestelyt kolmansien maiden viranomaisten kanssa;
4) yksilöitävä konsernin kriisinratkaisun edistämistä helpottavat välttämättömät toimet;
5) esitettävä muut lisätoimet, joita virasto aikoo soveltaa kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään
kuuluviin yhteisöihin;
6) esitettävä, miten kriisinratkaisutoimet rahoitetaan, ja periaatteet siitä, miten siihen liittyvät vastuut jaetaan
eri ET A-valtioiden kesken;
7) esitettävä sellaisiin kriisinratkaisun kohteena oleviin yhteisöihin, jotka kuuluvat kriisinratkaisun kohteena
oleviin ryhmiin, kohdistettavat kriisinratkaisutoimenpiteet ja vaikutukset muihin ryhmän yhteisöihin ja
kriisinratkaisun kohteena oleviin ryhmiin, jos ryhmä muodostuu useammasta kriisinratkaisun kohteena
olevasta ryhmästä.
(26.3.2021/234)
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelmassa ei saa olettaa, että sille myönnetään 1 §:n 4 momentissa tarkoitettua
rahoitustukea tai maksuvalmiustukea. Kriisinratkaisutoimien rahoituksesta aiheutuvien vastuiden
jakoperiaatteet on vahvistettava tasapuolisesti ja niissä on erityisesti otettava huomioon 14 luvun 13 §:ssä
säädetyt perusteet, niiden vaikutus rahoitusmarkkinoiden vakauteen sekä kaikkien ryhmäkriisinratkaisuun
osallistuvien jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu.
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelmassa on oltava kuvaus 3 luvun 2 §:n mukaisesta
purkamismahdollisuuksien arvioinnista.
7 §
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelmaan liittyvä menettely
Konsernin emoyrityksen on toimitettava sitä koskevat ja viraston määräämässä laajuudessa muita
konserniyrityksiä koskevat 4 §:n mukaiset tiedot ja selvitykset virastolle.
Viraston on välitettävä 1 momentin mukaisesti toimitetut tiedot:
1) Euroopan pankkiviranomaiselle;
2) konserniin kuuluvien tytäryritysten kotivaltioiden kriisinratkaisuviranomaisille;
3) niiden ET A-valtioiden kriisinratkaisuviranomaisille, joissa konserniin kuuluvan laitoksen merkittävä
sivuliike sijaitsee siinä määrin kuin se on sivuliikkeen kannalta olennaista;
4) luottolaitosdirektiivin 1 15 ja 1 16 artiklassa tarkoitetuille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille;
5) niiden ET A-valtioiden kriisinratkaisuviranomaisille, joihin 1 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitetut
yritykset ovat sijoittautuneet.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 9/72Viraston on toimitettava 2 momentissa tarkoitetuille viranomaisille kaikki ne tiedot, joilla on olennaista
merkitystä näiden viranomaisten tehtävien hoitamiselle.
Virasto ei ole velvollinen välittämään kolmannen maan tytäryritystä koskevia tietoja ilman tämän
tytäryrityksen valvontaviranomaisen tai kriisinratkaisuviranomaisen suostumusta.
Viraston on laadittava konsernin kriisinratkaisusuunnitelma ja käsiteltävä suunnitelma ja sen muutokset 14
luvun 2 §:ssä tarkoitetussa kriisinratkaisukollegiossa kuultuaan konserniin kuuluvien laitosten ja
merkittävien sivuliikkeiden valvonnasta vastaavia toimivaltaisia viranomaisia. Virasto voi kutsua kolmannen
maan kriisinratkaisuviranomaisen osallistumaan tässä momentissa tarkoitetun asian käsittelyyn, jos
kyseisessä maassa on konserniin kuuluvia yrityksiä tai merkittäviä sivuliikkeitä.
Viraston on tarkastettava konsernin kriisinratkaisusuunnitelma vuosittain.
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelma on lisäksi tarkastettava konsernin oikeudelliseen tai toiminnalliseen
rakenteeseen, liiketoimintaan tai rahoitusasemaan kohdistuneen jokaisen sellaisen muutoksen jälkeen, joka
voi vaikuttaa merkittävästi suunnitelman toteuttamiskelpoisuuteen tai muuten edellyttää suunnitelman
tarkastamista.
8 §
Konsernin kriisinratkaisusuunnitelman hyväksyminen
Virasto päättää konsernin kriisinratkaisusuunnitelman hyväksymisestä yhdessä tytäryritysten
kriisinratkaisusta vastaavien viranomaisten kanssa.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen viranomaisten kanssa on pyrittävä tekemään yhteinen päätös neljän
kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona virasto on välittänyt 4 §:ssä tarkoitetut tiedot.
Jos 1 momentissa tarkoitetut viranomaiset eivät ole tehneet 1 momentissa tarkoitettua yhteistä päätöstä 2
momentissa säädetyssä määräajassa, viraston on tehtävä päätös konsernin kriisinratkaisusuunnitelmasta.
Päätöksessä on otettava huomioon muiden kriisinratkaisuviranomaisten ilmaisemat kannat ja varaumat ja
päätös on toimitettava konsernin emoyritykselle.
Viraston on 3 momentissa tarkoitetussa tapauksessa tehtävä päätös erillisestä kriisinratkaisusuunnitelmasta
viraston toimivaltaan kuuluville tytäryrityksille, tarvittaessa suomalaista kriisinratkaisun kohteena olevaa
ryhmää varten. Päätöksestä on käytävä ilmi 3 momentissa tarkoitetun erimielisyyden syyt ja siinä otettava
huomioon muiden kriisinratkaisuviranomaisten ilmaisemat kannat ja varaumat. Viraston on ilmoitettava
päätöksensä muille 14 luvun 2 §:ssä tarkoitetun kriisinratkaisukollegion jäsenille. (26.3.2021/234)
Jos virasto tai muu 1 momentissa tarkoitettu viranomainen on saattanut tässä pykälässä tarkoitettua päätöstä
koskevan erimielisyyden Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti Euroopan
pankkiviranomaisen ratkaistavaksi, viraston on lykättävä omaa päätöstään ja odotettava Euroopan
pankkiviranomaisen päätöstä ja tehtävä lopullinen päätöksensä Euroopan pankkiviranomaisen päätöksen
mukaisesti.
Edellä 2 momentissa tarkoitettu neljän kuukauden määräaika on 5 momentissa mainitussa artiklassa
tarkoitettu sovitteluaika. Asiaa ei voi saattaa Euroopan pankkiviranomaisen päätettäväksi 2 momentissa
mainitun neljän kuukauden määräajan jälkeen tai sen jälkeen, kun yhteinen päätös asiassa on tehty . Jos
Euroopan pankkiviranomainen ei ole antanut asiassa päätöstään kuukauden kuluessa, viraston on tehtävä 3
tai 4 momentissa tarkoitettu päätös.
Viraston on 4 momentissa tarkoitetussa tapauksessa, jossa yhteistä päätöstä ei ole saatu tehdyksi,
tunnustettava muun kriisinratkaisuviranomaisen tekemä sen toimivaltaan kuuluvia tytäryrityksiä koskeva
päätös ja sovellettava sitä.
Jos virasto arvioi, että 1 momentissa tarkoitettua konsernin kriisinratkaisusuunnitelmaa koskeva erimielisyys
vaikuttaa valtion talouspoliittiseen vastuuseen, sen on käynnistettävä konsernin kriisinratkaisusuunnitelman
uudelleen arviointi, johon sisältyy omia varoja ja alentamiskelpoisia velkoja koskeva vähimmäisvaatimus.
9 §
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 10/72Kriisinratkaisusuunnitelmia koskeva tiedonantovelvollisuus
Viraston on toimitettava tässä luvussa tarkoitetut kriisinratkaisusuunnitelmat ja konsernin
kriisinratkaisusuunnitelmat sekä niihin tehdyt muutokset Finanssivalvonnalle.
Viraston on toimitettava laitokselle kriisinratkaisusuunnitelman tiivistelmä. (11.3.2022/154)
10 §
Yksinkertaistetut velvoitteet tietyille laitoksille
Viraston on ottaen huomioon 1 luvun 6 §:ssä säädetyt tavoitteet ja soveltamisperiaatteet sekä laitoksen
asettamisesta konkurssiin aiheutuvat vaikutukset rahoitusmarkkinoiden toimintaan, muihin laitoksiin,
rahoituksen saatavuuteen ja talouteen laajemmin, määriteltävä kriisinratkaisusuunnitelmaa koskevat
vaatimukset, joissa voidaan poiketa edellä tässä luvussa säädetyistä seuraavista vaatimuksista:
1) kriisinratkaisusuunnitelmaan sisällytettävät tiedot;
2) kriisinratkaisusuunnitelmaa ja sen päivittämistä koskevat määräajat;
3) 4 §:n mukaan laitokselta tarvittavien tietojen sisältö;
4) 3 luvun 1 §:ssä tarkoitetun laitoksen ja 2 §:ssä tarkoitetun konsernin purkamis- ja
uudelleenjärjestämismahdollisuuksien arviointia varten tarvittavat tiedot.
Viraston on kuultava Finanssivalvontaa ennen 1 momentissa tarkoitetun arvioinnin tekemistä.
Viraston on toimitettava Euroopan pankkiviranomaiselle selvitys tämän pykälän soveltamisesta.
11 §
Yhteenliittymää koskevat velvoitteet
Virasto voi päättää, ettei 1–9 §:ää sovelleta talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa tarkoitettuun
yhteenliittymään kuuluvaan laitokseen, joka on luottolaitostoiminnasta annetun lain 9 luvun 1 §:n mukaisesti
kokonaan tai osittain vapautettu EU:n vakavaraisuusasetuksen 10 artiklassa tarkoitetuista
vakavaraisuusvaatimuksista.
Jos laitos on vapautettu vakavaraisuusvaatimuksista luottolaitostoiminnasta annetun lain 9 luvun 1 §:n
mukaisesti, sovelletaan tämän luvun 1–9 §:ää konsolidoinnin perusteella laitoksen keskusyhteisöön ja siihen
EU:n vakavaraisuusasetuksen 10 artiklassa tarkoitetulla tavalla liittyneisiin laitoksiin.
Sellaisen laitoksen kriisinratkaisusuunnitelma, joka kuuluu YVM-asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun
Euroopan keskuspankin valvonnan piiriin, tai jolla on huomattava osuus rahoitusjärjestelmästä, on laadittava
1–4 §:n mukaisesti.
Laitoksella on 3 momentissa tarkoitettu huomattava osuus rahoitusjärjestelmästä, jos sen varojen:
1) kokonaisarvo ylittää 30 miljardia euroa; tai
2) osuus kotivaltion bruttokansantuotteesta ylittää 20 prosenttia ja varojen kokonaisarvo ei alita viittä
miljardia euroa.
Viraston on toimitettava Euroopan pankkiviranomaiselle selvitys tämän pykälän soveltamisesta.
12 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksessa säädetään EU:n yhteiseen kriisinratkaisumekanismiin kuuluvasta
kriisinratkaisun suunnittelusta. Asetuksen 8 artiklassa säädetään niistä yhteisöistä ja konserneista, joiden
kriisinratkaisusuunnitelmat EU:n kriisinratkaisuasetuksen 42 artiklassa tarkoitetun kriisinratkaisuneuvoston
on laadittava ja hyväksyttävä, 9 artiklassa muista kuin edellä mainitusta yhteisöistä ja konserneista, joiden
kriisinratkaisusuunnitelmat kansallisen kriisinratkaisuviranomaisen on laadittava ja hyväksyttävä ja 1 1
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 11/72artiklassa kriisinratkaisuneuvoston oikeudesta soveltaa kriisinratkaisusuunnitelmien laadinnassa
yksinkertaistettuja velvoitteita ja vapautuksia.
3 luku
Purkamis- ja uudelleenjärjestämismahdollisuuksien arviointi
1 §
Velvollisuus arvioida laitoksen purkamis- ja uudelleenjärjestämismahdollisuudet
Viraston on arvioitava, voidaanko laitos purkaa tai sen toiminta järjestää uudelleen tässä laissa tarkoitetulla
tavalla ilman poikkeuksellista julkista rahoitustukea taikka keskuspankin hätärahoituksena tai
poikkeuksellisin ehdoin antamaa maksuvalmiustukea. Viraston on arviota tehdessään kuultava
Finanssivalvontaa. Jos laitoksella on toisessa ET A-valtiossa merkittävä sivuliike, viraston on myös kuultava
sivuliikkeen osalta toimivaltaista kriisinratkaisuviranomaista, jos se on olennaista sivuliikkeen kannalta.
Laitos voidaan purkaa tai sen toiminta järjestää uudelleen tässä laissa tarkoitetulla tavalla, jos:
1) se voidaan purkaa selvitys- tai konkurssimenettelyssä; taikka
2) sen toiminta voidaan järjestää uudelleen tämän lain mukaisesti niin, että laitoksen kriittisten toimintojen
jatkuvuus turvataan.
(26.3.2021/234)
Laitoksen purkamisesta tai toiminnan uudelleenjärjestämisestä tulee aiheutua mahdollisimman vähän
merkittäviä haitallisia seurauksia Suomen tai muiden ET A-valtioiden rahoitusjärjestelmien vakaudelle.
(26.3.2021/234)
Viraston on arvioitava laitoksen purkamis- ja uudelleenjärjestämismahdollisuudet samanaikaisesti, kun se 2
luvun 1 ja 2 §:n mukaisesti laatii tai tarkastaa laitosta koskevan kriisinratkaisusuunnitelman. Viraston on
tehtävä Euroopan pankkiviranomaiselle ilmoitus, jos se arvioi, ettei laitos täytä tässä pykälässä säädettyjä
purkamisen tai uudelleen järjestelyn edellytyksiä.
2 §
Velvollisuus arvioida purkamis- ja uudelleenjärjestämismahdollisuudet konsernissa
Jos virasto vastaa laitoksen ryhmäkriisinratkaisusta, sen on arvioitava yhdessä konsernin tytäryritysten
kriisinratkaisusta vastaavien viranomaisten kanssa, voidaanko konserni purkaa tai sen toiminta uudelleen
järjestää 1 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Arviota tehtäessä viraston on kuultava Finanssivalvontaa ja konserniin
kuuluvien tytäryritysten valvonnasta vastaavia viranomaisia sekä niiden ET A-valtioiden
kriisinratkaisuviranomaisia, joissa ryhmään kuuluvan laitoksen merkittävä sivuliike sijaitsee, siinä määrin
kuin se on sivuliikkeen kannalta olennaista.
Konserni voidaan purkaa tai sen toiminta järjestää uudelleen tässä laissa tarkoitetulla tavalla, jos:
1) konserniin kuuluvat laitokset voidaan purkaa selvitys- tai konkurssimenettelyssä; tai
2) konserniin kuuluvien kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen toiminta voidaan järjestää uudelleen
tämän lain mukaisesti niin, että laitosten kriittisten toimintojen jatkuvuus turvataan, joko erottamalla ne
muista toiminnoista, jos tämä voidaan tehdä vaivattomasti ja ilman tarpeetonta viivytystä, tai muulla
käytettävissä olevalla tavalla.
(26.3.2021/234)
Konsernin purkamisesta tai toiminnan uudelleenjärjestämisestä tulee aiheutua mahdollisimman vähän
merkittäviä haitallisia seurauksia Suomen tai muiden ET A-valtioiden rahoitusjärjestelmien vakaudelle.
(26.3.2021/234)
Tässä pykälässä tarkoitettu arvio on käsiteltävä 14 luvun 2 §:ssä tarkoitetussa kriisinratkaisukollegiossa
noudattaen tämän luvun 5 §:ssä säädettyä menettelyä.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 12/72Konsernin purkamis- ja uudelleenjärjestämismahdollisuuksien arviointi on tehtävä samanaikaisesti, kun
ryhmän kriisinratkaisusuunnitelma laaditaan tai tarkastetaan. Arviota tehtäessä on noudatettava 2 luvun 8
§:ssä säädettyä päätöksentekomenettelyä.
Viraston on ilmoitettava viivytyksettä Euroopan pankkiviranomaiselle, jos konsernia ei voida pitää
purkamiskelpoisena.
Jos virasto vastaa konsernin ryhmäkriisinratkaisusta ja konserni muodostuu useammasta kriisinratkaisun
kohteena olevasta ryhmästä, sen on arvioitava konsernin lisäksi jokaisen kriisinratkaisun kohteena olevan
ryhmän osalta, voidaanko se purkaa tai sen toiminta uudelleen järjestää 1 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Mitä 2
luvun 7 ja 8 §:ssä säädetään konsernin kriisinratkaisusuunnitelmaa koskevasta menettelystä ja
päätöksenteosta, sovelletaan myös tämän momentin mukaiseen menettelyyn. (26.3.2021/234)
3 §
Arviointiin vaikuttavat seikat
Valtiovarainministeriön asetuksella annetaan kriisinratkaisudirektiivin täytäntöön panemiseksi tarvittavat
tarkemmat säännökset seikoista, jotka viraston on vähintään otettava huomioon arvioidessaan 1 ja 2 §:ssä
tarkoitettujen edellytysten täyttymistä.
4 §
Laitoksen purkamista ja toiminnan uudelleenjärjestämistä koskevien esteiden poistaminen
Jos virasto toteaa 1 §:n mukaisessa arviossaan Finanssivalvontaa kuultuaan, että laitoksen purkamiselle tai
toiminnan uudelleenjärjestämiselle on olemassa olennainen este, sen on ilmoitettava asiasta kirjallisesti
laitokselle, Finanssivalvonnalle ja niiden valtioiden kriisinratkaisuviranomaisille, joissa laitoksella on
merkittävä sivuliike.
Laitoksen on neljän kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta tehtävä
virastolle ehdotus toimenpiteistä, joilla poistetaan viraston havaitsema este. Laitoksen on kuitenkin tehtävä
kahden viikon kuluessa 1 momentissa tarkoituksen ilmoituksen vastaanottamisesta virastolle ehdotus
toimenpiteistä ja aikataulusta toimenpiteiden täytäntöönpanolle sen varmistamiseksi, että laitos noudattaa
sille asetettua omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevaa vähimmäisvaatimusta sekä
kokonaislisäpääomavaatimusta. Ehdotettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon aikataulussa on otettava
huomioon viraston havaitseman esteen syyt. Laitoksen on tehtävä ehdotus kahden viikon kuluessa, jos
olennainen purkamismahdollisuuksien este johtuu siitä, että:
1) laitos ei täytä omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevaa vähimmäisvaatimusta lisättynä
kokonaislisäpääomavaatimuksen määrällä, vaikka se täyttäisi kokonaislisäpääomavaatimuksen; tai
2) laitos ei täytä tässä laissa tai EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädettyä omia varoja ja hyväksyttäviä
velkoja koskevaa vähimmäisvaatimusta.
(26.3.2021/234)
Viraston on arvioitava, riittävätkö laitoksen 2 momentin mukaisesti ehdottamat toimenpiteet poistamaan
viraston havaitseman esteen. Viraston on arviota tehdessään kuultava Finanssivalvontaa. Jos virasto katsoo,
etteivät laitoksen ehdottamat toimenpiteet riitä poistamaan estettä, viraston on vaadittava laitosta
toteuttamaan viraston yksilöimät toimenpiteet, joilla este voidaan poistaa. Viraston on ilmoitettava
vaadittavista toimenpiteistä kirjallisesti laitokselle, jonka on kuukauden kuluessa ilmoituksen
vastaanottamisesta esitettävä suunnitelma niiden toteuttamisesta. Viraston on toimenpidevaatimuksista
päättäessään perusteltava, miksi viraston ehdottamat toimet ovat tarpeen ja laitoksen ehdottamat ovat
riittämättömiä. Viraston on toimenpidevaatimuksista päättäessään otettava huomioon purkamis- ja
uudelleenjärjestämismahdollisuuksien esteen vaikutus rahoitusmarkkinoiden vakauteen sekä toimenpiteiden
vaikutus laitoksen liiketoimintaan, sen toiminnan vakauteen ja laitoksen vaikutukseen kansantalouteen.
Virasto voi vaatia laitokselta seuraavien toimenpiteiden toteuttamista laitoksen purkamisen tai toiminnan
uudelleenjärjestämisen esteen poistamiseksi:
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 13/721) konsernin sisäisten rahoitussopimusten sisällön ja tarpeen uudelleenarviointi ja palvelusopimusten
laatiminen joko konserniyritysten tai konsernin ulkopuolisten yritysten kanssa kriittisten toimintojen
tarjoamisen turvaamiseksi; (1.12.2017/821)
2) laitoksen vastuiden rajoittaminen;
3) kriisinratkaisun kannalta merkityksellisten lisätietojen toimittaminen virastolle pyynnöstä tai
säännöllisesti;
4) laitoksen yksilöityjen varojen myynti;
5) laitoksen yksittäisten liiketoimintojen rajoittaminen tai lopettaminen;
6) liiketoiminnan tai tuotteiden myynnin rajoittaminen;
7) laitoksen oikeudellisten tai toiminnallisten rakenteiden muuttaminen siten, että laitoksen kriittiset
toiminnot voidaan erotella oikeudellisesti ja taloudellisesti muista toiminnoista sovellettaessa 9–1 1 luvussa
tarkoitettuja kriisinratkaisuvälineitä; (1.12.2017/821)
8) laitoksen emoyrityksenä toimivan rahoitusalan holdingyhtiön perustaminen laitoksen kotivaltioon tai
laitoksen emoyrityksen kotivaltioon;
9) laitoksen suorittama 8 luvussa tarkoitettujen hyväksyttävien velkojen liikkeeseenlasku omia varoja ja
hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen täyttämiseksi; (26.3.2021/234)
10) muut kuin 9 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan
vähimmäisvaatimuksen täyttämiseksi mukaan lukien erityisesti laitoksen liikkeeseen laskemien
hyväksyttävien velkojen tai laitoksen EU:n vakavaraisuusasetuksen mukaisesti omiin varoihin luettavien
rahoitusvälineiden ehtojen uudelleenneuvottelu sen varmistamiseksi, että viraston 6 luvussa tarkoitettu
päätös rahoitusvälineen arvon alentamisesta on pantavissa täytäntöön siinä valtiossa, jonka lakia
rahoitusvälineeseen sovelletaan; (26.3.2021/234)
11) erillisen rahoitusalan holdingyhtiön perustaminen ja laitoksen siirtäminen sen määräysvaltaan, jos:
a) se on välttämätöntä laitoksen kriisinratkaisun edistämiseksi ja sen välttämiseksi, että tässä laissa
tarkoitettujen kriisinratkaisuvaltuuksien ja -välineiden käytöllä olisi haitallisia vaikutuksia konserniin
kuuluviin muihin kuin rahoitusalan yrityksiin; ja
b) laitos on rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys;
(26.3.2021/234)
12) laitoksen velvoittaminen toimittamaan suunnitelma, jolla palautetaan omia varoja ja hyväksyttäviä
velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen noudattaminen sekä tarvittaessa kokonaislisäpääomavaatimuksen
noudattaminen; (26.3.2021/234)
13) seuraavien juoksuajan profiilien muuttaminen omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan
vähimmäisvaatimuksen noudattamiseksi:
a) omiin varoihin luettavat rahoitusvälineet Finanssivalvonnan suostumuksen jälkeen; ja
b) 8 luvun 7 g §:ssä ja 7 e §:n 4 momentin 3–1 1 kohdassa tarkoitetut hyväksyttävät velat.
(26.3.2021/234)
Ennen kuin virasto esittää laitokselle 3 momentissa tarkoitetun toimenpidevaatimuksen, sen on arvioitava
kyseisen toimenpiteen mahdollinen vaikutus laitokseen, rahoituspalvelujen sisämarkkinoihin sekä toisten
ETA-valtioiden ja Euroopan unionin rahoitusjärjestelmän vakauteen. Viraston on arviota tehdessään kuultava
Finanssivalvontaa ja tarvittaessa myös Suomen Pankkia ja valtiovarainministeriötä.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 14/72Laitoksen kriisinratkaisusuunnitelman laatiminen ja yhteisen päätöksen tekeminen ryhmän
kriisinratkaisuehdotuksen hyväksymisestä on keskeytettävä, kunnes virasto on päättänyt toimenpiteistä
olennaisen esteen poistamiseksi.
5 § (26.3.2021/234)
Purkamista ja toiminnan uudelleenjärjestämistä koskevien esteiden poistaminen konsernissa
Jos virasto vastaa laitoksen ryhmäkriisinratkaisusta, sen on pyrittävä 14 luvun 2 §:ssä tarkoitetussa
kriisinratkaisukollegiossa yhdessä muiden konserniyritysten kriisinratkaisusta vastaavien viranomaisten
kanssa tekemään tämän luvun 2 §:ssä tarkoitettu arvio ja päättämään yhteisesti 4 §:n 4 momentissa
tarkoitetuista toimenpiteistä kriisinratkaisun kohteena olevissa yhteisöissä ja niiden tytäryrityksissä. Mitä
edellä tässä pykälässä säädetään tytäryrityksistä, sovelletaan myös 1 luvun 1 §:n 2 momentin 1 kohdassa
tarkoitettuihin yhtiöihin silloin kuin ne ovat kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön tytäryrityksiä. Päätöstä
tehtäessä on kuultava ryhmän Finanssivalvonnasta annetun lain (878/2008) 65 b §:ssä  tarkoitettua
valvontakollegiota sekä merkittävien sivuliikkeiden osalta toimivaltaisia kriisinratkaisuviranomaisia, jos
päätöksellä on olennaisia vaikutuksia sivuliikkeen kannalta.
Viraston on tätä pykälää soveltaessaan laadittava Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 25 artiklan 1 kohdan
mukaisesti yhteistyössä Finanssivalvonnan ja Euroopan pankkiviranomaisen kanssa asiaa koskeva kertomus
ja lähetettävä se konsernin emoyritykselle, tytäryritysten kriisinratkaisusta vastaaville viranomaisille ja
merkittävien sivuliikkeiden kotivaltioiden kriisinratkaisuviranomaisille. Kertomusta laadittaessa on kuultava
konserniin kuuluvien laitosten valvonnasta vastaavia viranomaisia. Kertomuksessa on käsiteltävä olennaisia
esteitä kriisinratkaisuvälineiden ja -valtuuksien tehokkaalle käytölle konsernissa ja kriisinratkaisun kohteena
olevassa ryhmässä sekä vaikutuksia konsernin liiketoimintaan sekä suositeltava oikeasuhtaisia ja
kohdistettuja toimenpiteitä, joiden virasto arvioi olevan tarpeen näiden esteiden poistamiseksi.
Konsernin emoyritys voi neljän kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona se on vastaanottanut 2 momentissa
tarkoitetun kertomuksen, ehdottaa virastolle vaihtoehtoisia toimenpiteitä kertomuksessa yksilöityjen esteiden
korjaamiseksi.
Jos kertomuksessa yksilöidyt esteet johtuvat ryhmän 4 §:n 3 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetusta
tilanteesta, konsernin emoyrityksen on kahden viikon kuluessa siitä päivästä, jona se on vastaanottanut 2
momentissa tarkoitetun kertomuksen, ehdotettava virastolle mahdollisia toimenpiteitä ja aikataulua
toimenpiteiden täytäntöönpanolle sen varmistamiseksi, että laitos noudattaa omia varoja ja hyväksyttäviä
velkoja koskevaa vähimmäisvaatimusta sekä tarvittaessa kokonaislisäpääomavaatimusta. Ehdotettavien
toimenpiteiden täytäntöönpanon aikataulussa on otettava huomioon viraston havaitseman esteen syyt.
Viraston on arvioitava, riittävätkö konsernin emoyrityksen ehdottamat toimenpiteet tehokkaasti puuttumaan
tai poistamaan viraston havaitseman 4 §:n 3 momentin 1 tai 2 kohdassa säädetyn esteen. Viraston on arviota
tehdessään kuultava Finanssivalvontaa.
Jos emoyritys on esittänyt 3 tai 4 momentin mukaisesti vaihtoehtoisia toimenpiteitä, viraston on ilmoitettava
niistä Finanssivalvonnalle, Euroopan pankkiviranomaiselle ja tytäryhtiöiden kriisinratkaisuviranomaisille
sekä merkittävien sivuliikkeiden kriisinratkaisuviranomaisille, jos toimenpiteillä on olennaisia vaikutuksia
sivuliikkeen kannalta. Viraston on pyrittävä siihen, että kriisinratkaisukollegiossa tehdään neljän kuukauden
kuluessa emoyrityksen 3 momentissa tarkoitettujen vaihtoehtoisten toimenpiteiden toimittamisesta yhteinen
päätös olennaisten esteiden yksilöimisestä ja niiden poistamiseksi vaadittavista toimenpiteistä. Jos konsernin
emoyritys ei ole esittänyt vaihtoehtoisia toimenpiteitä, yhteinen päätös on tehtävä yhden kuukauden kuluessa
3 momentissa säädetyn neljän kuukauden määräajan päättymisestä. Yhteinen päätös on tehtävä kahden
viikon kuluessa konsernin emoyrityksen 4 momentin mukaisten toimenpide-ehdotusten toimittamisesta.
Toimenpiteistä päätettäessä on otettava huomioon niiden mahdollinen vaikutus kaikissa niissä ET A-
valtioissa, joissa konserni harjoittaa toimintaa. Päätöstä tehtäessä viraston on kuultava sivuliikkeiden
toimivaltaisia kriisinratkaisu- ja valvontaviranomaisia. Viraston on annettava yhteispäätös kirjallisesti
tiedoksi konsernin emoyritykselle.
Jos yhteistä päätöstä ei ole tehty 5 momentissa tarkoitetussa määräajassa, viraston on tehtävä päätös 4 §:n 4
momentissa tarkoitetuista toimenpiteistä, jotka toteutetaan konsernin tasolla. Viraston päätöksessä on
otettava huomioon muiden kriisinratkaisuviranomaisten ilmaisemat kannat ja varaumat. Viraston on
annettava päätös tiedoksi konsernin emoyritykselle.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 15/72Jos toinen kriisinratkaisuviranomainen on saattanut tässä pykälässä tarkoitettua päätöstä koskevan
erimielisyyden Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti Euroopan pankkiviranomaisen
ratkaistavaksi, viraston on lykättävä omaa päätöstään ja odotettava Euroopan pankkiviranomaisen päätöstä ja
tehtävä lopullinen päätöksensä Euroopan pankkiviranomaisen päätöksen mukaisesti.
Edellä 5 momentissa säädetty määräaika on Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklassa tarkoitettu
sovitteluaika. Asiaa ei voi saattaa Euroopan pankkiviranomaisen päätettäväksi 5 momentissa säädetyn
määräajan jälkeen tai sen jälkeen, kun yhteinen päätös asiassa on tehty . Jos Euroopan pankkiviranomainen ei
ole antanut asiassa päätöstään kuukauden kuluessa, viraston on tehtävä 6 momentissa tarkoitettu päätös.
Mitä 6–8 momentissa säädetään, sovelletaan myös virastoon, kun se on kriisinratkaisun kohteena olevan
yhteisön toimivaltainen kriisinratkaisuviranomainen. Konsernin emoyrityksen sijaan viraston päätös
annetaan tällöin tiedoksi kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle.
6 §
Konsernin purkamisen ja uudelleenjärjestämisen esteiden poistaminen tilanteessa, jossa konsernin kriisinratkaisun
suunnittelu kuuluu toisen ETA-valtion kriisinratkaisuviranomaisen tehtäviin
Tilanteessa, jossa konsernin kriisinratkaisun suunnittelu kuuluu toisen ET A-valtion
kriisinratkaisuviranomaisen tehtäviin ja virasto on konserniin kuuluvan tytäryhtiön toimivaltainen
kriisinratkaisuviranomainen, viraston on pyrittävä 14 luvun 2 §:ssä tarkoitetussa kriisinratkaisukollegiossa
yhdessä muiden toimivaltaisten kriisinratkaisuviranomaisten kanssa tekemään tämän luvun 1 §:ssä
tarkoitettu arvio ja päättämään yhteisesti 4 §:n 4 momentissa tarkoitetuista toimenpiteistä. Viraston on
annettava 5 §:n 2 momentissa tarkoitettu kertomus tiedoksi niille konsernin tytäryhtiöille, joiden
toimivaltainen kriisinratkaisuviranomainen se on.
Jos yhteistä päätöstä ei ole tehty 5 §:n 5 momentissa mainitussa määräajassa, viraston on tehtävä päätös 4 §:n
4 momentissa tarkoitetuista toimenpiteistä, jotka kohdistetaan suomalaiseen tytäryritykseen. Viraston on
otettava huomioon muiden kriisinratkaisuviranomaisten esittämät näkemykset. Viraston on annettava päätös
tiedoksi suomalaiselle tytäryritykselle sekä konsernin ja kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön
kriisinratkaisun suunnittelusta vastaavalle kriisinratkaisuviranomaiselle. (26.3.2021/234)
Jos toinen kriisinratkaisuviranomainen on saattanut asian Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan
mukaisesti Euroopan pankkiviranomaisen ratkaistavaksi, viraston on lykättävä omaa päätöstään ja odotettava
Euroopan pankkiviranomaisen päätöstä ja tehtävä lopullinen päätöksensä Euroopan pankkiviranomaisen
päätöksen mukaisesti.
Edellä 5 §:n 5 momentissa säädetty määräaika on Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklassa
tarkoitettu sovitteluaika. Asiaa ei voi saattaa Euroopan pankkiviranomaisen päätettäväksi mainitun määräajan
jälkeen tai sen jälkeen, kun yhteinen päätös asiassa on tehty . Jos Euroopan pankkiviranomainen ei ole
antanut asiassa päätöstään kuukauden kuluessa, viraston on tehtävä 2 momentissa tarkoitettu päätös.
(26.3.2021/234)
Virasto voi saattaa 1 momentissa tarkoitetun asian Euroopan pankkiviranomaisen ratkaistavaksi.
7 §
Ennakollinen toimivalta
Virasto voi ennen laitoksen asettamista kriisihallintoon velvoittaa laitoksen aloittamaan neuvottelut
mahdollisten ostajien kanssa laitoksen varojen tai liiketoimintojen luovutuksesta, jos:
1) virasto on saanut Finanssivalvonnalta luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1 luvun 5 a §:n 4 momentissa
tarkoitetun ilmoituksen;
2) virastolla on painavia syitä olettaa, että luottolaitos ei seuraavan kahdentoista kuukauden aikana
todennäköisesti kykene täyttämään toimilupaedellytyksiä tai suoriutumaan velvoitteistaan; tai
3) luottolaitos on ilmoittanut virastolle tarvitsevansa julkista pääoma- tai maksuvalmiustukea, joka on
tarkoitettu turvaamaan rahoitusmarkkinoiden toiminta niiden vakavissa häiriötilanteissa.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 16/728 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 10 artiklassa säädetään laitoksen ja konsernin purkamis- ja
uudelleenjärjestämismahdollisuuksien arvioinnista ja toimenpiteistä purkamis- ja
uudelleenjärjestämismahdollisuuksien esteiden poistamiseksi.
III OSA
KRIISINRA TKAISU
4 luku
Laitoksen asettaminen kriisihallintoon
1 §
Kriisihallintoon asettamisen edellytykset
Laitos voidaan asettaa kriisihallintoon, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
1) laitos on kykenemätön tai todennäköisesti kykenemätön jatkamaan toimintaansa;
2) olosuhteet huomioon ottaen ei voida kohtuudella olettaa, että muilla toimenpiteillä voitaisiin
kohtuullisessa ajassa turvata laitoksen toiminnan jatkuminen 1 luvun 6 §:n 1 momentissa tarkoitettuja
tavoitteita vaarantamatta;
3) laitoksen asettaminen kriisihallintoon on tarpeen tärkeän yleisen edun turvaamiseksi.
Laitos on 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla kykenemätön tai todennäköisesti kykenemätön
jatkamaan toimintaansa, jos se:
1) rikkoo tai sen voidaan arvioida todennäköisesti lähitulevaisuudessa rikkovan sille toimiluvan
voimassaolon jatkamiseksi asetetun vaatimuksen;
2) on kykenemätön tai sen voidaan arvioida todennäköisesti lähitulevaisuudessa olevan kykenemätön
suoriutumaan velvoitteistaan; tai
3) tarvitsee toimintansa jatkamiseksi sellaista poikkeuksellista julkista tukea, joka ei ole tilapäinen valtion
takaus keskuspankin tarjoamalle maksuvalmiusjärjestelylle tai laitoksen varainhankinnalle, tai laitoksen
tilapäistä pääomittamista tavanomaisin ehdoin, silloin kun tässä kohdassa tarkoitetun toimenpiteen kohteena
oleva laitos ei täytä 1 ja 2 kohdassa tai 6 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitettuja edellytyksiä, ja kun nämä
toimet ovat välttämättömiä vakavan häiriön korjaamiseksi rahoitusmarkkinoilla, eikä toimilla kateta
tappioita, joita laitos on kärsinyt tai todennäköisesti kärsii lähitulevaisuudessa. (11.3.2022/154)
Edellä 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettu laitoksen pääomittaminen on rajoitettava lisäyksiin, jotka ovat
tarpeen, jotta voidaan puuttua Euroopan keskuspankin, Euroopan pankkiviranomaisen tai Finanssivalvonnan
toteuttamien, kansallisella, Euroopan unionin tai yhteisen valvontamekanismin tasolla sovellettavien
stressitestien, omaisuuserien laadun tarkastelujen tai vastaavien menettelyjen perusteella todettuihin
pääomavajeisiin, jotka toimivaltainen viranomainen soveltuvin osin on vahvistanut. (11.3.2022/154)
Edellä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettu edellytys täyttyy , jos kriisihallintoon asettaminen on
oikeasuhtainen ja tarpeellinen keino yhden tai useamman 1 luvun 6 §:n 1 momentin mukaisen tavoitteen
saavuttamiseksi eikä tavoitteita voida vastaavalla tavalla saavuttaa asettamalla laitos konkurssiin tai
selvitystilaan. (1.12.2017/821)
Laitoksen hallituksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle viivytyksettä, jos se katsoo laitoksen täyttävän 1
momentin 1 kohdassa säädetyt edellytykset. Finanssivalvonnan on viivytyksettä ilmoitettava tämän
momentin mukaisesti saadusta ilmoituksesta virastolle.
Jos virasto tai Finanssivalvonta arvioi, että laitos täyttää 1 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset,
niiden tulee toimittaa tieto arviostaan toisilleen sekä:
1) laitoksen tai ryhmän sivuliikkeen toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 17/722) Suomen Pankille ja Euroopan keskuspankille;
3) mahdolliselle laitoksen ryhmäkriisinratkaisusta vastaavalle viranomaiselle;
4) valtiovarainministeriölle;
5) Euroopan järjestelmäriskineuvostolle.
2 §
Päätös laitoksen asettamisesta kriisihallintoon
Viraston on saatuaan Finanssivalvonnalta 1 §:n 4 tai 5 momentissa tai luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1
luvun 5 a §:n 4 momentissa tarkoitetun ilmoituksen taikka Finanssivalvontaa kuultuaan omasta aloitteestaan
arvioitava, täyttyvätkö tämän luvun 1 §:ssä säädetyt edellytykset. Jos virasto arvioi, että edellytykset eivät
täyty , sen tulee tehdä päätös olla asettamatta laitosta kriisihallintoon. Jos edellytykset täyttyvät, viraston on
tehtävä päätös laitoksen asettamisesta kriisihallintoon. Päätöksestä asettaa laitos kriisihallintoon on käytävä
ilmi vähintään: (26.3.2021/234)
1) päivämäärä ja kellonaika, josta alkaen laitokseen sovelletaan kriisinratkaisumenettelyä;
2) laitoksen velvollisuus julkistaa päätös 4 §:n mukaisesti;
3) tämän lain mukaiset toimenpiteet, joista kriisinratkaisuviranomainen on päättänyt asettaessaan laitoksen
kriisihallintoon.
Kun laitos on 1 momentissa tarkoitetulla päätöksellä asetettu kriisihallintoon, virasto voi määrätä laitoksen
toimintaa, varallisuutta ja velkoja koskevista toimenpiteistä niin kuin tässä laissa jäljempänä säädetään.
Jos virasto 1 momentissa tarkoitetun päätöksen jälkeen tekee päätöksen 8–1 1 luvussa tarkoitetun
kriisinratkaisuvälineen käyttämisestä, päätöksen sisältöön sovelletaan 1 momenttia, sen tiedoksiantamiseen 3
§:ää ja julkistamiseen 4 §:ää.
Jos 5 luvun 1 §:n mukaisesti tehty arvonmääritys osoittaa mainitun luvun 3 §:n 1 momentin 1 kohdan
mukaisesti, että edellytykset laitoksen asettamiseksi kriisihallintoon eivät täyty , viraston on peruttava tämän
luvun 2 §:n mukainen päätös asettaa laitos kriisihallintoon. Päätöksen peruminen tulee antaa välittömästi
tiedoksi 3 §:ssä mainituille tahoille sekä julkistaa 4 §:n mukaisesti.
Muutoksenhausta viraston päätökseen asettaa laitos kriisihallintoon sekä 3 ja 4 momentissa tarkoitettuun
päätökseen säädetään 17 luvun 3 §:ssä.
3 §
Päätöksen tiedoksianto
Viraston on viivytyksettä annettava 2 §:ssä tarkoitettu päätös tiedoksi:
1) päätöksen kohteena olevalle laitokselle;
2) Finanssivalvonnalle ja Euroopan keskuspankille;
3) kriisihallintoon asetetun laitoksen sivuliikkeen toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle;
4) mahdolliselle laitoksen ryhmäkriisinratkaisusta vastaavalle viranomaiselle;
5) Suomen Pankille;
6) valtiovarainministeriölle;
7) Euroopan järjestelmäriskineuvostolle;
8) Euroopan valvontaviranomaisille;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 18/729) komissiolle;
10) selvitysjärjestelmien ylläpitäjille, jos laitos on eräistä arvopaperi- ja valuuttakaupan sekä
selvitysjärjestelmien ehdoista annetun lain (1084/1999) 2 §:ssä  tarkoitettu selvitysosapuoli.
4 §
Kriisinratkaisumenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistaminen
Jos laitos asetetaan kriisihallintoon, 2 §:ssä tarkoitetussa tapauksessa päätöksen tiivistelmä ja muussa
tapauksessa koko päätös on julkistettava:
1) viraston internetsivuilla;
2) Finanssivalvonnan internetsivuilla;
3) menettelyn kohteena olevan laitoksen internetsivuilla;
4) Euroopan pankkiviranomaisen internetsivuilla;
5) virallisessa lehdessä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa tiivistelmässä on oltava kuvaus päätöksen vaikutuksesta laitoksen
hallintoelinten toimivaltaan, laitoksen sopimuspuolten asemaan ja erityisesti vähittäisasiakkaisiin sekä
talletussuojaa koskevien periaatteiden soveltamisesta.
Viraston on lisäksi ilmoitettava päätöksestä Euroopan unionin virallisessa lehdessä sekä kahdessa
valtakunnallisessa päivälehdessä asianomaisten valtioiden virallisella kielellä niissä ET A-valtioissa, joissa
päätöksen piiriin kuuluvalla laitoksella on sivuliike tai joissa laitos tarjoaa luottolaitostoiminnasta annetussa
laissa tai sijoituspalvelulaissa tarkoitettuja palveluja. Viraston on ilmoitettava myös päätöksen voimassaolon
päättymisestä.
Edellä 2 §:ssä tarkoitettua päätöstä koskevassa ilmoituksessa on samalla mainittava menettelyn tarkoitus,
sovellettava lainsäädäntö, muutoksenhakuaika ja toimivaltainen muutoksenhakuviranomainen. Päätös on
voimassa riippumatta siitä, onko ilmoitus julkaistu.
Jos menettelyn kohteena olevan laitoksen osakkeet, osuudet tai velkasitoumukset ovat kaupankäynnin
kohteena säännellyllä markkinalla, 2 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi on julkistettava, miten
arvopaperimarkkinalain (746/2012)  nojalla julkistettavat tiedot pidetään yleisön saatavilla.
Jos menettelyn kohteena olevan laitoksen osakkeet, osuudet tai velkasitoumukset eivät ole kaupankäynnin
kohteena säännellyllä markkinalla, 2 momentissa tarkoitetut tiedot on toimitettava laitoksen tiedossa oleville
osakkeen- tai osuudenomistajille sekä velkojille.
Jos 1 momentissa tarkoitetulla päätöksellä lykätään tai muuten rajoitetaan laitoksen sopimuspuolen lain ja
sopimuksen mukaisten oikeuksien toteuttamista, 2 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi on julkistettava
lykkäyksen tai rajoituksen kesto ja ehdot sekä, jos lykkäyksen tai rajoituksen kestoa tai ehtoja myöhemmin
muutetaan, muutosten sisältö.
5 §
Ryhmään kuuluvan yrityksen, kriisinratkaisun kohteena olevan ryhmän ja sen jäsenluottolaitosten asettaminen
kriisihallintoon (26.3.2021/234)
Viraston on asettaessaan laitoksen kriisihallintoon samalla asetettava kriisihallintoon:
1) laitoksen kanssa samaan ryhmään kuuluva ryhmän emoyrityksen tytäryritys, jos se täyttää 2 momentin
mukaiset edellytykset;
2) ryhmän emoyritys, jos se täyttää 1 §:ssä säädetyt edellytykset tai se on muuten tarpeen asettaa
kriisihallintoon tämän lain tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi ryhmään kuuluvassa laitoksessa tai koko
ryhmässä.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 19/72Sovellettaessa 1 §:n 1 momenttia tässä pykälässä tarkoitettuun yritykseen, mainitussa momentissa
tarkoitettuja edellytyksiä arvioitaessa on tarkasteltava sekä yksittäisen yrityksen vaatimuksia että ryhmän
emoyrityksen konsolidoituja vaatimuksia.
Virasto voi asettaa kriisihallintoon samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuuluvan
keskusyhteisön ja sen jäsenluottolaitokset, jos ryhmä kokonaisuutena täyttää 1 §:ssä säädetyt edellytykset.
(26.3.2021/234)
Virasto   voi   asettaa   kriisihallintoon   rahoitusalan   holdingyhtiön,   rahoitusalan  sekaholdingyhtiön ja
monialan holdingyhtiön sekä emoyrityksenä toimivan vastaavan yhtiön, jos:
1) yhtiö on kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö;
2) yhtiön tytäryritys täyttää 1 §:n 1 momentissa säädetyt edellytykset;
3) tämän momentin 2 kohdassa tarkoitetun tytäryrityksen kaatuminen luo riskin kriisinratkaisun kohteena
olevan ryhmän kannalta; ja
4) tytäryrityksen tai kriisinratkaisun kohteena olevan ryhmän kriisinratkaisu edellyttää yhtiöön kohdistuvia
toimenpiteitä.
(26.3.2021/234)
6 §
Kriisinratkaisua koskevat yleiset periaatteet
Kriisinratkaisuvälineitä sovellettaessa ja kriisinratkaisuvaltuuksia käytettäessä on noudatettava seuraavia
yleisiä periaatteita, jollei tämän lain säännöksistä muuta johdu:
1) laitoksen tappioista vastaavat laitoksen osakkeen- tai osuudenomistajat, pääomalainojen haltijat ja velkojat
samassa etusijajärjestyksessä kuin laitoksen konkurssissa ja osakkeen- tai osuudenomistajien osakkeet tai
osuudet mitätöidään samassa suhteessa kuin niiden arvoa alennetaan tappioiden kattamiseksi;
2) samassa asemassa tappionkattamisjärjestyksessä olevia velkoja ja muita rahoitusvälineiden haltijoita
kohdellaan yhdenvertaisesti;
3) osakkeen- ja osuudenomistajille ja velkojille ei aiheudu suurempia tappioita kuin mitä heille olisi
aiheutunut, jos laitos olisi kriisihallinnon asemesta asetettu konkurssiin;
4) virasto nimeää laitokselle uuden hallituksen, toimitusjohtajan ja ylimmän johdon, jollei se vaaranna
kriisinratkaisun tavoitteiden saavuttamista.
Jos kriisihallintoon asetettu laitos on sellaisen konsernin emo- tai tytäryritys, johon kuuluu yksi tai useampi
toisessa ET A-valtiossa sijaitseva yritys, kriisinratkaisutoimenpiteet on toteutettava siten, että muille
konserniyrityksille ja koko konsernille aiheutuvat vaikutukset sekä haitalliset vaikutukset rahoitusvakaudelle
kaikissa niissä ET A-valtioissa, joissa laitos toimii, sekä muissa ET A-valtioissa jäävät mahdollisimman
vähäisiksi.
7 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 15 artiklassa säädetään kriisinratkaisua koskevista yleisistä periaatteista, 16
artiklassa rahoituslaitokseen ja 2 artiklan b kohdassa tarkoitettuun emoyritykseen kohdistuvan
kriisinratkaisutoimen toteuttamisesta ja 18 artiklassa kriisihallintoon asettamisen edellytyksistä ja
kriisinratkaisumenettelystä.
5 luku
Varojen ja velkojen arvostaminen
1 §
Arvonmääritys
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 20/72Viraston on viivytyksettä ennen 6 luvussa tarkoitettua osakkeiden, osuuksien tai muiden tase-erien arvon
alentamista ja ennen kriisinratkaisutoimenpiteisiin ryhtymistä huolehdittava, että laitoksen varat ja velat
arvioidaan tässä luvussa säädetyllä tavalla ( arvonmääritys ). Virasto voi noudattaa tämän luvun säännöksiä
myös ennen laitoksen asettamista kriisihallintoon. (26.3.2021/234)
Arvonmäärityksen on perustuttava yleisesti käytössä oleviin menetelmiin ja, jollei Euroopan unionin,
jäljempänä EU, valtiontukea koskevista säännöksistä muuta johdu, varovaisiin oletuksiin. Arvonmäärityksen
on oltava lopputulokseltaan kohtuullinen ja oikeudenmukainen.
2 §
Arvioija
Edellä 1 §:ssä tarkoitetun arvonmäärityksen suorittajalla ( arvioija ) on oltava sellainen koulutus ja kokemus,
joka on tarpeen ottaen huomioon asianomaisen laitoksen toiminnan laatu ja laajuus sekä muut asiaan
vaikuttavat seikat.
Arvioijan on oltava riippumaton virastosta ja muista viranomaisista sekä arvioitavasta laitoksesta ja sen
kanssa samaan konserniin kuuluvista muista yrityksistä.
3 § (26.3.2021/234)
Arvonmäärityksen tarkoitus
Arvonmäärityksen tarkoituksena on luoda edellytykset viraston päätöksille siitä:
1) täyttyvätkö tässä laissa säädetyt osakkeiden, osuuksien, muiden tase-erien tai hyväksyttävien velkojen
arvon alentamisen edellytykset taikka edellytykset laitoksen asettamiseksi kriisihallintoon;
2) mihin eri kriisinratkaisutoimenpiteisiin on mahdollisesti ryhdyttävä;
3) onko osakkeiden, osuuksien, muiden tase-erien tai hyväksyttävien velkojen arvoa ja kunkin osakkeen- tai
osuudenomistajan osakkeiden lukumäärää alennettava ja kuinka paljon;
4) onko velkojen nimellisarvoa alennettava ja velkoja muunnettava osakkeiksi tai osuuksiksi ja kuinka
paljon;
5) mitä varoja ja velkoja on luovutettava väliaikaisen laitoksen tai omaisuudenhoitoyhtiön perustamisen
yhteydessä sekä kuinka paljon vastiketta on suoritettava kriisihallintoon asetetulle laitokselle ja sen
osakkeen- tai osuudenomistajille;
6) mitä laitoksen varoja ja velkoja on luovutettava liiketoiminnan luovutuksen yhteydessä sekä mikä on
luovutettavien varojen nettomääräinen markkina-arvo;
7) mikä on luovutettavien osakkeiden tai osuuksien määrä ja siirtohinta toteutettaessa liiketoiminnan
luovutus siirtämällä laitoksen osakkeita tai osuuksia 9 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla.
Lisäksi arvonmääräyksessä on varmistettava, että asianomaisen laitoksen kaikki mahdolliset tappiot todetaan
sinä ajankohtana, jona kriisinratkaisuvälineitä sovelletaan tai osakkeiden, osuuksien, muiden tase-erien tai
hyväksyttävien velkojen arvoa alennetaan.
4 §
Arvonmääritystä täydentävät säännökset
Arvonmäärityksessä on:
1) jaettava osakkeet tai osuudet, pääomalainat ja velat luokkiin sen mukaan, mikä niiden
maksunsaantijärjestys on laitoksen selvitystilassa ja konkurssissa;
2) määritettävä kuhunkin 1 kohdassa tarkoitettuun luokkaan kuuluvan rahoitusvälineen haltijalle maksettava
määrä, jos laitos olisi asetettu konkurssiin.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 21/72Arvonmäärityksessä on otettava huomioon, että virasto voi:
1) periä kriisinratkaisuvälineiden soveltamisesta ja kriisinratkaisuvaltuuksien käyttämisestä aiheutuneet
kustannukset kriisihallintoon asetetulta laitokselta 7 luvun 2 §:n 3 momentin mukaisesti;
2) määrätä kriisihallintoon asetetun laitoksen maksamaan kriisinratkaisurahastoon korkoa tai maksuja
rahaston varoista annetusta lainasta tai vakuudesta noudattaen, mitä kriisinratkaisurahaston varojen käytöstä
erikseen säädetään.
Arvonmäärityksessä ei saa olettaa, että laitokselle myönnetään kriisihallinnon aikana tai sen jälkeen
poikkeuksellista julkista rahoitustukea, keskuspankin hätärahoituksena antamaa maksuvalmiusapua tai
sellaista keskuspankin antamaa maksuvalmiusapua, joka annetaan epätavallisia vakuuksia, maturiteettia tai
korkoa koskevin ehdoin.
5 §
Arvonmäärityksestä laadittava selvitys ja sen liitteet
Arvonmäärityksestä on laadittava kirjallinen selvitys, johon on liitettävä kirjanpitoon ja
tilinpäätösasiakirjoihin perustuva:
1) päivitetty tase sekä selvitys laitoksen taloudellisesta tilanteesta;
2) arvio ja erittely varojen kirjanpitoarvosta, jota 3 §:n 1 momentin 5 ja 6 kohtaa sovellettaessa voidaan
täydentää varojen ja velkojen markkina-arvolla;
3) luettelo kirjanpidosta ja tilinpäätösasiakirjoista ilmenevistä veloista sekä tiedot vastaavista saatavista ja
niihin velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain (1578/1992) , jäljempänä maksunsaantijärjestyslaki ,
perusteella sovellettavasta maksunsaantijärjestyksestä;
4) luettelo varoista, joita laitos pitää hallussaan sellaisen kolmannen osapuolen lukuun, jolla on
omistusoikeus varoihin.
6 §
Arvonmäärityksen hyväksyminen
Arvioijan on toimitettava arvonmääritys viraston hyväksyttäväksi tämän määräämässä ajassa. Viraston on
hyväksyttävä arvonmääritys, jos se on tehty tämän lain mukaisesti eikä ole muuta painavaa syytä olla
hyväksymättä sitä.
7 §
Väliaikainen arvonmääritys
Jos 1 §:ssä tarkoitettua arvonmääritystä ei voida tehdä ennen osakkeiden, osuuksien, muiden tase-erien tai
hyväksyttävien velkojen arvon alentamista tai ennen kriisinratkaisutoimenpiteisiin ryhtymistä asian
kiireellisyyden tai muun painavan syyn vuoksi, viraston on arvioitava varat ja velat väliaikaisesti
(väliaikainen arvonmääritys ). (26.3.2021/234)
Väliaikainen arvonmääritys on tehtävä siinä määrin kuin se on mahdollista 1 §:n, 4 §:n 1 momentin ja 5 §:n
mukaisesti.
Väliaikaisessa arvonmäärityksessä on oltava varaus lisätappioiden varalta.
Sen estämättä, mitä 1 §:ssä säädetään virasto voi alentaa osakkeiden, osuuksien, muiden tase-erien tai
hyväksyttävien velkojen arvoa ja ryhtyä kriisinratkaisutoimenpiteisiin väliaikaisen arvonmäärityksen
perusteella. (26.3.2021/234)
8 §
Väliaikaisen arvonmäärityksen täydentäminen lopulliseksi arvonmääritykseksi
Edellä 7 §:ssä tarkoitettu väliaikainen arvonmääritys on ilman aiheetonta viivytystä täydennettävä
lopulliseksi arvonmääritykseksi 1–6 §:n mukaisesti. Lopullinen arvonmääritys voidaan tehdä joko erikseen
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 22/72tai samanaikaisesti 12 §:ssä tarkoitetun arvioinnin kanssa.
Lopullisessa arvonmäärityksessä on lisäksi:
1) varmistettava, että tappiot otetaan täysimääräisesti huomioon laitoksen kirjanpidossa;
2) arvioitava tarve saatavien arvon korottamiseen tai lisävastikkeen suorittamiseen 9 §:n mukaisesti.
9 §
Velkojen arvonalennuksen peruminen ja lisävastikkeen suorittaminen
Jos 8 §:n mukainen arvonmääritys osoittaa, että laitoksen nettovarallisuuden arvo on korkeampi kuin
väliaikaisessa arvonmäärityksessä arvioitu nettovarallisuuden arvo, viraston on korvattava erotuksesta
aiheutunut vahinko erotusta vastaavilta osin:
1) perumalla 8 luvun mukaisen toteutetun velkojen arvon alentaminen;
2) määräämällä 10 luvussa tarkoitettu väliaikainen laitos tai 1 1 luvussa tarkoitettu omaisuudenhoitoyhtiö
suorittamaan lisävastiketta luovutettavien varojen ja velkojen vastaanottajille.
10 §
Arvonmäärityksen liittäminen osaksi viraston päätöstä
Viraston on liitettävä tässä luvussa tarkoitettu arvonmääritys osaksi 6 luvun 1 §:ssä tarkoitettua osakkeiden
tai osuuksien arvon alentamista koskevaa päätöstä ja 7 luvun 1 §:ssä tarkoitettua kriisinratkaisuvälineiden
soveltamista koskevaa päätöstä.
Arvonmääritykseen ei saa hakea erikseen muutosta valittamalla.
11 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 20 artiklassa säädetään sen 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön varojen ja
velkojen arvonmäärityksestä.
12 § (26.3.2021/234)
Osakkeen- tai osuudenomistajien ja velkojien kohtelun arviointi
Viraston on viipymättä sen jälkeen, kun 6 luvussa tarkoitettu arvon alentaminen ja muuntaminen tai 8–1 1
luvussa tarkoitetut kriisinratkaisutoimenpiteet on toteutettu, huolehdittava sen arvioinnista, saavatko
osakkeen- tai osuudenomistajat ja velkojat sanotun päätöksen perusteella saman, paremman vai huonomman
kohtelun kuin siinä tilanteessa, että laitos olisi arvon alentamisen tai kriisinratkaisutoimenpiteen asemesta
asetettu konkurssiin. Arviointi on tehtävä erillään 1 §:ssä tarkoitetusta arvonmäärityksestä.
Arvioinnin laatijaan ja arvioinnin hyväksymiseen sovelletaan, mitä 2 §:ssä säädetään arvioijasta ja 6 §:ssä
arvonmäärityksen hyväksymisestä.
13 §
Arviointimenettely
Edellä 12 §:n mukaisessa arvioinnissa on määriteltävä ja arvioitava:
1) kohtelu, jonka osakkeen- tai osuudenomistajat tai velkojat olisivat saaneet, jos kriisihallintoon asetettu
laitos, johon on kohdistettu kriisinratkaisutoimenpiteitä, olisi asetettu konkurssiin samalla hetkellä, jolloin
päätös kriisihallintoon asettamisesta tehtiin;
2) tosiasiallinen kohtelu, jonka osakkeen- tai osuudenomistajat ja velkojat ovat saaneet laitoksen
kriisinratkaisussa;
3) mahdolliset erot 1 ja 2 kohdan mukaisessa kohtelussa.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 23/72Arvioinnissa on:
1) oletettava, että kriisihallintoon asetettu laitos, johon on kohdistettu kriisinratkaisutoimenpiteitä, olisi
asetettu konkurssiin samalla hetkellä, jolloin päätös kriisihallintoon asettamisesta tehtiin;
2) oletettava, ettei kriisinratkaisutoimenpiteitä olisi suoritettu;
3) jätettävä ottamatta huomioon kriisihallintoon asetetulle laitokselle mahdollisesti myönnetty
poikkeuksellinen julkinen tuki.
6 luku
Osakkeiden, osuuksien ja eräiden muiden tase-erien arvon alentaminen ja muuntaminen sekä
osakkeiden ja osuuksien mitätöiminen (1.12.2017/821)
1 §
Velvollisuus alentaa omaan pääomaan luettavien erien nimellisarvoa sekä alentaa ja muuntaa eräitä muita tase-eriä
(1.12.2017/821)
Viraston on viivytyksettä sen jälkeen, kun laitos on asetettu kriisihallintoon ja laitoksessa on suoritettu 5
luvun 1 §:ssä tarkoitettu arvonmääritys, päätettävä laitoksen tappioiden kattamisesta, osakkeiden ja
osuuksien mitätöimisestä sekä EU:n vakavaraisuusasetuksen 51 artiklassa tarkoitetun ensisijaisen
lisäpääoman tai 62 artiklassa tarkoitetun toissijaisen pääoman alentamisesta ja muuntamisesta ydinpääomaan
luettaviksi rahoitusvälineiksi. Viraston on katettava laitoksen tappiot alentamalla laitoksen sekä, tämän luvun
3 §:ssä säädetyin edellytyksin, laitoksen kanssa samaan ryhmään kuuluvan yrityksen osakkeiden tai
osuuksien ja muiden omaan pääomaan luettavien erien nimellisarvoa, tai jos osakkeella tai osuudella ei ole
nimellisarvoa, kirjanpidollista vasta-arvoa. Viraston on samalla mitätöitävä kunkin osakkeen- tai
osuudenomistajan osakkeet tai osuudet samassa suhteessa kuin laitoksen tappioita on katettu tämän
momentin mukaisesti, jollei virasto päätä luovuttaa kyseisiä osakkeita tai osuuksia sellaisille velkojille,
joiden saamisten arvoa on alennettu tai joiden saamiset on muutettu ydinpääomaan luettaviksi
rahoitusvälineiksi tämän lain mukaisesti. Virasto voi tässä momentissa tarkoitettujen tase-erien
muuntamiseksi velvoittaa laitoksen tai sen emoyrityksen laskemaan liikkeeseen uusia osakkeita tai osuuksia.
(26.3.2021/234)
Viraston on ryhdyttävä 1 momentissa tarkoitettuihin toimenpiteisiin kriisihallintoon asettamisesta
riippumatta, jos se katsoo, että:
1) toimenpiteisiin ryhtyminen on välttämätöntä laitoksen toiminnan jatkumisen turvaamiseksi; tai
2) laitos tarvitsee poikkeuksellista julkista tukea.
(1.12.2017/821)
Laitoksella ei ole 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja toiminnan jatkamisen edellytyksiä, jos laitos on 4
luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla kykenemätön tai todennäköisesti kykenemätön jatkamaan
toimintaansa eikä olosuhteet huomioon ottaen voida kohtuudella olettaa, että muilla kuin tässä pykälässä
tarkoitetuilla toimenpiteillä voitaisiin kohtuullisessa ajassa turvata laitoksen toiminnan jatkuminen.
Arvioitaessa, onko ryhmä kykenemätön tai todennäköisesti kykenemätön jatkamaan toimintaansa,
sovelletaan 4 luvun 1 §:n 2 momenttia laitoksen arvioimisesta.
Edellä 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettuna tukena ei pidetä sellaisen laitoksen pääomittamista tavanomaisin
ehdoin, joka ei täytä 4 luvun 1 §:n 2 momentin 1 ja 2 kohdassa tai 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja
edellytyksiä.
Laitoksen osakkeiden tai osuuksien määrää on alennettava ja muita 1 momentissa tarkoitettuja
rahoitusvälineitä alennettava ja muunnettava mainitussa momentissa tarkoitetuista oman pääoman eristä
kääntäen samassa etusijajärjestyksessä kuin konkurssissa. Ensimmäisenä alennetaan ja muunnetaan EU:n
vakavaraisuusasetuksen 26 artiklassa tarkoitettu ydinpääoma, toisena 51 artiklassa tarkoitettu ensisijainen
lisäpääoma, kolmantena 62 artiklassa tarkoitettu toissijainen pääoma, jollei 54 artiklasta muuta johdu ja
viimeisenä tämän pykälän 1 1 momentissa säädetyt hyväksyttävät velat. Osakkeiden, osuuksien ja muiden
omaan pääomaan luettavien erien tai hyväksyttävien velkojen arvon alentaminen ei muuta omistajan vastuuta
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 24/72alennettuun arvoon kohdistuvista velvoitteista tai mahdollisesta 1 momentissa tarkoitettuihin toimenpiteisiin
kohdistuvan muutoksenhaun perusteella määrättävästä vahingonkorvausvelvollisuudesta. (26.3.2021/234)
Tytäryrityksen osakkeiden tai osuuksien arvoa ei saa alentaa enempää kuin emoyrityksen vastaavia eriä.
Osake- tai osuuspääoman alentamiseen ei sovelleta, mitä siitä muualla laissa säädetään, lukuun ottamatta
osake- tai osuuspääoman alentamisesta seuraavia voitonjakorajoituksia sekä velvollisuutta ilmoittaa osake-
tai osuuspääoman alentaminen rekisteröitäväksi ja rekisteriviranomaisen velvollisuutta rekisteröidä osake- tai
osuuspääoman alentaminen.
Mitä tässä luvussa säädetään osakkeista ja osuuksista sovelletaan myös säästöpankin kantarahasto-osuuksiin.
Virasto voi tämän pykälän mukaisista toimenpiteistä päättäessään päättää myös osuuskuntamuotoisen
luottolaitoksen muuttamisesta osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain
(423/2013) 18 §:ssä  tarkoitetuksi osuuspankkiosakeyhtiöksi tai osakeyhtiöksi, talletuspankkien
yhteenliittymästä annetun lain 4 §:ssä tarkoitetun osuuskuntamuotoisen keskusyhteisön muuttamisesta
osakeyhtiöksi ja säästöpankin muuttamisesta säästöpankkilain (1502/2001) 91 §:ssä  tarkoitetuksi
säästöpankkiosakeyhtiöksi. Kun talletuspankkien yhteenliittymästä annetun lain 4 §:ssä tarkoitettu
osuuskuntamuotoinen keskusyhteisö muutetaan osakeyhtiöksi, keskusyhteisön mainitun lain 1 1 §:n 1
momentissa tarkoitettu toimilupa raukeaa. (26.3.2021/234)
Tämän luvun säännöksiä sovelletaan sen estämättä, mitä laitoksen toimielinten toimivallasta muualla laissa
säädetään.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, sovelletaan myös hyväksyttäviin velkoihin, jotka täyttävät 8 luvun 7 e §:n
4 momentin 4–1 1 kohdassa säädetyt edellytykset, lukuun ottamatta EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 c
artiklan 1 kohdassa säädettyä velkojen jäljellä olevaa juoksuaikaa koskevaa edellytystä. (26.3.2021/234)
2 §
Muiden viranomaisten kuuleminen
Ennen 1 §:ssä tarkoitetun päätöksen tekemistä viraston on ilmoitettava asiasta Finanssivalvonnalle. Jos
päätöksen kohteena oleva laitos kuuluu ryhmään, jonka konsolidoidusta valvonnasta vastaa toisen ET A-
valtion valvontaviranomainen, viraston on kuultava kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön
kriisinratkaisuviranomaista ja ilmoitettava vuorokauden kuluessa kuulemisesta asiasta Finanssivalvonnan
lisäksi tälle valvontaviranomaiselle sekä virastoa vastaavalle sanotun toisen ET A-valtion viranomaiselle sekä
kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuuluvien yhteisöjen kriisinratkaisuviranomaisille.
(26.3.2021/234)
Jos 1 §:ssä tarkoitetun päätöksen kohteena on 3 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettu tytäryritys tai 3
kohdassa tarkoitettu emoyritys, viraston on ilmoitettava asiasta myös kaikkien niiden muiden ET A-valtioiden
valvontaviranomaisille ja virastoa vastaaville viranomaisille, joissa on tarkoitus tehdä 3 §:n 1 momentin 2 tai
3 kohtaa vastaava päätös.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta ilmoituksesta on käytävä ilmi aiottu toimenpide ja sen perustelut.
Ilmoituksessa on varattava viranomaisille mahdollisuus antaa lausunto ilmoituksen johdosta.
Kuultuaan muita viranomaisia viraston on ennen 1 §:ssä tarkoitetun päätöksen tekemistä arvioitava, onko
päätöksen sijasta mahdollista siirtää laitokseen varoja laitoksen emoyrityksestä taikka toteuttaa
luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1 luvun 5 a §:n 1 momentissa tarkoitettuja varhaisen puuttumisen
toimenpiteitä.
Virasto ei saa tehdä 3 §:n 1 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitettua päätöstä, jos jokin tämän pykälän 1 tai 2
momentissa tarkoitettu viranomainen vastustaa päätöstä.
3 §
Oman pääoman alentaminen ja eräiden muiden tase-erien alentaminen ja muuntaminen ryhmään kuuluvassa yrityksessä
(1.12.2017/821)
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 25/72Jos laitos kuuluu samaan ryhmään toisessa ET A-valtiossa olevan laitoksen kanssa, viraston on päätettävä 1
§:ssä tarkoitetuista toimenpiteistä, jos laitos on:
1) Suomeen rekisteröity tytäryritys, ryhmän konsolidoidusta valvonnasta vastaa toisen ET A-valtion
toimivaltainen viranomainen ja 1 §:n 1 momentissa tarkoitetut erät on otettu huomioon sekä tytäryrityksen
omien varojen että konsolidoitujen omien varojen vähimmäismäärää laskettaessa ja virasto yhdessä sanotun
toisen ET A-valtion vastaavan viranomaisen kanssa tehdyssä yhteisessä päätöksessä katsoo, että
toimenpiteisiin ryhtyminen on välttämätöntä ryhmän toiminnan jatkamisen edellytysten turvaamiseksi;
2) toiseen ET A-valtioon rekisteröity tytäryritys, Finanssivalvonta vastaa ryhmän konsolidoidusta valvonnasta
ja 1 §:n 1 momentissa tarkoitetut erät on otettu huomioon sekä tytäryrityksen omien varojen että
konsolidoitujen omien varojen vähimmäismäärää laskettaessa ja virasto yhdessä sanotun toisen ET A-valtion
vastaavan viranomaisen kanssa tehdyssä yhteisessä päätöksessä katsoo, että toimenpiteisiin ryhtyminen on
välttämätöntä ryhmän toiminnan jatkamisen edellytysten turvaamiseksi;
3) emoyritys, mainitun pykälän 1 momentissa tarkoitetut erät on otettu huomioon sekä emoyrityksen omien
varojen että konsolidoitujen omien varojen vähimmäismäärää laskettaessa ja Finanssivalvonta vastaa ryhmän
konsolidoidusta valvonnasta ja virasto katsoo, että toimenpiteisiin ryhtyminen on välttämätöntä ryhmän
toiminnan jatkamisen edellytysten turvaamiseksi; ja (26.3.2021/234)
4) Suomeen rekisteröity tytäryritys ja osakkeet, osuudet, muut omaan pääomaan luettavat erät ja
hyväksyttävät velat huomioidaan tytäryrityksen 8 luvun 7 e §:n perusteella asetetussa
vähimmäisvaatimuksessa. (26.3.2021/234)
Edellä 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun yhteiseen päätöksentekoon sovelletaan 14 luvun 10 §:ää.
Viraston on päätettävä 1 §:n 1 momentin mukaisista toimenpiteistä samanaikaisesti emoyritykselle sekä
kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle, jos jälkimmäinen on ostanut hyväksyttävät velat, omaan
pääomaan luettavat erät tai muut tase-erät muiden kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuuluvien
yhteisöjen välityksellä. Tappiot on tällöin siirrettävä kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle.
(26.3.2021/234)
4 §
Päätöksestä ilmoittaminen muille viranomaisille
Viraston on ilmoitettava 1 §:ssä tarkoitetusta päätöksestään Finanssivalvonnalle ja niille viranomaisille, jotka
vastaavat samaan ryhmään kuuluvien yritysten kriisinratkaisusta tai valvonnasta toisessa ET A-valtiossa.
5 §
Päätöksen julkistaminen
Viraston on julkistettava 1 §:ssä tarkoitettu päätös tai sen tiivistelmä internetsivuillaan.
6 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 21 artiklassa säädetään 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön ja osallistuvaan
jäsenvaltioon sijoittautuneen konsernin osakkeiden ja osuuksien arvon alentamisesta ja muuntamisesta.
7 § (26.3.2021/234)
Arvon alentamisen ja muuntamisen huomioiminen kriisinratkaisurahaston käytössä
Jos kriisinratkaisuvälineitä sovelletaan kriisinratkaisun kohteena olevaan yhteisöön tai
poikkeuksellisissa olosuhteissa kriisinratkaisusuunnitelmasta poiketen sellaiseen laitokseen, joka ei ole
kriisinratkaisun kohteena, tämän yhteisön 1 §:ssä säädetyn mukainen arvon alennus on huomioitava 8 luvun
6 §:n 4 momentin 1 kohdan ja 6 momentin 1 kohdassa säädettyjen vähimmäismäärien laskennassa.
7 luku
Kriisinratkaisuvälineitä koskevat yleiset periaatteet
1 §
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 26/72Kriisinratkaisuvälineiden soveltaminen
Viraston on tehtävä päätös yhden tai useamman 2 §:ssä tarkoitetun kriisinratkaisuvälineen käyttämisestä
laitokseen, kun:
1) laitos tai yritys on asetettu 4 luvun 1 §:n mukaisesti kriisihallintoon; ja
2) virasto on tehnyt 6 luvun 1 §:n mukaisen päätöksen alentaa laitoksen tai yrityksen kirjanpidolliseen omaan
pääomaan luettavien rahoitusvälineiden nimellisarvoa tai, jos rahoitusvälineellä ei ole nimellisarvoa,
kirjanpidollista vasta-arvoa ja kunkin osakkeen- tai osuudenomistajan osakkeiden tai osuuksien
mitätöimisestä.
Päätös yhden tai useamman kriisinratkaisuvälineen soveltamisesta voidaan tehdä samanaikaisesti 1
momentin 2 kohdassa tarkoitetun päätöksen kanssa tai sen jälkeen.
2 §
Kriisinratkaisuvälineet
Kriisinratkaisuvälineitä ovat:
1) laitoksen tai väliaikaisen laitoksen velkojen nimellisarvon alentaminen ja velkojen muuntaminen tämän
laitoksen ydinpääomaan luettaviksi rahoitusvälineiksi laitoksen vakavaraisuuden parantamiseksi tai varojen
siirtämiseksi 2–4 kohdan mukaisesti noudattaen 8 lukua ( velkojen arvonalentaminen ja muuntaminen );
(26.3.2021/234)
2) laitoksen osakkeiden ja osuuksien lunastaminen niiden omistajilta ja edelleen luovuttaminen taikka
laitoksen varojen ja velkojen luovuttaminen ja laitoksen toiminnan lopettaminen viivytyksettä siten kuin 9
luvussa säädetään ( liiketoiminnan luovutus );
3) laitoksen osakkeiden ja osuuksien lunastaminen niiden omistajilta ja edelleen luovuttaminen
perustettavaan osakeyhtiöön tai laitoksen varojen ja velkojen siirtäminen tällaiseen osakeyhtiöön sanotun
laitoksen tai yrityksen liiketoiminnan jatkamista varten ja laitoksen toiminnan lopettaminen siten kuin 10
luvussa säädetään ( väliaikainen laitos );
4) laitoksen tai väliaikaisen laitoksen varojen ja velkojen luovuttaminen kokonaan tai osittain yhdelle tai
useammalle sellaiselle osakeyhtiölle, jonka tarkoituksena on muuttaa yhtiön varat rahaksi mahdollisimman
edullisesti, siten kuin 1 1 luvussa säädetään ( omaisuudenhoitoyhtiö ).
Jos laitoksen kriisinratkaisussa käytetään ainoastaan 1 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitettuja välineitä, ja
näiden välineiden avulla siirretään ainoastaan osa laitoksen varoista tai veloista, viraston on purettava laitos
maksukyvyttömyysmenettelyn tai selvitystilan kautta. Viraston on otettava laitoksen purkamisessa huomioon
liiketoiminnan luovutuksensaajan tai väliaikaisen laitoksen toimintaedellytykset sekä 1 luvun 6 §:ssä
säädetyt yleiset tavoitteet ja 4 luvun 6 §:ssä säädetyt yleiset periaatteet.
Virasto voi päättää periä kohtuullisen korvauksen kriisinratkaisuvälineiden käyttämisestä sille aiheutuneista
kustannuksista omakustannusarvoon laitokselta tai väliaikaiselta laitokselta taikka pidättää korvauksen 1
momentin 2 ja 3 kohdassa tarkoitettua lunastusta koskevasta lunastushinnasta. Viraston tässä momentissa
tarkoitettu saaminen maksetaan laitoksen, väliaikaisen laitoksen tai omaisuudenhoitoyhtiön konkurssissa
luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 luvun 4 a §:n 1 momentin 3 kohdassa säädetyllä etuoikeudella.
(26.3.2021/234)
Edellä 1 momentin 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun osakkeiden tai osuuksien luovutushinnan ja sitä alemman
lunastushinnan välinen ero on korvattava täysimääräisesti laitoksen osakkeen- tai osuudenomistajalle.
3 §
Päätösten tekeminen, rekisteröinti ja oikeusvaikutukset
Virasto voi tehdä 2 §:ssä tarkoitettujen kriisinratkaisuvälineiden käyttämiseksi tarvittavat päätökset sen
estämättä, mitä laitoksen toimielinten toimivallasta muualla laissa säädetään. Mitä muualla laissa säädetään
laitoksen toimielinten toimivallasta, sovelletaan, jollei virasto toisin päätä. Mitä muualla laissa säädetään
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 27/72laitoksen toimielinten rikos- ja vahingonkorvausoikeudellisesta vastuusta, ei sovelleta toimielimen päätöksiin
siltä osin, kuin toimielimen toimivaltaa on rajoitettu tämän momentin mukaisesti.
Jos laitos tekee oikeustoimen vastoin 1 momentin säännöstä toimivallasta, tehty oikeustoimi on tehoton,
paitsi jos osapuoli oli vilpittömässä mielessä siitä, että laitoksella ei ollut oikeutta tehdä kyseistä
oikeustointa.
Edellä 1 §:ssä tarkoitettujen päätösten rekisteröintiin ja niiden oikeusvaikutuksiin ja päätösten tekemiseen
muussa vastaanottavassa yrityksessä kuin väliaikaisessa laitoksessa ja omaisuudenhoitoyhtiössä sekä
ilmoitusten tekemiseen viranomaisille sovelletaan, mitä niistä muualla laissa säädetään, jollei tästä laista
muuta johdu. Laitokselle, väliaikaiselle laitokselle tai omaisuudenhoitoyhtiölle apporttina maksetun
osakepääoman rekisteröintiin ei sovelleta osakeyhtiölain (624/2006) 2 luvun 8 §:n  3 momenttia
tilintarkastajan lausunnosta. Yritysmuodon muuttamista, oman pääoman alentamista ja korottamista,
osakkeiden ja osuuksien mitätöimistä ja antamista sekä sulautumista, jakautumista ja liiketoiminnan
luovutusta koskevaan päätökseen ja päätöksen rekisteröintiin ei sovelleta, mitä muualla laissa säädetään
tilintarkastajan lausunnosta ja todistuksesta. Rekisteriviranomaisen on käsiteltävä viraston tämän lain 6 luvun
1 §:n 1 momentin mukaisen oman pääoman alentamista ja osakkeiden ja osuuksien mitätöimistä, 6 luvun 1
§:n 9 momentin mukaisen yritysmuodon muuttamista, 9 luvun 1 §:n 2 momentin mukaisen liiketoiminnan
luovutusta ja 12 luvun 1 §:n 2 momentin nojalla määräämän oman pääoman korottamista ja osakkeiden ja
osuuksien antamista koskeva päätös kiireellisenä niin pian kuin mahdollista. (29.3.2019/406)
Mitä muualla laissa säädetään takaisinsaannista konkurssipesään, omistajan ja velkojan oikeudesta vastustaa
oikeustointa sekä omistajan oikeudesta vaatia lunastusta tai palautusta ja velkojan oikeudesta vaatia
suoritusta, ei sovelleta sellaisiin oikeustoimiin, joilla virasto luovuttaa laitoksen tai yrityksen
rahoitusvälineitä, varoja tai velkoja tämän lain mukaisesti, eikä viraston 6 luvun 1 §:n 9 momentissa ja tämän
luvun 7 §:ssä tarkoitettuun päätökseen. Tallettajan oikeuteen irtisanoa talletus sovelletaan kuitenkin
liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista annetun lain 6, 9 ja 13 §:ää, osuuspankeista
ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain 9, 10 ja 30 §:ää sekä säästöpankkilain 69, 87 a
ja 89 §:ää. (29.3.2019/406)
Tässä pykälässä tarkoitetun päätöksen oikeusvaikutuksista laitoksen sopimuspuolen oikeuksiin säädetään 12
luvun 7 §:ssä.
Jos muu kuin toimenpiteiden kohteena oleva Finanssivalvonnan valvottava laitos ei enää täytä 8–1 1 luvun
soveltamisen johdosta sille laissa säädettyjä vaatimuksia, viraston on ilmoitettava asiasta
Finanssivalvonnalle. Finanssivalvonnan on ilmoituksen saatuaan asetettava tällaiselle valvottavalle
määräaika, jonka kuluessa sen on täytettävä lakisääteiset vaatimukset.
4 §
Päätöksen julkistaminen
Viraston on julkistettava 1 §:ssä tarkoitettu päätös tai sen tiivistelmä internetsivuillaan.
5 § (29.3.2019/406)
Arvopaperimarkkinalainsäädännön soveltaminen
Mitä arvopaperimarkkinalain 4 luvussa säädetään esitteestä ja sen sisällöstä sekä 1 1 luvussa julkisesta
ostotarjouksesta ja tarjousvelvollisuudesta, ei sovelleta luovutettaessa tai hankittaessa osakkeita tämän lain
8–11 luvun säännösten nojalla.
6 § (26.3.2021/234)
Omistajavalvontaa koskevien säännösten soveltaminen
Muunnettaessa velkoja osakkeiksi tai osuuksiksi 6 tai 8 luvun nojalla tai luovutettaessa osakkeita tai
osuuksia 9 luvun nojalla sovelletaan luottolaitostoiminnasta annetun lain 3 lukua, sijoituspalvelulain 6 a
luvun 1 §:ää ja Finanssivalvonnasta annetun lain 32 a–32 c §:ää, jollei jäljempänä tässä pykälässä toisin
säädetä.
Finanssivalvonnan on ilman aiheetonta viivytystä päätettävä, kieltääkö se hankinnan tai rajoittaako se
osakkeisiin tai osuuksiin perustuvia oikeuksia. Asiaa harkitessaan Finanssivalvonnan on otettava huomioon
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 28/72velkojen muuntamisen tai liiketoiminnan luovutuksen kiireellisyys sekä tarve saavuttaa kriisinratkaisun
tavoitteet. Finanssivalvonnan päätös on annettava tiedoksi virastolle ja ilmoitusvelvolliselle.
Poiketen siitä, mitä luottolaitostoiminnasta annetussa laissa ja sijoituspalvelulaissa säädetään, virasto voi
luovuttaa osakkeet ja osuudet tämän lain 6, 8 ja 9 luvun säännösten nojalla ennen kuin Finanssivalvonta on
tehnyt luottolaitostoiminnasta annetun lain 3 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetun päätöksen tai myöntänyt
sijoituspalvelulain 6 a luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetun luvan. Virastolla on kuitenkin yksinomainen
oikeus käyttää osakkeisiin ja osuuksiin perustuvia oikeuksia siihen saakka, kunnes Finanssivalvonta on
myöntänyt mainitun luvan tai tehnyt päätöksen, kieltääkö se osakkeiden tai osuuksien luovutuksen taikka
kun Finanssivalvonnasta annetun lain 32 b §:n mukainen määräaika on päättynyt.
7 §
Asiamiehen asettaminen
Virasto voi päätöksellään asettaa laitokseen asiamiehen käyttämään antamiensa ohjeiden mukaisesti
virastolle tämän lain mukaan kuuluvaa toimivaltaa. Viraston on julkistettava asiamiehen asettamista koskeva
päätös 4 luvun 4 §:n 1–3 momentin mukaisesti. Asiamieheen sovelletaan, mitä viraston virkamiehen
virkavastuusta säädetään.
Asiamiehellä on oltava tehtävän laatuun ja laajuuteen nähden riittävä kyky , kokemus ja ammattitaito ja hänen
tulee olla muutoinkin tehtävään sopiva. Asiamiehen tulee tehtävissään kaikin tavoin edistää 1 luvun 6 §:n
mukaisten kriisinratkaisun yleisten tavoitteiden toteutumista. Asiamiehen tulee laatia ja toimittaa virastolle
kuvaus laitoksen taloudellisesta tilanteesta ja asiamiehen tehtäviensä hoitamisesta säännöllisesti ja aina
toimikauden alkaessa ja päättyessä.
Asiamies voidaan asettaa enintään vuodeksi. Asiamiehen toimikausi voidaan erityisestä syystä uusia
vuodeksi kerrallaan. Virasto voi perua asiamiehen asettamisen.
Jos asiamies asetetaan laitokseen, joka kuuluu toisessa ET A-valtiossa olevan laitoksen kanssa samaan
ryhmään, viraston on pyrittävä sopimaan toisen ET A-valtion kriisinratkaisusta vastaavien viranomaisten
kanssa saman asiamiehen asettamisesta kaikkiin ryhmään kuuluviin laitoksiin.
Jos asiamiehellä on tämän pykälän nojalla toimivalta käyttää laitoksessa hallitukselle tai toimitusjohtajalle
kuuluvaa toimivaltaa, viraston on ilmoitettava hallituksen tai toimitusjohtajan toimivallan rajoittaminen sekä
asiamiehen henkilötiedot rekisteröitäväksi. Tiedot on merkittävä kaupparekisteriin niiden tietojen lisäksi,
jotka merkitään kaupparekisteriin kaupparekisterilain (129/1979)  mukaisesti.
8 §
Merkintä toisessa ETA-valtiossa pidettävään rekisteriin
Viraston on pyydettävä, että 1 §:ssä tarkoitetusta päätöksestä tehdään merkintä toisessa ET A-valtiossa
pidettävään kiinteistörekisteriin, kaupparekisteriin tai muuhun julkiseen rekisteriin, jos rekisterimerkintä on
kyseisen valtion lainsäädännön mukaan tehtävä tällaisesta päätöksestä.
9 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 17 artiklassa säädetään saamisten etuoikeusjärjestyksestä, 22 artiklassa
kriisinratkaisuvälineitä koskevista yleisistä periaatteista ja 23 artiklassa kriisinratkaisujärjestelmästä, johon
on sisällytettävä kriisinratkaisun kohteena olevaan laitokseen käytettävien kriisinratkaisuvälineiden
yksityiskohdat.
8 luku
Velkojen arvonalentaminen ja muuntaminen omiin var oihin luettaviksi rahoitusvälineiksi
1 §
Oikeus alentaa velkojen nimellisarvoa ja muuntaa velkoja ydinpääomaan luettaviksi rahoitusvälineiksi  (26.3.2021/234)
Virasto voi 5 ja 6 §:ssä säädetyin poikkeuksin päätöksellään alentaa osin tai kokonaan laitoksen, 10 luvussa
tarkoitetun väliaikaisen laitoksen ja 1 1 luvussa tarkoitetun omaisuudenhoitoyhtiön muiden kuin 4 §:ssä
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 29/72tarkoitettujen velkojen nimellisarvoa, jäljempänä alentamiskelpoiset velat , ja muuntaa alennettu velka
ydinpääomaan luettaviksi rahoitusvälineiksi siten kuin tässä luvussa säädetään. (26.3.2021/234)
Mitä 1 momentissa säädetään väliaikaisen laitoksen ja omaisuudenhoitoyhtiön veloista, sovelletaan myös
väliaikaiselle laitokselle ja omaisuudenhoitoyhtiölle tämän lain mukaisesti siirrettyihin velkoihin.
(29.3.2019/406)
Kriisihallintoon asetetulla laitoksella on oltava riittävät järjestelmät sen varmistamiseksi, että virasto voi
tarvittaessa saada viivytyksettä käyttöönsä tämän luvun säännösten soveltamiseksi tarvittavat tiedot.
2 §
Toiminnan uudelleenjärjestämisehdotus
Laitoksen on kuukauden kuluessa 1 §:ssä tarkoitetun päätöksen tekemisestä esitettävä virastolle ehdotus
laitoksen toiminnan uudelleenjärjestämisestä. Virasto voi erityisestä syystä pidentää aikaa yhdellä
kuukaudella.
Virasto arvioi ehdotuksen yhteistyössä Finanssivalvonnan kanssa. Jos ehdotuksen toteuttaminen
todennäköisesti palauttaa laitoksen toimintakykyiseksi, virasto hyväksyy ehdotuksen. Jos ehdotuksella ei
saavuteta tätä tavoitetta, virasto ilmoittaa yhteistyössä Finanssivalvonnan kanssa laitokselle huomioistaan.
Laitoksen on toimitettava täydennetty ehdotus virastolle kahden viikon kuluessa saatuaan ilmoituksen.
Viraston on yhden viikon kuluessa saatuaan täydennetyn ehdotuksen edellytettävä laitosta joko täydentämään
ehdotusta tai hyväksyttävä ehdotus.
Alennettaessa 1 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitetun yrityksen velkojen nimellisarvoa, ryhmän
emoyrityksen on esitettävä tämän pykälän 1 momentissa tarkoitettu ehdotus, joka kattaa kaikki ryhmään
kuuluvat yritykset.
Laitoksen on toteutettava 2 momentin mukaisesti hyväksyttyyn ehdotukseen sisältyvät toimenpiteet ja
toimitettava virastolle kuvaus ehdotuksen toteuttamisen edistymisestä vähintään kuuden kuukauden välein.
Virasto voi yhteistyössä Finanssivalvonnan kanssa edellyttää, että laitos toimittaa uuden ehdotuksen viraston
hyväksyttäväksi, jos se katsoo sen tarpeelliseksi 2 momentissa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi.
Valtiovarainministeriön asetuksella annetaan kriisinratkaisudirektiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavat
tarkemmat määräykset tässä pykälässä tarkoitetun ehdotuksen sisällölle asetettavista vaatimuksista.
3 §
Velkojen arvonalentamisen ja muuntamisen täytäntöönpano
Alentaessaan velkojen nimellisarvoa ja muuntaessaan alennettua määrää vastaavaa määrää ydinpääomaan
luettaviksi rahoitusvälineiksi, viraston on arvioitava 5 luvun mukaisen arvonmäärityksen perusteella
kokonaismäärä, jolla alentamiskelpoisten velkojen nimellisarvoa on alennettava ja 4 momentissa säädetyin
edellytyksin muunnettava ydinpääomaan luettaviksi rahoitusvälineiksi. Arvon alentamisen ja muuntamisen
laskennassa on lisäksi huomioitava mahdolliset virastolain 4 luvun 8 §:n 1 momentin 4 kohdassa säädetyt
vakausmaksuilla rahoitetut rahoitusosuudet. (26.3.2021/234)
Jos laitoksen velat ylittävät sen varat, viraston on ensin alennettava velkojen kirjanpitoarvoa velkojen ja
varojen erotusta vastaavalla määrällä samassa järjestyksessä kuin velat vastaavat tappioista laitoksen
konkurssissa.
Viraston on lisäksi alennettava velkojen nimellisarvoa ja muunnettava arvonalennusta vastaava määrä
ydinpääomaan luettaviksi rahoitusvälineiksi. Muuntaminen tehdään määrään, joka tarvitaan 2 momentissa
tarkoitetun velkojen kirjanpitoarvon alentamisen jälkeen laitoksen tai väliaikaisen laitoksen omien varojen
lisäämiseksi sellaiselle omien varojen kynnysarvon mukaiselle tasolle, joka turvaisi markkinoiden
luottamuksen laitoksen tai väliaikaisen laitoksen toiminnan jatkumiseen vuodeksi. (26.3.2021/234)
Jos laitoksella tai väliaikaisella laitoksella on rahoitusvälineitä, jotka ovat konkurssissa huonommalla sijalla
maksunsaantijärjestyksessä, tällaisten velkojen arvoa on alennettava täysimääräisesti ennen paremmalla
sijalla maksunsaantijärjestyksessä olevien velkojen arvon alentamista. Muiden velkojen arvoa on alennettava
vasta sen jälkeen, kun 6 luvun 1 §:ssä tarkoitettujen rahoitusvälineiden arvo on täysimääräisesti alennettu.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 30/72Jos laitoksella tai väliaikaisella laitoksella on rahoitusvälineitä, jotka niiden ehtojen mukaan voidaan muuttaa
konkurssissa maksunsaantijärjestyksessä huonommalla sijalla oleviksi rahoitusvälineiksi, rahoitusvälineet on
muutettava niiden ehtojen mukaisesti ennen tämän momentin soveltamista. (9.11.2018/868)
Muunnettaessa velkoja 1 momentin mukaisesti ydinpääomaan luettaviksi rahoitusvälineiksi, virasto voi
käyttää eri muuntosuhdetta velkoihin, joilla on konkurssissa erilainen maksunsaantijärjestys. Viraston on
tällöin noudatettava ainakin toista seuraavista periaatteista: (26.3.2021/234)
1) muuntosuhteen on turvattava velkojalle asianmukainen korvaus velan arvonalentamisesta ja
muuntamisesta aiheutuvasta tappiosta;
2) paremmalla sijalla maksunsaantijärjestyksessä olevien velkojen muuntokurssin on oltava korkeampi kuin
huonommalla sijalla olevien velkojen.
Velkojalla, jonka velan nimellisarvoa on alennettu 3 momentissa säädetyllä perusteella, on oikeus saada
velan arvonalennusta vastaava määrä rahoitusvälineitä, jotka ovat maksunsaantijärjestyksessä huonommalla
sijalla kuin alennettu velka. Velkojia koskevista muista suojatoimista säädetään 13 luvussa.
Mitä jäljempänä tässä luvussa säädetään laitoksesta, sovelletaan myös 10 luvussa tarkoitettuun väliaikaiseen
laitokseen.
4 §
Velat, joiden nimellisarvoa ei voi alentaa
Tätä lukua ei sovelleta seuraaviin velkoihin:
1) talletukset, jos ne ovat korvattavia virastolain 5 luvun nojalla;
2) vakuudelliset velat, jos vakuuden käypä arvo kattaa velan määrän;
3) velka, joka perustuu työsuhteeseen, lukuun ottamatta sellaisia luottolaitostoiminnasta annetun lain 8 luvun
2 §:n 4 kohdassa tarkoitettuja muuttuvia palkkioita, joista on sovittu muussa kuin työehtosopimuksessa;
(26.3.2021/234)
4) laitoksen tai yrityksen toiminnassaan tarvitsemien hyödykkeiden ja palvelujen ostovelka;
5) alkuperäiseltä kestoltaan enintään seitsemän päivän pituinen velka laitokselle, joka ei kuulu laitoksen
kanssa samaan ryhmään;
6) eräistä arvopaperi- ja valuuttakaupan sekä selvitysjärjestelmien ehdoista annetun lain 2 §:n 1 momentissa
tarkoitetussa selvitysjärjestelmässä maksujen tai arvopaperien selvityksestä johtuva velka, joka erääntyy
aikaisemmin kuin seitsemän päivän kuluttua tämän lain 7 luvun 1 §:ssä tarkoitetun päätöksen tekemisestä;
7) virastolain 5 luvun 4 §:n 1 momentin mukainen talletussuojamaksu; (26.3.2021/234)
8) sellaiset velat niiden juoksuajasta riippumatta samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään
kuuluvalle yhteisölle, joka ei ole kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö. (26.3.2021/234)
Mitä 1 momentin 8 kohdassa säädetään, ei sovelleta, jos velan maksunsaantijärjestys konkurssissa olisi
maksunsaantijärjestyslain 2 §:ssä tarkoitettua huonompi. (26.3.2021/234)
5 §
Alentamiskelpoisia velkoja koskevat harkinnanvaraiset poikkeukset
Virasto voi päättää jäljempänä tässä pykälässä säädetyin rajoituksin, että velkaan tai osaan siitä ei sovelleta 1
§:ää. Tätä pykälää ei sovelleta laitoksen omiin varoihin luettaviin rahoitusvälineisiin.
Virasto voi tehdä 1 momentissa tarkoitetun päätöksen, jos velan arvonalentaminen ja muuntaminen omiin
varoihin luettaviksi rahoitusvälineiksi:
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 31/721) ei ole käytännössä mahdollista kohtuullisessa ajassa;
2) vaarantaisi kohtuuttomasti laitoksen kyvyn ylläpitää kriittisiä toimintojaan tai jatkaa
ydinliiketoimintaansa; (1.12.2017/821)
3) vaarantaisi kohtuuttomasti rahoitusmarkkinoiden vakauden;
4) heikentäisi muiden velkojien saamisten arvoa enemmän kuin jos velkojen arvonalentamista ja
muuntamista ei tehdä.
Edellä 1 momentin nojalla alentamatta jäävällä määrällä voidaan alentaa muiden alentamiskelpoisten
velkojen nimellisarvoa 1 §:n mukaisesti, noudattaen kuitenkin 4 luvun 6 §:n 1 momentin 3 kohtaa. Virasto
voi myös päättää, että alentamatta jäävä määrä jää katettavaksi kriisinratkaisurahastosta noudattaen 6 §:ää.
Harkitessaan 1 momentissa tarkoitettua päätöstä, viraston on otettava riittävästi huomioon ainakin:
1) periaate, jonka mukaan kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen tappiot on katettava alentamalla omiin
varoihin ja velkoihin luettavien rahoitusvälineiden arvoa samassa maksunsaantijärjestyksessä kuin laitoksen
konkurssissa;
2) kriisihallintoon asetetun laitoksen jäljelle jäävien omien varojen ja alentamiskelpoisten velkojen määrä;
3) tarve ylläpitää riittävästi varoja kriisinratkaisua varten.
Viraston on viipymättä ilmoitettava tässä pykälässä tarkoitetusta päätöksestä komissiolle. Jos päätökseen
sovelletaan 6 §:ää, päätöstä ei saa panna täytäntöön ilman komission suostumusta.
6 §
Poikkeuksen alaisen määrän kattaminen kriisinratkaisurahastosta
Määrä, jolla laitoksen velkoja on jätetty alentamatta 5 §:n nojalla ja jota ei mainitun pykälän 3 momentin
mukaan ole katettu lisäämällä muiden velkojen osuutta koko alennetusta määrästä, voidaan kokonaan tai
osaksi kattaa kriisinratkaisurahaston varoista siten kuin tässä pykälässä säädetään. (1.12.2017/821)
Kriisinratkaisurahaston varoja voidaan käyttää 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa 3 momentin mukaisin
rajoituksin:
1) kattamaan laitoksen tappiot, jos ne ylittävät laitoksen 5 luvun 1 §:n mukaisesti arvioidut nettovarat;
2) laitoksen osakkeiden, osuuksien ja muiden laitoksen omiin varoihin luettavien rahoitusvälineiden
hankintaan.
Virasto voi asettaa 2 momentin 2 kohdan soveltamisen edellytykseksi, että kohdan nojalla laitokselle
maksettu määrä maksetaan myöhemmin takaisin laitoksen jakokelpoisesta vapaasta omasta pääomasta.
Kriisinratkaisurahaston varoja voidaan käyttää 2 momentin mukaiseen tarkoitukseen ainoastaan sen jälkeen,
kun alentamiskelpoisten velkojen nimellisarvoa on alennettu 1 §:n mukaisesti vähintään määrällä, joka
vastaa kahdeksaa prosenttia kriisihallintoon asetetun laitoksen 5 luvun mukaisesti arvioidusta velkojen ja
omien varojen kokonaismäärästä. Varoja voidaan kuitenkin käyttää enintään määrään, joka:
1) tarvitaan kriisihallintoon asetetun laitoksen taloudellisten toimintaedellytysten turvaamiseen; ja
2) vastaa enintään viittä prosenttia kriisihallintoon asetetun laitoksen 5 luvun mukaisesti arvioidusta velkojen
ja omien varojen kokonaismäärästä, jollei tämän pykälän 5 momentista muuta johdu.
(26.3.2021/234)
Virasto voi poikkeuksellisessa tilanteessa päättää, että määrä, joka ylittää 4 momentin 2 kohdassa säädetyn
rajan, katetaan rahaston varoista tai muulla tavoin. Edellytyksenä on, että kaikkien alentamiskelpoisten
velkojen nimellisarvoa on alennettu tämän luvun mukaisesti täysimääräisesti, ei kuitenkaan:
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 32/721) talletuspankissa tilillä olevia varoja;
2) maksujenvälityksessä olevalle tilille vielä kirjautumattomia varoja;
3) julkisyhteisölle, toiselle laitokselle tai rahoituslaitokselle kuuluvia varoja.
Edellä 4 momentista poiketen kriisinratkaisurahaston varoja voidaan käyttää 2 momentin mukaiseen
tarkoitukseen, jos:
1) alentamiskelpoisten velkojen nimellisarvoa on alennettu ja velkoja muunnettu 1 §:n mukaisesti vähintään
määrällä, joka vastaa 20 prosenttia kriisihallintoon asetetun laitoksen EU:n vakavaraisuusasetuksessa
tarkoitetusta riskipainotettujen varojen ja taseen ulkopuolisten erien yhteenlasketusta määrästä;
2) kriisinratkaisurahastolla on käytössään varoja vähintään määrä, joka vastaa kolmea prosenttia virastolain 5
luvun 8 §:ssä tarkoitetuista korvattavista talletuksista; ja
3) kriisihallintoon asetetun laitoksen konsolidoidun taseen mukaiset varat ovat vähemmän kuin 900 miljardia
euroa.
7 § (26.3.2021/234)
Omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vähimmäisvaatimus
Laitoksella on 7 a–7 g §:n mukaisesti oltava jatkuvasti viraston määrittämä, 7 a §:n 1 momentin tai 7 d §:n 1
ja 2 momentin mukaisesti laskettu määrä omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja. Viraston on ennen
vähimmäisvaatimuksen asettamista kuultava Finanssivalvontaa.
Laitoksen omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen on oltava riittävä:
1) kattamaan täysimääräisesti laitoksen odotettavat tappiot; ja
2) tarvittaessa varmistamaan, että kriisinratkaisun kohteena olevalla yhteisöllä tai sen tytäryrityksillä on
riittävästi pääomaa toimiluvan mukaisen toiminnan harjoittamiseksi vuodeksi.
Jos kriisinratkaisusuunnitelman mukaan laitos asetettaisiin selvitystilaan tai konkurssiin, virasto voi 2
momentista poiketen asettaa vähimmäisvaatimuksen enintään 2 momentin 1 kohdassa säädetyn suuruiseksi,
jos virasto arvioi tämän perustelluksi.
Viraston tulee 1 momentin mukaista vähimmäisvaatimusta asettaessaan ottaa huomioon ainakin:
1) tarve turvata kriisinratkaisun tavoitteiden saavuttaminen;
2) tarve varmistaa, että jos velkojen arvoa alennetaan ja niitä muunnetaan, laitoksella, kriisinratkaisun
kohteena olevalla yhteisöllä tai sen tytäryrityksillä on riittävästi omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja, jotta
tappiot voidaan kattaa ja laitoksen omien varojen määrä voidaan nostaa sellaiselle omien varojen
kynnysarvon mukaiselle tasolle, joka turvaisi laitoksen tai väliaikaisen laitoksen toiminnan jatkumisen;
3) tarve varmistaa, että jos hyväksyttävien velkojen arvoa ei alenneta tai muunneta
kriisinratkaisusuunnitelman mukaisesti, kriisinratkaisun kohteena olevalla yhteisöllä on riittävästi omia
varoja ja hyväksyttäviä velkoja, jotta tappiot voidaan kattaa ja yhteisön omien varojen määrä voidaan nostaa
sellaiselle omien varojen kynnysarvon mukaiselle tasolle, joka turvaisi sen toiminnan jatkumisen;
4) laitoksen tai kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön koko, liiketoiminta- ja rahoitusmalli, riskiprofiili,
vakaus ja miten se edistää taloutta;
5) laitoksen toiminnan loppumisen haitalliset vaikutukset rahoitusvakauteen, muihin laitoksiin tai
rahoitusjärjestelmään;
6) kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön omiin varoihin luettavien rahoitusvälineiden ja
etuoikeusasemaltaan huonompien hyväksyttävien instrumenttien markkinoiden syvyys, hinnoittelu ja aika,
joka on tarpeen päätöksen mukaisten transaktioiden toteuttamiseksi;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 33/727) sellaisten hyväksyttävien velkojen instrumenttien määrä, jotka täyttävät EU:n vakavaraisuusasetuksen 72
a artiklan edellytykset ja joiden jäljellä oleva juoksuaika on alle vuoden vähimmäisvaatimuksen muuttamista
koskevasta päätöksestä lukien;
8) sellaisten rahoitusvälineiden saatavuus ja määrä, jotka täyttävät EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 a
artiklassa tarkoitetut edellytykset, lukuun ottamatta mainitun asetuksen 72 b artiklan 2 kohdan d alakohtaa;
9) se, onko niiden velkojen määrä, jotka on 4 §:ssä rajattu arvonalentamisen tai muuntamisen soveltamisalan
ulkopuolelle ja joilla on konkurssimenettelyssä maksunsaantijärjestyksessä sama tai huonompi asema kuin
ensisijaisuusjärjestyksessä korkeimmilla hyväksyttävillä veloilla, merkittävä verrattuna kriisinratkaisun
kohteena olevan yhteisön omiin varoihin ja hyväksyttäviin velkoihin;
10) mahdollisten uudelleenjärjestelykustannusten vaikutus kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön
pääomapohjan vahvistamiseen.
Edellä 4 momentin 9 kohdassa säädetyn velkojen määrän merkittävyyden arvioinnissa 4 §:n soveltamisalan
ulkopuolelle rajattujen velkojen määrää ei ole pidettävä merkittävänä, jos määrä ei ylitä viittä prosenttia
kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön omien varojen ja hyväksyttävien velkojen määrästä. Kyseisen
kynnyksen ylittyessä kriisinratkaisuviranomaisten on arvioitava soveltamisalan ulkopuolelle rajattujen
velkojen merkittävyyttä.
Edellä 1 momentissa säädettyä vaatimusta ei sovelleta kiinnitysluottopankkitoiminnasta annetun lain
(688/2010) 2 luvussa  tarkoitettuun kiinnitysluottopankkiin, jos se kriisinratkaisusuunnitelman mukaisesti
asetettaisiin selvitystilaan tai konkurssiin. Kiinnitysluottopankkia ei tällöin lueta 7 a §:n 4 momentin
mukaiseen konsolidoituun vaatimukseen.
Edellä 1 momentissa säädettyä vaatimusta laskettaessa sijoituspalveluyrityksille, joihin ei EU:n
sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusasetuksen 1 artiklan 2 ja 5 kohdan nojalla sovelleta EU:n
vakavaraisuusasetusta, EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla
vaatimuksella tarkoitetaan EU:n sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusasetuksen 1 1 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettua vaatimusta ja EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla vaatimuksella,
siltä osin kuin on kyse kokonaisriskin määrästä, tarkoitetaan EU:n sijoituspalveluyritysten
vakavaraisuusasetuksen 1 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vaatimusta kerrottuna luvulla 12,5. Lisäksi
kyseisten sijoituspalveluyritysten vaatimusta laskettaessa luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1 luvun 6
§:ssä säädetyllä harkinnanvaraisella lisäpääomavaatimuksella tarkoitetaan sijoituspalvelulain 6 c luvun 6
§:ssä tarkoitettua omien varojen lisävaatimusta. Tässä momentissa tarkoitettuihin sijoituspalveluyrityksiin ei
kuitenkaan sovelleta vähimmäisomavaraisuusasteen laskennassa käytettävän vastuiden kokonaismäärään
pohjautuvaa vaatimusta. (18.6.2021/529)
KiinnitysluottopankkiL  688/2010  on kumottu L:lla kiinnitysluottopankeista ja katetuista joukkolainoista
151/2022 , joka tulee voimaan 8.7.2022 alkaen.
7 a § (26.3.2021/234)
Vähimmäisvaatimuksen määrittäminen
Omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva vähimmäisvaatimus muodostuu:
1) kokonaisriskiin pohjautuvasta vaatimuksesta, joka on summa:
a) katettavien tappioiden määrästä, joka vastaa laitoksen EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 1 kohdan
c alakohdassa tarkoitettua omien varojen vaatimusta ja luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1 luvun 6 §:ssä
säädettyä harkinnanvaraista lisäpääomavaatimusta; ja
b) sellaisesta pääomapohjan vahvistamiseen tarvittavasta määrästä, jolla laitos voi kriisinratkaisun, velkojen
arvonalentamisen tai muuntamisen jälkeen täyttää a alakohdassa tarkoitetut vaatimukset; ja
2) vähimmäisomavaraisuusasteen laskennassa käytettävän vastuiden kokonaismäärään pohjautuvasta
vaatimuksesta, joka on summa:
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 34/72a) katettavien tappioiden määrästä, joka vastaa laitoksen EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 1 kohdan
d alakohdassa tarkoitettua vähimmäisomavaraisuusasteen vaatimusta; ja
b) sellaisesta pääomapohjan vahvistamiseen tarvittavasta määrästä, että laitos voi kriisinratkaisun, velkojen
arvonalentamisen tai muuntamisen jälkeen täyttää tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetun vaatimuksen.
Edellä 1 momentin 1 kohdassa säädetty vaatimus ilmaistaan prosenttiosuutena EU:n vakavaraisuusasetuksen
92 artiklan 3 kohdan mukaisesta kokonaisriskin määrästä ja mainitun momentin 2 kohdassa säädetty
vaatimus prosenttiosuutena mainitun asetuksen 429 ja 429 a artiklan mukaisesta vastuiden kokonaismäärästä.
Laskiessaan 1 momentin 2 kohdassa säädettyä vähimmäisomavaraisuusasteen laskennassa käytettävän
vastuiden kokonaismäärään pohjautuvaa vaatimusta viraston on otettava huomioon 6 §:n 4 ja 6 momentissa
säädetyt vaatimukset.
Kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen on täytettävä 1 momentin 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset
konsolidoidulla tasolla. Virasto päättää, mille kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuuluville
yhteisöille asetetaan vähimmäisvaatimus sen varmistamiseksi, että koko ryhmä noudattaa vaatimusta ryhmän
tasolla, ja miten niiden tulee kriisinratkaisusuunnitelman mukaisesti täyttää vaatimus. Jos tämän harkinnan
jälkeen jollekin kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle ei aseteta 1 momentissa, 7 d §:n 1 ja
2 momentissa tai 7 b §:n 1 momentissa säädettyä vaatimusta konsolidoidulla tasolla, sen tulee täyttää tämän
pykälän 1 momentin 1 ja 2 kohdassa säädetty vähimmäisvaatimus yksittäisenä laitoksena.
Jos viraston arvion mukaan hyväksyttävien velkojen arvoa ei todennäköisesti alennettaisi 5 §:n 2 momentin
perusteella tai ne siirrettäisiin, laitoksen on täytettävä vähimmäisvaatimus omilla varoilla tai hyväksyttävillä
veloilla, jotka riittävät kattamaan arvonalentamisen ulkopuolelle jätettyjen velkojen määrän sekä
varmistamaan 7 §:n 2 momentissa säädettyjen edellytysten täyttymisen.
Laskettaessa 1 momentissa säädettyjä pääomapohjan vahvistamista koskevia määriä viraston on:
1) käytettävä kokonaisriskin tai vastuiden kokonaismäärän viimeisimpiä ilmoitettuja tietoja, joita on
tarkistettu kriisinratkaisusuunnitelman sisältämistä kriisinratkaisutoimista johtuvien mahdollisten muutosten
perusteella; ja
2) Finanssivalvontaa kuultuaan laskettava tai nostettava vaatimusta luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1
luvun 6 §:ssä säädettyä harkinnanvaraista lisäpääomavaatimusta vastaava määrä määrittääkseen
vaatimuksen, jota laitokseen sovelletaan kriisinratkaisun, velkojen arvonalentamisen tai muuntamisen
jälkeen.
Virasto voi korottaa 1 momentin 1 kohdan b alakohdassa säädettyä määrää sen varmistamiseksi, että laitos
voi säilyttää markkinoiden riittävän luottamuksen vuodeksi kriisinratkaisun, velkojen arvonalentamisen tai
muuntamisen jälkeen. Korotetun määrän tulee vastata kriisinratkaisuvälineiden soveltamisen, velkojen
arvonalentamisen tai muuntamisen jälkeen sovellettavaa kokonaislisäpääomavaatimusta, josta on vähennetty
luottolaitostoiminnasta annetun lain 10 luvun 3 §:n 4 momentissa säädetty muuttuva lisäpääomavaatimus.
Korotettu määrä voidaan kuitenkin asettaa tätä alemmaksi tai korkeammaksi, jos Finanssivalvontaa kultuaan
virasto katsoo, että pienempi määrä riittäisi tai korkeampi määrä olisi tarpeen säilyttämään markkinoiden
luottamuksen ja varmistamaan, että laitos pystyy jatkamaan kriittisiä toimintojansa ja hankkimaan rahoitusta
kriisinratkaisun jälkeen.
Viraston on viipymättä tarkistettava vähimmäisvaatimusta tai 7 b §:n 2 momentissa säädettyä lisävaatimusta,
kun luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1 luvun 6 §:ssä säädetty harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen
muutos tulee voimaan.
7 b § (26.3.2021/234)
Vähimmäisvaatimus maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäville luottolaitoksille, olennaisille
tytäryrityksille ja muille suurille laitoksille
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen tai siihen kuuluvan laitoksen
vähimmäisvaatimus muodostuu EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 a ja 494 artiklan vaatimuksista ja viraston
tämän pykälän 2 momentin mukaisesti asettamista lisävaatimuksista. ET A-valtioiden ulkopuolelle
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 35/72sijoittuneen maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen tytäryrityksen, joka
on sijoittautunut ET A-valtioon, vähimmäisvaatimus muodostuu EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 b artiklasta
ja 494 artiklan vaatimuksista sekä viraston 2 momentin mukaisesti asettamista lisävaatimuksista, jotka on
täytettävä 7 e §:n ja 14 luvun 6 §:n 5 momentissa säädetyt edellytykset täyttävillä omilla varoilla ja veloilla.
Virasto voi asettaa lisävaatimuksen vain 7 a §:ssä ja 7 §:n 2 ja 4 momentissa säädettyjen edellytysten
täyttymisen varmistamiseksi ja jos tämän pykälän 1 momentin mukainen vaatimus ei riitä täyttämään
kyseisissä pykälissä säädettyjä edellytyksiä.
Jos kriisinratkaisun kohteena on useampi samaan maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta
merkittävään luottolaitokseen kuuluva kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, viraston on laskettava
lisävaatimus jokaiselle kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle sekä ET A-valtioon sijoittuneelle
emoyritykselle.
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen sekä kriisinratkaisun kohteena
olevan yhteisön, johon sovelletaan 7 d §:n 1 tai 3 momenttia, tulee täyttää vähimmäisvaatimuksen lisäksi
omilla varoilla, etuoikeusasemaltaan huonommilla hyväksyttävillä rahoitusvälineillä tai 7 g §:n 4
momentissa tarkoitetuilla veloilla vaatimus, joka on vähintään kahdeksan prosenttia velkojen ja omien
varojen kokonaismäärästä. Virasto voi asettaa vaatimuksen tätä alhaisemmaksi osuudeksi, jonka tulee
kuitenkin olla enemmän kuin valtiovarainministeriön asetuksessa säädetyllä laskukaavalla saatu tulos, jos
EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 b artiklan 3 kohdan edellytykset täyttyvät. Valtiovarainministeriön
asetuksella annetaan tarkemmat säännökset alhaisemman vaatimuksen arvioimiseksi siitä, miten
vähimmäisvaatimusta täydentävä vaatimus lasketaan velkojen ja omien varojen kokonaismäärästä, ottaen
huomioon EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 b artiklan 3 kohdan mukaiset mahdolliset vähennykset.
Vähimmäisvaatimusta täydentävä vaatimus, joka tulisi täyttää 4 momentissa säädetyin tavoin, voi 7 d §:n 1
momentissa säädettyjen kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen osalta olla kuitenkin enintään 27
prosenttia kokonaisriskin määrästä, jos:
1) yhteisön kriisinratkaisusuunnitelmassa rahoitusjärjestelyn käyttöä ei pidetä vaihtoehtona; ja
2) vähimmäisvaatimus mahdollistaa sen, että yhteisö täyttää 6 §:n 4 tai 5 momentissa säädetyt vaatimukset.
Viraston on tämän pykälän 5 momentin 1 ja 2 kohdassa säädetyn edellytyksen täyttymistä
arvioidessaan otettava huomioon vaikutus yhteisön liiketoimintamalliin.
Poiketen siitä, mitä 4 momentissa säädetään, virasto voi päättää, että siinä mainittujen laitosten ja yhteisöjen
on täytettävä vähimmäisvaatimusta täydentävä vaatimus kokonaisuudessaan omilla varoilla,
etuoikeusasemaltaan huonommilla hyväksyttävillä rahoitusvälineillä tai 7 g §:n 4 momentissa tarkoitetuilla
veloilla, jos näiden summa ei ylitä korkeampaa seuraavista:
1) kahdeksan prosenttia yhteisön velkojen ja omien varojen kokonaismäärästä; tai
2) kokonaislisäpääomavaatimus laskettuna yhteen kaksinkertaisen luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1
luvun 6 §:ssä säädetyn harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen kanssa sekä kaksinkertaisen EU:n
vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun kahdeksan prosentin omien varojen
vaatimuksen kanssa.
Virasto voi soveltaa 7 momenttia enintään 30 prosentille kaikista 4 momentissa tarkoitetuista laitoksista ja
yhteisöistä. Lisäksi edellytetään, että vähintään yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
1) purkamismahdollisuuksien arvioinnissa on havaittu purkamismahdollisuuksien olennaisia esteitä ja:
a) korjaavia toimia ei ole toteutettu 3 luvun 4 §:n 4 momentissa säädettyjen toimenpiteiden jälkeen viraston
asettamassa aikataulussa; tai
b) havaittuihin olennaisiin esteisiin ei voida puuttua käyttämällä 3 luvun 4 §:n 4 momentissa tarkoitettuja
toimenpiteitä ja tämän pykälän 7 momentin soveltaminen poistaisi osittain tai kokonaan
purkamismahdollisuuksien olennaisista esteistä aiheutuvan kielteisen vaikutuksen;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 36/722) virasto katsoo, että kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön kriisinratkaisusuunnitelman toteutettavuus ja
uskottavuus on epävarmaa, kun otetaan huomioon yhteisön koko, sidokset, toiminnan luonne, laajuus, riski
ja monitahoisuus, oikeudellinen muoto ja sen osakkeenomistusrakenne; tai
3) luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1 luvun 6 §:ssä säädetystä harkinnanvaraisesta
lisäpääomavaatimuksesta ilmenee, että kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö kuuluu riskien osalta ylimmän
20 prosentin joukkoon laitoksista, joille virasto määrittää vähimmäisvaatimuksen.
7 c § (26.3.2021/234)
Vähimmäisvaatimusta täydentävä vaatimus muille kriisinratkaisun kohteena oleville yhteisöille
Virasto voi päättää, että muiden kuin maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän
luottolaitoksen tai 7 d §:ssä tarkoitettujen kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen on täytettävä
vähimmäisvaatimuksen lisäksi omilla varoilla, etuoikeusasemaltaan huonommilla hyväksyttävillä
rahoitusvälineillä tai 7 g §:n 4 momentissa tarkoitetuilla veloilla vaatimus, joka on enintään kahdeksan
prosenttia velkojen ja omien varojen kokonaismäärästä taikka 7 b §:n 7 momentin 2 kohtaa soveltamalla
saatu määrä. Viraston voi tehdä päätöksen, jos:
1) 7 g §:n 1–3 momentissa tarkoitetuilla muilla kuin etuoikeudeltaan huonommilla veloilla on konkurssissa
maksunsaantijärjestyksessä sama asema kuin jollain niistä veloista, joiden nimellisarvoa ei voi 4 tai 5 §:n
mukaisesti alentaa;
2) on riski, että sellaisten muiden kuin etuoikeudeltaan huonompien velkojen arvonalentaminen, joita ei ole 4
§:ssä rajattu arvonalentamisen soveltamisalan ulkopuolelle, aiheuttaa velkojille suurempia tappioita kuin
niille aiheutuisi konkurssimenettelyssä;
3) omien varojen ja muiden etuoikeudeltaan huonompien velkojen määrä ei ylitä määrää, joka on tarpeen sen
varmistamiseksi, ettei 2 kohdassa tarkoitetuille velkojille aiheudu suurempia tappioita kuin niille olisi
aiheutunut konkurssimenettelyssä.
Viraston on arvioitava 1 momentin 2 kohdassa säädettyä riskiä, jos arvon alentamisen tai muuntamisen
soveltamisalan ulkopuolelle 4 tai 5 §:n mukaisesti todennäköisesti jäävien velkojen määrä olisi yli
kymmenen prosenttia kyseisen velkaluokan kokonaismäärästä.
Kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön omat varat, joita käytetään kokonaislisäpääomavaatimuksen
noudattamiseksi, on laskettava hyväksi myös 1 momentissa ja 7 b §:n 4 ja 7 momentissa säädetyssä
vaatimuksessa.
7 d § (26.3.2021/234)
Vähimmäisvaatimus kansallisesti suurille luottolaitoksille
Jos kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön konsernin kokonaisvarat ovat yli 100 miljardia euroa eikä
yhteisö ole maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä luottolaitos, sen 7 a §:n mukaisen
vähimmäisvaatimuksen tulee olla vähintään 13,5 prosenttia yhteisön kokonaisriskin määrästä ja 5 prosenttia
sen vähimmäisomavaraisuusasteen laskennassa käytettävästä vastuiden kokonaismäärästä.
Kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen on täytettävä 1 momentin mukainen vaatimus omilla varoilla,
etuoikeusasemaltaan huonommilla hyväksyttävillä rahoitusvälineillä tai 7 g §:n 4 momentissa tarkoitetuilla
veloilla.
Virasto voi Finanssivalvontaa kuultuaan päättää 1 momentin soveltamisesta myös sellaiseen kriisinratkaisun
kohteena olevaan yhteisöön, jonka maksukyvyttömyyden virasto arvioi todennäköisesti aiheuttavan
järjestelmäriskin. Tällöin viraston tulee ottaa huomioon, missä määrin:
1) yhteisöllä on talletuksia ja velkainstrumentteja;
2) yhteisön liikkeeseen laskemien hyväksyttävien velkojen pääsy markkinoille on rajoittunut; ja
3) yhteisö on riippuvainen 7 a §:n 4 momentissa säädetyn vaatimuksen täyttämisestä ydinpääomalla.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 37/727 e § (26.3.2021/234)
Vähimmäisvaatimus tytäryrityksille
Kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön tytäryrityksen tai ET A-valtioiden ulkopuolelle sijoittuneen
laitoksen tytäryrityksen tulee täyttää vähimmäisvaatimus yksittäisenä laitoksena. Jos tytäryritys on kuitenkin
samalla myös ET A-valtiossa toimiva emoyritys, tämän tulee täyttää vähimmäisvaatimus konsolidoidulla
tasolla.
Virasto voi tytäryrityksen kriisinratkaisusta vastaavana viranomaisena poiketa siitä, mitä 1 momentissa
säädetään tytäryrityksestä, jos:
1) sekä tytäryritys että emoyritys tai kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö kuuluvat samaan kriisinratkaisun
kohteena olevaan ryhmään ja ne on rekisteröity ja niitä valvotaan Suomessa;
2) Suomessa kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö tai emoyritys konsolidoidun taloudellisen aseman
perusteella täyttää vähimmäisvaatimuksen;
3) ei ole tai ei ole ennakoitavissa estettä, jonka vuoksi emoyritys tai kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö
ei voisi siirtää omia varoja tai velkojen takaisinmaksua tytäryritykselle;
4) tytäryritystä johdetaan terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden mukaisesti ja emoyritys tai
kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö takaa tytäryrityksen velvoitteet Finanssivalvonnan hyväksymällä
tavalla taikka tytäryrityksen riskit ovat merkitykseltään vähäiset;
5) emoyrityksen tai kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön riskien arviointia, mittaamista ja valvontaa
koskevat menettelyt kattavat myös tytäryrityksen;
6) tytäryritys on emoyrityksen tai kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön kirjanpitolain 1 luvun 5 §:n 1
momentin mukaisessa määräysvallassa; ja
7) tytäryritys ei ole itse kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö.
Tässä pykälässä tarkoitetun tytäryrityksen vähimmäisvaatimus asetetaan noudattaen 10 §:ssä ja 14 luvussa
säädettyä menettelyä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen laitosten on täytettävä vähimmäisvaatimus seuraavilla omilla varoilla tai
veloilla:
1) ydinpääoma;
2) omat varat, jotka on laskettu liikkeeseen samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuuluville
yhteisöille ja jotka ovat näiden ostamia;
3) omat varat tai velat, jotka on laskettu liikkeelle muulle kuin samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan
ryhmään kuuluvalle yhteisöille tai osakkeenomistajalle ja ovat näiden ostamia, jos velkojen
arvonalentaminen tai muuntaminen ei vaikuta yhteisön määräysvaltaan tytäryrityksessä;
4) velat, jotka on laskettu liikkeelle kriisinratkaisun kohteena olevalle yhteisölle ja ovat sen suoraan tai
välillisesti ostamia;
5) velat, jotka täyttävät EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 a artiklassa säädetyt vaatimukset lukuun ottamatta
72 b artiklan 2 kohdan b, c, k, l ja m alakohtaa sekä 3–5 kohtaa;
6) velat, joiden etusija maksunsaantijärjestyslain mukaisesti on sellaisten velkojen jälkeen, jotka eivät täytä 3
kohdan edellytyksiä ja joita ei sisällytetä omien varojen vaatimukseen;
7) arvonalentamis- tai muuntamiskelpoiset velat;
8) velat, joiden hankkimista ei ole rahoittanut suoraan tai välillisesti 1 momentissa tarkoitettu laitos;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 38/729) velat, joihin 1 momentissa tarkoitettu laitos ei soveltaisi osto-optiota, lunastusta, takaisinostoa tai
ennenaikaista takaisinmaksua muutoin kuin laitoksen selvitystilassa tai konkurssissa;
10) velat, joiden korkoa tai pääomaa ei voi lyhentää ennenaikaisesti muuten kuin 1 momentissa säädetyn
laitoksen selvitys- tai konkurssimenettelyssä;
11) velat, joiden koron tai osingon maksujen määrää ei muuteta 1 momentissa säädetyn laitoksen tai sen
emoyrityksen luottokelpoisuuden perusteella.
Virasto voi päättää, että tytäryrityksen vähimmäisvaatimus täytetään kokonaan tai osittain kriisinratkaisun
kohteena olevan yhteisön antamalla takauksella, jos:
1) 2 momentin 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät;
2) takaus on vähintään vähimmäisvaatimuksen korvaavan osuuden suuruinen;
3) aiempi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a) virasto on tehnyt 6 luvun 1 §:ssä tarkoitetun päätöksen tytäryrityksen pääomaan luettavien erien
nimellisarvon alentamisesta ja hyväksyttävien velkojen alentamisesta; tai
b) takaus tulee maksettavaksi, jos tytäryritys ei pysty maksamaan velkojaan eräpäivänä;
4) vähintään 50 prosentille takauksesta on vakuutena rahoitusvakuuslain (11/2004) 1 §:ssä  tarkoitettu
rahoitusvakuusjärjestely;
5) takaukselle asetettu vakuus täyttää EU:n vakavaraisuusasetuksen 197 artiklan vaatimukset, ja se riittää
aliarvostusten jälkeen kattamaan tämän momentin 4 kohdassa säädetyn vakuuden;
6) takaukselle asetettua vakuutta ei ole kiinnitetty eikä se ole muiden takausten vakuutena;
7) vakuuden juoksuaika täyttää EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 c artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset;
ja
8) vakuuden siirrolle kriisinratkaisun kohteena olevalta yhteisöltä tytäryritykselle ei ole esteitä, vaikka
kriisinratkaisun kohteena olevaan yhteisöön kohdistuu kriisinratkaisutoimia.
Kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön on viraston pyynnöstä toimitettava riippumaton
oikeudellinen lausunto tai muulla tavoin osoitettava, ettei 5 momentin 8 kohdassa säädettyjä esteitä ole.
Mitä 4 momentissa säädetään laitoksesta, sovelletaan myös sellaiseen keskusyhteisöön, 7 f §:n 2 momentissa
tarkoitettuun jäsenluottolaitokseen ja 7 a §:n 4 momentissa tarkoitettuun kriisinratkaisun kohteena olevaan
yhteisöön, jolle asetetaan vähimmäisvaatimus yksittäisenä laitoksena.
7 f § (26.3.2021/234)
Talletuspankkien yhteenliittymiä koskeva poikkeus
Virasto voi päättää olla soveltamatta 7 e §:ää kokonaan tai osittain keskusyhteisöön tai sen
jäsenluottolaitokseen, jos talletuspankkien yhteenliittymästä annetun lain 3 §:n 1–3 kohdassa säädetyt
edellytykset täyttyvät ja:
1) keskusyhteisö ja laitos kuuluvat samaan kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään;
2) jäsenluottolaitosten vähimmäisvaatimusta valvotaan kokonaisuutena niiden konsolidoitujen tilinpäätösten
perusteella;
3) kriisinratkaisun kohteena oleva ryhmä täyttää 7 a §:n 4 momentissa säädetyn vähimmäisvaatimuksen
konsolidoidulla tasolla; ja
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 39/724) ei ole tai ei ole ennakoitavissa olennaista estettä keskusyhteisön ja sen jäsenluottolaitoksen väliselle omien
varojen siirrolle tai velkojen takaisinmaksulle kriisinratkaisussa.
Keskusyhteisön jäsenluottolaitoksen, joka ei itse ole kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, on täytettävä
vähimmäisvaatimus yksittäisenä laitoksena.
7 g § (26.3.2021/234)
Vähimmäisvaatimukseen sisällytettävät hyväksyttävät velat
Alentamiskelpoiset velat voidaan sisällyttää 7 §:n 1 momentissa tarkoitettuun omien varojen ja
hyväksyttävien velkojen kokonaismäärään vain, jos ne täyttävät EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 a–72 c
artiklassa säädetyt edellytykset lukuun ottamatta 72 b artiklan 2 kohdan d alakohtaa.
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen hyväksyttävät velat koostuvat 1
momentista poiketen EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 a–72 k artiklan mukaisesti määritetyistä
hyväksyttävistä veloista.
Omien varojen ja hyväksyttävien velkojen kokonaismäärään sisällytettäviin kytkettyjä johdannaisia
sisältäviin velkoihin sovelletaan kriisinratkaisudirektiivin 45 b artiklan 2 kohtaa.
Tytäryrityksen liikkeelle laskemat velat, jotka on merkinnyt kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään
kuulumaton osakkeenomistaja, sisällytetään kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön omien varojen ja
hyväksyttävien velkojen kokonaismäärään vain, jos:
1) velat on laskettu liikkeeseen 7 e §:n 4 momentin 3–1 1 kohdan mukaisesti;
2) arvonalentaminen tai muuntaminen 6 luvun 1 ja 2 §:n mukaisesti ei vaikuta kriisinratkaisun kohteena
olevan yhteisön määräysvaltaan tytäryrityksessä; ja
3) velkojen määrä on vähemmän kuin seuraavien määrien erotus:
a) summa, joka on saatu laskemalla yhteen kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön liikkeelle laskemat ja
sen suoraan tai välillisesti ostamat velat sekä 7 e §:n 4 momentin 1–3 kohdassa tarkoitetut liikkeelle lasketut
omat varat;
b) 7 e §:n 1 momentissa säädetty määrä.
8 §
Sopimusperusteisesti alentamiskelpoiset velat
Virasto voi päättää, että 7 §:n mukainen vähimmäisvaatimus katetaan osin sopimusperusteisesti
alentamiskelpoisilla veloilla. Tällaiseksi velaksi voidaan hyväksyä vain velka, johon sovelletaan
sopimusehtoa:
1) joka mahdollistaa velan tämän luvun mukaisen arvonalentamisen tai muuntamisen ennen muita
alentamiskelpoisia velkoja; ja
2) jolla velka asetetaan konkurssissa huonommalle sijalle suhteessa muihin alentamiskelpoisiin velkoihin.
9 § (26.3.2021/234)
Omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen valvonta
Laitoksella on oltava riittävät järjestelmät sen varmistamiseksi, että virasto voi jatkuvasti valvoa, täyttääkö
laitos tai yritys 7 §:ssä säädetyt vaatimukset. Viraston on yhteistyössä Finanssivalvonnan kanssa jatkuvasti
valvottava vaatimusten noudattamista.
Virasto voi Finanssivalvontaa kuultuaan ryhtyä johonkin seuraavista toimenpiteistä, jos laitos ei täytä 7 a §:n
4 momentin tai 7 e §:n mukaisesti vahvistettua omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevaa
vähimmäisvaatimusta:
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 40/721) toimenpiteet purkamista ja toiminnan uudelleenjärjestämisen koskevien esteiden poistamiseksi 3 luvun 4
§:n mukaisesti; tai
2) voitonjaon ja muiden varojen jakojen kieltäminen 12 luvun 13 §:n mukaisesti.
Sen sijasta, mitä 2 momentissa säädetään, Finanssivalvonta voi vaihtoehtoisesti ryhtyä johonkin seuraavista
toimenpiteistä:
1) luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 1 luvun 10 §:ssä säädetty toimenpide; tai
2) sen arvioiminen, onko laitos tämän lain 4 luvun 1 §:n 2 momentissa säädetyllä tavalla kykenemätön tai
todennäköisesti kykenemätön jatkamaan toimintaansa.
10 § (26.3.2021/234)
Yhteistyö muiden ETA-valtioiden kriisinratkaisuviranomaisten kanssa
Viraston on toimittava yhdessä konsernin, kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön ja tytäryritysten
kriisinratkaisusta vastaavien kriisinratkaisuviranomaisten kanssa päätöksen aikaan saamiseksi
vähimmäisvaatimuksen määrästä:
1) kriisinratkaisun kohteena oleville yhteisöille emoyrityksen konsolidoidulla tasolla; ja
2) yksittäisellä tasolla kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuuluvalle laitokselle, joka ei itse ole
kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö.
Yhteisessä päätöksessä voidaan sopia, jos se on kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön
kriisinratkaisusuunnitelman mukaista, että kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön sijaan tytäryritys täyttää
osan vähimmäisvaatimuksesta sellaisilla 7 e §:n 4 momentissa säädetyillä rahoitusvälineillä, jotka ovat
ostaneet yhteisöt, jotka eivät kuulu kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään.
Jos kriisinratkaisun kohteena on useampi samaan maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta
merkittävään luottolaitokseen kuuluva kriisinratkaisun kohteena oleva yhteisö, kriisinratkaisuviranomaisten
on tarvittaessa tehtävä päätös hyväksyttävien velkojen eristä tehtävistä vähennyksistä EU:n
vakavaraisuusasetuksen 72 e artiklan mukaisesti. Kriisinratkaisuviranomaiset voivat samalla päättää toimista,
joilla minimoidaan ero tämän luvun 7 b §:n 3 momentin mukaisesti laskettujen jokaiselle kriisinratkaisun
kohteena olevalle yhteisölle ja ET A-valtioon sijoittuneelle emoyritykselle laskettujen
vähimmäisvaatimuksien välillä, noudattaen laskuissa lisäksi EU:n vakavaraisuusasetuksen 12 a artiklaa.
Kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön vähimmäisvaatimus ei kuitenkaan saa olla pienempi kuin ET A-
valtioon sijoittuneen emoyrityksen vähimmäisvaatimus. Kriisinratkaisuviranomaiset voivat tehdä päätöksen,
jos se on maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen
kriisinratkaisusuunnitelman mukaista.
Kriisinratkaisuviranomaiset voivat päättää 3 momentissa säädetystä vähimmäisvaatimusten välisten erojen
vähentämisestä muuttamalla vähimmäisvaatimuksen tasoa tasoittaakseen jäsenvaltioiden välisiä eroja
kokonaisriskien määrissä. Päätöstä ei saa tehdä kriisinratkaisun kohteena olevien konsernien välisistä
vastuista johtuvien erojen poistamiseksi.
10 a § (26.3.2021/234)
Kriisinratkaisuviranomaisten yhteistyötä täydentävät säännökset
Jos 10 §:n 1 momentissa tarkoitetut viranomaiset eivät ole tehneet siinä tarkoitettua yhteistä päätöstä neljän
kuukauden kuluessa ja virasto on kriisinratkaisun kohteena olevasta yhteisöstä vastaava viranomainen, sen
on tehtävä päätös 7 a §:n 4 momentin mukaisesta vähimmäisvaatimuksesta konsolidoidulla tasolla.
Päätöksessä on otettava huomioon konsernitason kriisinratkaisuviranomaisen arviointi ja muiden
kriisinratkaisuviranomaisten huomiot kriisinratkaisun kohteena olevaan ryhmään kuuluvista tytäryrityksistä.
Jos jokin kriisinratkaisuviranomainen on saattanut yhteistä päätöstä koskevan erimielisyyden Euroopan
pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti Euroopan pankkiviranomaisen ratkaistavaksi, viraston on
lykättävä omaa päätöstään ja odotettava Euroopan pankkiviranomaisen päätöstä ja tehtävä lopullinen
päätöksensä Euroopan pankkiviranomaisen päätöksen mukaisesti.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 41/72Jos kriisinratkaisuviranomaiset eivät ole tehneet yhteistä päätöstä neljän kuukauden kuluessa, viraston on
tehtävä päätös 7 e §:n mukaisesta vähimmäisvaatimuksesta kriisinratkaisun kohteena olevan konsernin
tytäryrityksen osalta, joka kuuluu sen toimivaltaan. Päätöksessä on otettava huomioon kriisinratkaisun
kohteena olevan yhteisön kriisinratkaisuviranomaisen sekä mahdollisen konsernitason
kriisinratkaisuviranomaisen huomiot.
Jos kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön tai konsernitason kriisinratkaisuviranomainen on saattanut 3
momentissa tarkoitettua päätöstä koskevan erimielisyyden Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan
mukaisesti Euroopan pankkiviranomaisen ratkaistavaksi, viraston on lykättävä omaa päätöstään ja odotettava
Euroopan pankkiviranomaisen päätöstä ja tehtävä lopullinen päätöksensä Euroopan pankkiviranomaisen
päätöksen mukaisesti. Asiaa ei kuitenkaan saa saattaa Euroopan pankkiviranomaisen käsiteltäväksi, jos
tytäryrityksen vaatimus on tämän luvun 7 a §:n 1 momentin mukainen ja poikkeaa enintään kahdella
prosenttiyksiköllä kokonaisriskin määrästä, joka on laskettu EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 3
kohdan mukaisesti 7 a §:n 4 momentista säädetystä vaatimuksesta.
Edellä 1 ja 3 momentissa tarkoitettu neljän kuukauden määräaika on Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19
artiklassa tarkoitettu sovitteluaika. Asiaa ei voi saattaa Euroopan pankkiviranomaisen päätettäväksi tämän
määräajan jälkeen tai sen jälkeen, kun yhteinen päätös asiassa on tehty . Jos Euroopan pankkiviranomainen ei
ole antanut asiassa päätöstään kuukauden kuluessa, viraston on tehtävä 1 tai 3 momentissa tarkoitettu päätös.
Viraston tulee tehdä tässä pykälässä säädetyt päätökset samanaikaisesti kriisinratkaisusuunnitelmien kanssa
ja päätöksiä on arvioitava uudelleen vähintään kerran vuodessa.
11 § (26.3.2021/234)
Siirtymäjärjestelyt
Viraston on asetettava laitokselle omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen ja
mahdollisen sitä täydentävän vaatimuksen täyttämiseksi asianmukainen siirtymäkausi, jota virasto voi
muuttaa. Laitoksen on täytettävä sille asetettu vähimmäisvaatimus ja täydentävä vaatimus viraston
asettamana päivänä, viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024. Virasto voi tarvittaessa asettaa laitokselle
vähimmäisvaatimuksen ja täydentävän vaatimuksen välitavoitetason, joka tulee täyttää 1 päivänä
tammikuuta 2022.
Virasto voi kuitenkin tarvittaessa asettaa laitoksen siirtymäkauden päättymisajankohdan myöhemmäksi
ottaen huomioon seuraavat seikat:
1) laitoksen taloudellisen tilanteen kehittyminen;
2) vähimmäisvaatimuksen täyttämisen todennäköisyys kohtuullisessa ajassa; ja
3) pystyykö laitos korvaamaan velkoja, jotka eivät enää täytä säädettyjä hyväksyttävyyskriteereitä tai
juoksuajan edellytyksiä, ja jos ei pysty , onko tämä kyvyttömyys luonteeltaan epäsystemaattista vai
markkinoiden laajuisen häiriön aiheuttamaa.
Poiketen siitä, mitä 1 momentissa säädetään, 7 d §:n 1 ja 3 momentissa tarkoitetun yhteisön on täytettävä
vähimmäisvaatimus ja täydentävä vaatimus 1 päivänä tammikuuta 2022. Näiden yhteisöjen ei kuitenkaan
tarvitse täyttää vähimmäisvaatimusta kahden vuoden aikana siitä päivästä, jolloin:
1) virasto alensi yhteisön velkojen arvoa; tai
2) yhteisö otti käyttöön vaihtoehtoisen toimenpiteen, jolla pääomainstrumenttien ja muiden velkojen arvo on
alaskirjattu tai muunnettu ydinpääoman instrumenteiksi tai jona velkojen arvonalentamis- tai
muuntamisvaltuuksia on käytetty yhteisön pääomapohjan vahvistamiseksi.
Kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön tai ryhmän, johon se kuuluu, ei tarvitse täyttää
vähimmäisvaatimusta kolmen vuoden aikana siitä päivästä, jolloin yhteisö tai ryhmä katsotaan
maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäväksi luottolaitokseksi tai 7 d §:n 1 tai
3 momentissa tarkoitetuksi laitokseksi.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 42/72Viraston on asetettava laitokselle asianmukainen siirtymäkausi vähimmäisvaatimuksen ja täydentävän
vaatimuksen täyttämiseksi myös, jos virasto on käyttänyt kriisinratkaisuvälineitä tai alentanut tai muuntanut
sen velkoja.
Tässä pykälässä säädettyjä siirtymäaikoja asettaessaan viraston on ilmoitettava laitokselle omia varoja ja
hyväksyttäviä velkoja koskeva vähimmäisvaatimustavoite jokaiselle 12 kuukauden jaksolle. Virasto voi
muuttaa näitä jaksojen tavoitteita. Tässä pykälässä säädettyjä siirtymäkausia asettaessaan viraston on
huomioitava:
1) talletusten määrä ja rahoitusmallin sisältävät velkainstrumentit;
2) hyväksyttävien velkojen pääsy pääomamarkkinoille; ja
3) ydinpääoman käyttö vähimmäisvaatimuksen täyttämiseksi.
12 §
Alentamiskelpoisten velkojen arvonalentamisen ja muuntamisen soveltaminen johdannaissopimuksiin
Johdannaissopimukseen perustuvan velan arvoa voidaan alentaa vain johdannaissopimuksen sulkemisen
jälkeen. Virasto voi sulkea kriisinratkaisutoimien yhteydessä laitoksella olevan johdannaissopimuksen sen
ehdoista riippumatta.
Jos johdannaissopimukseen sovelletaan nettoutussopimusta, viraston tai 5 luvun 2 §:ssä tarkoitetun arvioijan
on mainitun luvun 1 §:n mukaisen arvonmäärityksen yhteydessä määritettävä tällaiseen
johdannaissopimukseen perustuva velka nettomääräisenä nettoutussopimuksen ehtojen mukaisesti.
Viraston tai 5 luvun 2 §:ssä tarkoitetun arvioijan on määritettävä johdannaissopimukseen perustuvien
velkojen arvo soveltaen:
1) tarkoituksenmukaisia menetelmiä eri luokkiin kuuluvien johdannaissopimusten arvon määrittämiseksi,
mukaan lukien nettoutussopimusten alaiset oikeustoimet;
2) periaatteita asianmukaisen ajankohdan määrittämiseksi, jona johdannaissopimusasemien arvo olisi
määritettävä;
3) tarkoituksenmukaisia menetelmiä, joilla verrataan johdannaissopimuksen sulkemisen aiheuttamaa
arvonmenetystä siihen tappioon, joka aiheutuisi johdannaissopimuksen mukaiseen suoritusvelvollisuuteen
perustuvan velan arvonalentamisessa ja muuntamisessa.
Asetettaessa 7 b §:n 4 tai 7 momentissa tai 7 c §:n 1 momentissa säädettyä vähimmäisvaatimusta täydentävää
vaatimusta johdannaissopimukseen perustuvat velat luetaan hyväksi velkojen kokonaismäärään siten, että
nettoutusoikeudet tunnustetaan täysimääräisesti. (26.3.2021/234)
12 a § (26.3.2021/234)
Hyväksyttävien velkojen arvonalentamisen ja muuntamisen tunnustaminen sopimuksissa
Laitoksen on käytettävä sopimuksissa sopimusehtoa, jonka mukaan laitoksen velkoja tunnustaa ja hyväksyy
pääoman tai maksamatta olevan määrän alentamisen, muuntamisen tai mitätöimisen viraston päätöksellä, jos
seuraavat edellytykset täyttyvät:
1) velka ei ole 4 §:ssä tarkoitettu velka;
2) velka ei ole luonnollisen henkilön eikä muun kuin tilintarkastuslain (1141/2015) 2 luvun 5 §:n  2 kohdassa
tarkoitetun oikeushenkilön korvauskelpoinen talletus;
3) velkaan sovelletaan Euroopan talousalueeseen kuulumattoman valtion lainsäädäntöä; ja
4) velka on laskettu liikkeeseen 1 päivänä heinäkuuta 2015 tai sen jälkeen.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 43/72Virasto voi päättää, ettei sopimusehtoa käytetä, jos laitoksen omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva
vähimmäisvaatimus vastaa 7 §:n 2 momentin 1 kohdassa säädettyä tappionkattamismäärää eikä tämän
pykälän 1 momentin mukaista velkaa oteta huomioon vähimmäisvaatimusta laskettaessa.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos virasto arvioi, että laitoksen tekemään sopimukseen
sovelletaan sellaista 15 luvun 1 §:ssä tarkoitettua kolmannen maan kanssa tehtyä sopimusta tai kolmannen
maan lainsäädäntöä, joka mahdollistaa alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksien käytön.
Laitoksen tulee ilmoittaa virastolle, jos 1 momentin mukainen sopimusehto on mahdotonta sisällyttää
sopimukseen. Ilmoituksen tulee sisältää perustelut sekä velkojen etuoikeusasema
maksunsaantijärjestyksessä. Sopimusehdon sisällyttämisestä voidaan poiketa ainoastaan, jos sopimus koskee
velkoja, joilla on parempi etuoikeus kuin luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 luvun 4 a §:n 1 momentin 4
kohdassa tarkoitetuilla saatavilla. Laitoksen on toimitettava virastolle viraston pyytämät lisätiedot
ilmoituksen vaikutusten arvioimiseksi. Velvollisuus sisällyttää sopimusehto 1 momentin mukaisesti
keskeytetään kyseisen sopimuksen osalta ilmoituksen käsittelyn ajaksi. Sopimusehto on sisällytettävä
sopimukseen kohtuullisessa ajassa ilmoituksesta, jos virasto päättää, ettei sopimusehdon sisällyttäminen ole
mahdotonta ottaen huomioon laitoksen purkamis- ja uudelleenjärjestämismahdollisuuksien varmistaminen.
Virasto voi myös vaatia laitosta muuttamaan sopimusehdon käyttämistä koskevaa käytäntöään.
Virasto voi eritellä ne velkaluokat, joiden osalta sopimusehdon sisällyttäminen on 4 momentissa tarkoitetulla
tavalla mahdotonta, sen mukaan kuin Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 10 artiklan nojalla annetuissa
teknisissä standardeissa määrätään.
Mitä 4 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos velka sisältää sellaisia ensisijaisen lisäpääoman tai toissijaisen
pääoman rahoitusvälineitä tai joukkovelkakirjoja, jotka ovat vakuudettomia velkoja.
Jos hyväksyttäviä velkoja sisältävässä velkaluokassa sellaisten velkojen, jotka eivät sisällä 1 momentin
mukaista sopimusehtoa, yhteismäärä sellaisten velkojen kanssa, jotka 4 §:n mukaisesti eivät ole
alentamiskelpoisia tai joita virasto ei 5 §:n 2 momentin mukaisesti todennäköisesti katsoisi
alentamiskelpoisiksi, on yli kymmenen prosenttia velkaluokasta, viraston on arvioitava välittömästi tämän
vaikutus laitoksen purkamis- ja uudelleenjärjestämismahdollisuuksiin. Mitä 3 luvun 4 §:ssä säädetään,
sovelletaan, jos virasto arvioi, että velat, joihin ei 1 momentin mukaisesti sisälly sopimusehtoa, luovat
olennaisen esteen laitoksen purkamiselle tai toiminnan uudelleenjärjestämiselle.
Velkoja, joihin ei sisällytetä 1 momentissa säädettyä sopimusehtoa, ei oteta huomioon omia varoja ja
hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen laskemisessa. Virastolla on oikeus alentaa, muuntaa
ja mitätöidä velkoja tämän lain mukaisesti, vaikka laitos ei käyttäisi 1 momentissa tarkoitettua sopimusehtoa.
Laitoksen on pyynnöstä toimitettava virastolle lausunto 1 momentissa tarkoitetun sopimusehdon
täytäntöönpanokelpoisuudesta ja tehokkuudesta.
13 § (26.3.2021/234)
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 12 artiklassa säädetään vähimmäisvaatimuksesta, joka koskee sellaisia omia
varoja ja alentamiskelpoisia velkoja, jotka 8 ja 9 artiklassa tarkoitetulla laitoksella ja emoyrityksellä on
oltava ja joihin sovelletaan velkojen arvonalentamis- ja muuntamisvaltuuksia. Mainitun asetuksen 27
artiklassa säädetään velkojen arvonalentamisesta ja muuntamisesta ydinpääomaan luettaviksi
rahoitusvälineiksi.
14 § (26.3.2021/234)
Julkistaminen sekä raportointi virastolle ja Euroopan pankkiviranomaiselle
Laitosten on raportoitava virastolle ja Finanssivalvonnalle:
1) puolivuosittain hyväksyttävien velkojen määrä ja 7 e §:n 4 momentin 1–3 kohdassa säädetty omien
varojen määrä;
2) vuosittain muiden alentamiskelpoisten velkojen määrä; ja
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 44/723) vuosittain 1 ja 2 kohdassa säädettyjen velkojen ja omien varojen koostumus, niiden maksunsaantijärjestys
konkurssissa sekä se, sovelletaanko niihin kolmannen maan lainsäädäntöä ja sisältävätkö ne arvonalentamis-
ja muuntamisvaltuuksien tunnustamista koskevan sopimusehdon.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, laitoksen on raportoitava siinä säädetyt seikat viraston tai
Finanssivalvonnan pyynnöstä. Laitoksella ei ole velvollisuutta raportoida 1 momentin 2 kohdassa
tarkoitetusta muiden alentamiskelpoisten velkojen määrästä, jos laitoksella on raportointipäivänä mainitun
momentin 1 kohdassa säädettyjä omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja vähintään 150 prosenttia sille
asetetusta vähimmäisvaatimuksesta.
Laitoksen on julkistettava vähintään vuosittain:
1) 1 momentin 1 kohdassa säädetyt tiedot sekä niiden koostumus, juoksuajan profiili ja
maksunsaantijärjestys selvitystilassa ja konkurssissa; ja
2) 7 a §:n 4 momentin tai 7 e §:n mukaisesti vahvistettu omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva
vähimmäisvaatimus.
3 momenttia sovelletaan 1.1.2024 lähtien.
Mitä 1 ja 3 momentissa säädetään, ei sovelleta laitoksiin, joita ei kriisinratkaisusuunnitelman mukaan
asetettaisi kriisihallintoon.
Jos laitokseen on käytetty kriisinratkaisuvaltuuksia tai 6 luvun 1 §:ssä säädettyjä velkojen arvonalentamis- ja
muuntamisvaltuuksia, laitoksen on julkistettava tiedot tämän pykälän 3 momentin mukaisesti siitä päivästä
lähtien, kun sen tulee 1 1 §:n mukaisesti täyttää 7 a §:n 4 momentin tai 7 e §:n mukaisesti vahvistettu omia
varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva vähimmäisvaatimus.
Viraston on ilmoitettava Euroopan pankkiviranomaiselle laitoksille 7 a §:n 4 momentin tai 7 e §:n nojalla
vahvistetut omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat vähimmäisvaatimukset.
9 luku
Liiketoiminnan luovutus
1 §
Oikeus luovuttaa laitoksen liiketoiminta
Virasto voi tehdä päätöksen kriisihallintoon asetetun laitoksen liiketoiminnan luovuttamisesta kokonaan tai
osittain toiselle laitokselle tai muulle kolmannelle osapuolelle yhdessä tai useammassa erässä siten kuin tässä
luvussa säädetään. Tätä pykälää ei sovelleta liiketoiminnan luovutukseen väliaikaiselle laitokselle, ellei 10
luvussa muuta säädetä.
Liiketoiminnan luovutuksella  tarkoitetaan tässä laissa laitoksen:
1) sulautumista toiseen laitokseen tai muuhun yritykseen;
2) jakautumista kahdeksi tai useammaksi laitokseksi tai muuksi yritykseksi;
3) varojen ja velkojen muuta siirtämistä ostajalle;
4) osakkeiden ja osuuksien lunastamista niiden omistajalta ja edelleen luovuttamista.
2 §
Liiketoiminnan luovutukseen sovellettavat periaatteet
Liiketoimintaa ei saa luovuttaa ehdoin, jotka poikkeavat toisistaan riippumattomien osapuolten välillä
liiketoiminnan luovutuksissa yleisesti noudatetuista ehdoista. Lunastettaessa kriisinratkaisun kohteena olevan
laitoksen osakkeita ja osuuksia lunastusarvo määräytyy 5 luvussa säädetyn arvonmäärityksen perusteella.
Virasto voi luovutuksensaajan suostumuksella siirtää tämän luvun mukaisesti toiselle yritykselle siirretyt
varat ja velat takaisin laitokselle taikka, jos kysymys on osakkeen- tai osuudenomistajalta lunastetuista
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 45/72osakkeista tai osuuksista, osakkeen- tai osuudenomistajalle. Tässä momentissa tarkoitettu siirto on tehtävä 1
momentissa tarkoitetuin ehdoin.
Liiketoiminnan luovutukseen sovelletaan 13 luvussa tarkoitettuja omaisuuden osittaista siirtoa koskevia
suojatoimia.
Vastaanottavan laitoksen katsotaan jatkavan kriisihallintoon asetetun laitoksen toimintaa, jos se vastaanottaa
liiketoiminnan palvelujen tarjoamista toisessa ET A-valtiossa koskevan oikeuden ja toiseen ET A-valtioon
sijoittautumista koskevan oikeuden käyttämiseksi.
3 §
Liiketoiminnan luovutuksessa noudatettava menettely
Viraston on julkisesti tarjottava ostettavaksi luovutettava liiketoiminta tai sen kukin erikseen luovutettava
osa, jollei 2 tai 5 momentista muuta johdu. (26.3.2021/234)
Virasto voi luovuttaa liiketoiminnan ilman julkista ostotarjousta, jos julkisesta ostotarjouksesta aiheutuisi
uhkaa rahoitusmarkkinoiden vakaudelle tai se muuten vaarantaisi kriisinratkaisun tavoitteet taikka
vaikeuttaisi kriisinratkaisun tehokasta toteuttamista.
Viraston on valittava sellainen edullisin tarjous, joka ei vaaranna myytävän liiketoiminnan jatkamista
luotettavalla tavalla eikä kriisinratkaisun tavoitteiden toteutumista.
Sovellettaessa tämän luvun säännöksiä arvopaperin liikkeeseenlaskija voi lykätä arvopaperimarkkinalain 6
luvun 5 §:ssä tarkoitettujen tietojen julkistamista mainitussa pykälässä säädetyin edellytyksin.
Mitä 1–3 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos liiketoiminta luovutetaan talletuspankkien yhteenliittymästä
annetun lain 2 §:ssä tarkoitetulle, samaan yhteenliittymään kuuluvalle jäsenluottolaitokselle. (26.3.2021/234)
4 §
Liiketoiminnan jatkaminen
Vastaanottavalla yrityksellä on oikeus harjoittaa toimiluvan alaista toimintaa ainoastaan toimilupansa
mukaisessa laajuudessa. Palvelujen tarjoamista toisessa ET A-valtiossa koskevan oikeuden ja toiseen ET A-
valtioon sijoittautumista koskevan oikeuden käyttämiseksi liiketoiminnan vastaanottavan yrityksen katsotaan
jatkavan kriisihallintoon asetetun laitoksen toimintaa.
Laitoksen oikeudet osallistua maksu- ja selvitysjärjestelmään, toimia säännellyillä markkinoilla ja kuulua
talletussuojarahastoon ja sijoittajien korvausrahastoon sekä muut niihin rinnastettavat oikeudet siirtyvät
vastaanottavalle yritykselle suoraan lain nojalla, jos vastaanottava yritys täyttää oikeuden käyttämiselle
säädetyt edellytykset.
Sen estämättä, mitä 2 momentissa säädetään, virasto voi myöntää vastaanottavalle yritykselle 2 momentissa
tarkoitetun oikeuden, jos vastaanottava yritys ei täytä kyseisessä momentissa tarkoitetun oikeuden
käyttämiselle säädettyjä vaatimuksia. Tällainen oikeus on voimassa enintään kahden vuoden määräajan
kerrallaan.
5 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 24 artiklassa säädetään yhteisen kriisinratkaisumekanismin puitteissa
käytettävästä liiketoiminnan luovutuksesta.
10 luku
Väliaikainen laitos
1 §
Väliaikaisen laitoksen perustaminen ja osakkeiden tai osuuksien taikka varojen ja velkojen luovutus  (1.12.2017/821)
Virasto voi perustaa osakeyhtiön jatkamaan kriisihallintoon asetetun laitoksen keskeisiä liiketoimintoja
(väliaikainen laitos ) sekä päättää laitoksen osakkeiden tai osuuksien taikka varojen tai velkojen
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 46/72luovuttamisesta yhdessä tai useammassa erässä väliaikaiselle laitokselle siten kuin tässä luvussa säädetään.
Väliaikaiseen laitokseen sovelletaan luottolaitostoiminnasta annettua lakia ja liikepankeista ja muista
osakeyhtiömuotoisista laitoksista annettua lakia taikka sijoituspalvelulakia, jollei jäljempänä toisin säädetä.
Väliaikaisen laitoksen yhtiöjärjestyksestä on käytävä ilmi, että osakeyhtiö on tässä laissa tarkoitettu
väliaikainen laitos. (1.12.2017/821)
Viraston on merkittävä väliaikaisen laitoksen osakkeista vähintään määrä, joka vastaa yli puolta kaikkien
osakkeiden tuottamasta äänimäärästä. Osakepääoma on maksettava rahana tai apporttina siirtämällä
väliaikaiseen laitokseen riittävä määrä kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen varoja sen jälkeen, kun sen
omien varojen ja velkojen arvoa on alennettu 6 ja 8 luvussa tarkoitetulla tavalla. Viraston on määriteltävä
tässä momentissa tarkoitetun apporttiomaisuuden määrä noudattaen, mitä 5 luvussa säädetään varojen
arvostamisesta. Väliaikaisen laitoksen velkoja saadaan muuntaa väliaikaisen laitoksen osakkeiksi 8 luvussa
tarkoitetulla tavalla enintään määrään, joka riittää turvaamaan viraston määräysvallan säilymisen.
Virasto voi päättää tämän luvun mukaisesti väliaikaiselle laitokselle luovutettujen varojen tai velkojen
siirtämisestä takaisin laitokselle taikka, jos kysymys on osakkeen- tai osuudenomistajalta lunastetuista
osakkeista tai osuuksista, takaisin osakkeen- tai osuudenomistajalle, jos tällainen siirto on nimenomaisesti
sallittu siinä viraston päätöksessä, jonka nojalla varat tai velat on siirretty , tai jos mainitut varat tai velat on
siirretty väliaikaiselle laitokselle päätöksen vastaisesti.
Väliaikaisen laitoksen perustamiseen ja varojen ja velkojen luovutukseen sovelletaan 13 luvun säännöksiä
omaisuuden osittaista siirtoa koskevista suojatoimista.
2 §
Toiminnan jatkaminen
Viraston on luovuttaessaan liiketoiminnan väliaikaiselle laitokselle varmistettava väliaikaisen laitoksen kyky
jatkaa keskeytyksettä laitoksen keskeisiä toimintoja.
Vastaanottavan laitoksen katsotaan jatkavan kriisihallintoon asetetun laitoksen toimintaa ja sillä on oikeus
tarjota palveluja toisessa ET A-valtiossa sekä sijoittautua toiseen ET A-valtioon.
Finanssivalvonnan on luottolaitostoiminnasta annetussa laissa ja sijoituspalvelulaissa säädetystä poiketen
päätettävä toimiluvan antamisesta väliaikaiselle laitokselle viivytyksettä saatuaan virastolta ilmoituksen
väliaikaisen laitoksen perustamisesta tai tämän luvun säännösten soveltamisesta aikaisemmin perustettuun
väliaikaiseen laitokseen. Finanssivalvonta voi viraston hakemuksesta myöntää väliaikaiselle laitokselle luvan
määräajaksi poiketa mainituissa laeissa säädetyistä vakavaraisuutta ja maksuvalmiutta koskevista
vaatimuksista.
Laitoksen oikeudet osallistua maksu- ja selvitysjärjestelmään, toimia säännellyillä markkinoilla ja kuulua
talletussuojarahastoon ja sijoittajien korvausrahaston sekä muut niihin rinnastettavat oikeudet siirtyvät
väliaikaiselle laitokselle.
Edellä 4 momentissa säädetyn estämättä virasto voi päättää, että väliaikaisen laitoksen 4 momentissa
tarkoitettu oikeus on voimassa ainoastaan enintään kahden vuoden määräajan kerrallaan, jos väliaikainen
laitos ei täytä oikeuden käyttämiselle säädettyjä tai järjestelmän ehdoissa määrättyjä vaatimuksia.
Tätä pykälää ei sovelleta sellaiseen 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuun väliaikaiseen laitokseen, joka on
perustettu omistamaan kriisihallintoon asetettu laitos. (1.12.2017/821)
3 §
Väliaikaisen laitoksen omistaminen ja johtaminen
Virasto ei saa luovuttaa 1 §:n 2 momentissa tarkoitettua määräysvaltaa ennen 4 §:ssä tarkoitettua päätöstä.
Viraston on huolehdittava siitä, että väliaikaisen laitoksen johdolla ja henkilöstöllä on riittävä ammattitaito
väliaikaisen laitoksen varojen hoitamiseksi.
Väliaikaisen laitoksen hallituksen ja toimitusjohtajan on johdettava väliaikaista laitosta terveiden ja
varovaisten liiketoimintaperiaatteiden sekä viraston hyväksymän toimintasuunnitelman ja siihen sisältyvien
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 47/72riskinottoa koskevien periaatteiden sekä viraston hyväksymien palkitsemisperiaatteiden mukaisesti.
Jollei EU:n tai jäsenvaltioiden kilpailusääntöjen mukaisesti asetetuista rajoituksista muuta johdu, väliaikaista
laitosta on johdettava siten, että laitos tai sen liiketoiminta voidaan luovuttaa 4 §:n 1 momentin mukaisessa
määräajassa.
4 §
Väliaikaisen laitoksen toiminnan lopettaminen
Viraston on tehtävä päätös väliaikaisen laitoksen sulautumisesta, jakautumisesta, laitoksen osakkeiden
myymisestä taikka muusta purkamisesta mahdollisimman pian ja viimeistään kahden vuoden kuluttua
päivästä, jona väliaikainen laitos on vastaanottanut viimeisen osan kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen
väliaikaiselle laitokselle luovutettavasta liiketoiminnasta, varoista tai veloista.
Virasto voi jatkaa 1 momentissa tarkoitettua määräaikaa enintään yhdellä vuodella kerrallaan, jos se on
tarpeen väliaikaisen laitoksen purkamiseksi tai osakkeiden myymiseksi taikka jos pidennys on tarpeen
väliaikaisen laitoksen keskeisten pankki- tai rahoitustoimintojen jatkumisen turvaamiseksi.
Lopettaessaan väliaikaisen laitoksen toiminnan, viraston on tarjottava julkisesti ostettavaksi väliaikaisen
laitoksen osakkeet tai osuudet taikka varat. Viraston on valittava edullisin tarjous, joka ei vaaranna
kriisinratkaisun tavoitteita eikä rahoitusmarkkinoiden häiriötöntä toimintaa.
Väliaikaisen laitoksen purkamiseen sovelletaan muilta osin, mitä muualla laissa säädetään osakeyhtiön
purkamisesta.
5 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 25 artiklassa säädetään yhteisen kriisinratkaisumekanismin puitteissa
käytettävästä väliaikaista laitosta vastaavasta omaisuudenhoitoyhtiöstä.
11 luku
Omaisuudenhoitoyhtiö
1 §
Omaisuudenhoitoyhtiön perustaminen ja varojen ja velkojen luovuttaminen
Virasto voi soveltaessaan 8–10 luvun säännöksiä perustaa yhden tai useamman osakeyhtiön
(omaisuudenhoitoyhtiö ) ja päättää kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen tai väliaikaisen laitoksen
varojen ja velkojen luovuttamisesta 2 momentissa säädetyin edellytyksin yhdessä tai useammassa erässä
omaisuudenhoitoyhtiölle. Omaisuudenhoitoyhtiön yhtiöjärjestyksestä on käytävä ilmi, että yhtiö on tässä
laissa tarkoitettu omaisuudenhoitoyhtiö.
Virasto voi päättää kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen tai väliaikaisen laitoksen varojen ja velkojen
luovuttamisesta omaisuudenhoitoyhtiölle, jos niitä ei voi myydä tappiotta tai aiheuttamatta häiriöitä
rahoitusmarkkinoiden toiminnalle taikka jos kriisinratkaisun kohteena olevan laitoksen tai väliaikaisen
laitoksen asianmukaisen toiminnan varmistaminen sitä edellyttää.
Viraston on määritettävä vastike, jota vastaan omaisuudenhoitoyhtiölle luovutetaan varoja tai velkoja ja
noudattaen, mitä 5 luvussa säädetään varojen arvostamisesta.
Viraston on soveltaessaan tätä pykälää merkittävä omaisuudenhoitoyhtiön osakkeista vähintään määrä, joka
vastaa yli puolta yhtiön kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä. Osakkeista maksettavaan
vastikkeeseen sovelletaan 3 momenttia.
Virasto voi päättää tämän luvun mukaisesti omaisuudenhoitoyhtiölle luovutettujen varojen tai velkojen
siirtämisestä takaisin laitokselle, jos siirto on nimenomaisesti sallittu siinä viraston päätöksessä, jonka nojalla
varat tai velat on siirretty tai jos mainitut varat tai velat on siirretty omaisuudenhoitoyhtiölle päätöksen
vastaisesti.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 48/72Tässä luvussa tarkoitettuun varojen, oikeuksien, velkojen ja muiden velvoitteiden siirtoon sovelletaan 13
luvun säännöksiä omaisuuden osittaista siirtoa koskevista suojatoimista.
2 §
Omaisuudenhoitoyhtiön omistaminen ja johtaminen
Viraston on huolehdittava siitä, että omaisuudenhoitoyhtiön johdolla ja henkilöstöllä on riittävä ammattitaito
omaisuudenhoitoyhtiön varojen hoitamiseksi.
Omaisuudenhoitoyhtiön hallituksen ja toimitusjohtajan on johdettava omaisuudenhoitoyhtiötä terveiden ja
varovaisten liiketoimintaperiaatteiden sekä viraston hyväksymän toimintasuunnitelman ja siihen sisältyvien
riskinottoa koskevien periaatteiden sekä viraston hyväksymien palkitsemisperiaatteiden mukaisesti. Virasto
voi päättää tämän luvun mukaisesti luovutettujen varojen ja velkojen siirtämisestä takaisin kriisinratkaisun
kohteena olevalle laitokselle tai väliaikaiselle laitokselle, jos tällainen siirto on nimenomaisesti sallittu siinä
viraston päätöksessä, jonka nojalla omaisuuserä tai velka on siirretty omaisuudenhoitoyhtiölle, ja
omaisuuserä tai velka siirretään takaisin päätöksessä mainitussa määräajassa.
3 §
Omaisuudenhoitoyhtiön toiminnan lopettaminen
Viraston on myytävä omaisuudenhoitoyhtiön osakkeet, päätettävä omaisuudenhoitoyhtiön sulautumisesta tai
jakautumisesta taikka purettava omaisuudenhoitoyhtiö niin pian kuin se on mahdollista ilman, että toiminnan
lopettamisesta seuraa merkittäviä tappioita tai merkittäviä häiriöitä rahoitusmarkkinoilla tai, että toiminnan
lopettaminen vaarantaa 1 luvun 6 §:n mukaiset kriisinratkaisun tavoitteiden saavuttamisen.
Lopettaessaan omaisuudenhoitoyhtiön toiminnan viraston on tarjottava julkisesti ostettavaksi
omaisuudenhoitoyhtiön osakkeet tai osuudet taikka varat. Viraston on valittava edullisin tarjous, joka ei
vaaranna kriisinratkaisun tavoitteita eikä rahoitusmarkkinoiden häiriötöntä toimintaa.
Omaisuudenhoitoyhtiön purkamiseen sovelletaan muilta osin, mitä muualla laissa säädetään osakeyhtiön
purkamisesta.
4 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
EU:n kriisinratkaisuasetuksen 26 artiklassa säädetään yhteisen kriisinratkaisumekanismin puitteissa
käytettävästä omaisuudenhoitoyhtiötä vastaavasta varojen erottelua koskevasta kriisinratkaisuvälineestä.
IV OSA
VIRAST ON TOIMIV ALTUUDET  JA SUOJA TOIMET
12 luku
Viraston toimivaltuudet
1 §
Toimivaltuudet
Virastolla on oikeus:
1) saada salassapitosäännösten estämättä laitokselta asiakirjat, tiedot ja selvitykset, joita virasto tarvitsee
kriisinratkaisuvälineiden soveltamista, kriisinratkaisusuunnitelmien laatimista ja muiden tässä laissa
säädettyjen tehtävien hoitamista varten;
2) suorittaa tehtäviensä hoitamisen vaatimassa laajuudessa ja salassapitosäännösten estämättä tarkastuksia
laitoksessa siten kuin hallintolain (434/2003) 39 §:ssä  tarkemmin säädetään.
Virastolla on oikeus tässä laissa säädetyin edellytyksin:
1) ottaa laitos määräysvaltaansa ja käyttää kaikkia sen omistajille, hallintoneuvostolle, hallitukselle,
toimitusjohtajalle ja muulle ylimmälle johdolle kuuluvia oikeuksia;
2) lunastaa ja luovuttaa edelleen laitoksen liikkeeseen laskemia osakkeita ja osuuksia;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 49/723) luovuttaa laitoksen varoja ja velkoja toiselle osapuolelle tämän suostumuksen mukaisesti;
4) alentaa laitoksen alentamiskelpoisten velkojen arvoa;
5) muuntaa alentamiskelpoisia velkoja laitoksen taikka sen emoyrityksen osakkeiksi tai osuuksiksi taikka
sellaisen väliaikaisen laitoksen osakkeiksi, jolle laitoksen varat tai velat luovutetaan;
6) perua laitoksen liikkeeseen laskemia velkasitoumuksia;
7) alentaa osakkeiden ja osuuksien ja muiden oman pääoman erien arvoa ja mitätöidä osakkeita ja osuuksia
niiden arvonalennusta vastaavassa suhteessa;
8) velvoittaa laitos tai sen emoyritys laskemaan liikkeeseen uusia osakkeita tai osuuksia;
9) muuttaa velkojen eräpäivää ja tällaiselle velkasitoumukselle ja alentamiskelpoiselle velalle maksettavan
koron määrää, siirtää koron eräpäivää ja keskeyttää maksuvelvollisuus määräajaksi;
10) sulkea ja päättää johdannaissopimuksia;
11) erottaa laitoksen hallintoneuvoston jäsenet, hallituksen jäsenet ja toimitusjohtaja ja irtisanoa muut
luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 luvun 20 §:ssä tarkoitettuun toimivaan johtoon kuuluvat henkilöt sen
estämättä, mitä muualla laissa säädetään, sekä nimittää heidän tilalleen uudet henkilöt;
12) velvoittaa Finanssivalvonta tekemään Finanssivalvonnasta annetun lain 32 a §:ssä tarkoitetun omistajan
sopivuutta ja luotettavuutta koskevan päätöksen esittämässään kohtuullisessa ajassa mainitun lain 32 b §:ssä
säädettyjen määräaikojen estämättä.
Mitä 1 momentissa säädetään laitoksesta, sovelletaan myös sellaiseen yritykseen, joka laitoksen
toimeksiannosta hoitaa tämän liiketoimintaan, kirjanpitoon, tietojärjestelmiin, riskienhallintaan tai sisäiseen
valvontaan liittyviä tehtäviä.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettuja oikeuksia sovelletaan, jollei valtiontukea koskevista säännöksistä
muuta johdu, sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään, lain nojalla päätetään tai sopimuksen osapuolten
kesken sovitaan.
Virasto voi käyttää tässä pykälässä säädettyjä toimivaltuuksia sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään
tai laitoksen yhtiöjärjestyksessä tai säännöissä määrätään tai muuten sovitaan velvollisuudesta hankkia toisen
viranomaisen tai henkilön suostumus valtuuden käyttämiseen taikka velvollisuudesta tehdä viranomaiselle
tai henkilölle ilmoitus ennen valtuuden käyttämistä. (29.3.2019/406)
2 §
Liitännäisvaltuudet
Virastolla on käyttäessään 8–1 1 luvussa säädettyjä kriisinratkaisuvaltuuksia oikeus:
1) luovuttaa laitoksen varoja ja velkoja siten, että niihin liittyvät vastuut jäävät laitoksen kannettaviksi, jollei
13 luvun säännöksistä muuta johdu;
2) perua oikeudet hankkia osakkeita tai osuuksia kriisinratkaisutoimenpiteen kohteena olevasta laitoksesta;
3) vaatia, että Finanssivalvonta keskeyttää kriisihallintoon asetetun laitoksen rahoitusvälineellä tapahtuvan
kaupankäynnin tai lykkää rahoitusvälineen ottamista kaupankäynnin kohteeksi kaupankäynnistä
rahoitusvälineellä annetun lain (1070/2017) 1 luvun 2 §:n  1 momentin 5 kohdassa tarkoitetulle säännellylle
markkinalle; (28.12.2017/1084)
4) päättää, että luovutettaessa laitoksen varoja tai velkoja niiden vastaanottajalla on samat oikeudet ja
velvollisuudet osallistua säännellylle markkinalle ja maksu- ja selvitysjärjestelmiin sekä
talletussuojarahastoon ja sijoittajien korvausrahastoon, lukuun ottamatta hallintoelinten toimivallan
rajoittamisesta johtuvia oikeuksia ja velvollisuuksia;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 50/725) päättää, että laitoksen ja sen varojen tai velkojen vastaanottajan on annettava toisilleen luovutuksen tai
muun toimenpiteen vaatimat tiedot ja muuten myötävaikutettava kriisinratkaisutoimenpiteiden tehokkaaseen
toteutukseen;
6) perua sellaisen sopimuksen ehdot tai muuttaa sellaisen sopimuksen ehtoja, jonka osapuolena laitos on,
sekä päättää, että oikeuksien, varojen tai velkojen vastaanottaja tulee sopimuksen osapuoleksi laitoksen
sijaan.
Virastolla on käyttäessään tässä laissa säädettyjä kriisinratkaisuvaltuuksia oikeus määrätä
jatkuvuusjärjestelyistä sen varmistamiseksi, että kriisinratkaisua koskeva toimenpide on tehokas ja että
oikeuksien, varojen tai velkojen vastaanottaja voi harjoittaa sille luovutettua liiketoimintaa.
Jatkuvuusjärjestely voi olla:
1) laitoksen tekemien sopimusten jatkaminen siten, että vastaanottaja ottaa vastatakseen laitoksen oikeuksista
ja velvollisuuksista, jotka liittyvät vastaanottajalle luovutettuihin varoihin ja velkoihin, ja että vastaanottaja
tulee kriisihallintoon asetetun laitoksen sijalle kaikissa asianomaisissa sopimuksissa;
2) vastaanottajan määrääminen laitoksen sijaan kaikkiin sellaisiin oikeudenkäynteihin ja muihin
oikeudellisiin menettelyihin, jotka liittyvät luovutettuihin rahoitusvälineisiin, oikeuksiin, varoihin tai
velkoihin;
3) muu 1 kohtaan rinnastettava jatkuvuusjärjestely .
Mitä 1 momentin 4 kohdassa ja 2 momentin 2 kohdassa säädetään, ei vaikuta:
1) laitoksen työntekijän oikeuteen irtisanoa tai purkaa työsopimus;
2) sopimuksen osapuolen oikeuteen irtisanoa tai purkaa sopimus tai käyttää muita sopimuksesta johtuvia
oikeuksia, jos:
a) se on sopimuksen ehtojen mukaan mahdollista sellaisen toimenpiteen johdosta, jonka kriisihallintoon
asetettu laitos on toteuttanut tai jättänyt toteuttamatta ennen luovutusta tai jonka vastaanottaja on toteuttanut
tai jättänyt toteuttamatta luovutuksen jälkeen;
b) eikä 1 1 §:stä muuta johdu.
3 §
Valtuudet vaatia palvelun tai toiminnon tarjoamista
Virastolla on oikeus päättää, että laitoksen on annettava varojen tai velkojen vastaanottajalle tämän
liiketoiminnan tehokkaan harjoittamisen vaatimat sellaiset palvelut ja toiminnot, joihin ei sisälly taloudellista
tukea. Mitä edellä tässä momentissa säädetään, sovelletaan myös ryhmään kuuluvaan yritykseen, joka on
selvitystila- tai konkurssimenettelyn kohteena.
Virastolla on oikeus panna Suomessa täytäntöön toisen ET A-valtion kriisinratkaisuviranomaisen 1
momenttia vastaava päätös, joka on annettu ryhmälle, johon kuuluu Suomessa rekisteröity yritys.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetut palvelut ja toiminnot on annettava:
1) samoin ehdoin kuin palveluja ja toimintoja koskevan sopimuksen nojalla annettiin kriisihallintoon
asetetulle laitokselle välittömästi ennen kriisinratkaisutoimenpiteisiin ryhtymistä; tai
2) muissa kuin 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kohtuullisin ehdoin.
4 §
Toisessa ETA-valtiossa päätetyn kriisinratkaisutoimenpiteen täytäntöönpano Suomessa
Toisen ET A-valtion lainsäädännön mukaisesti tehty päätös kriisinratkaisutoimenpiteestä, joka koskee
Suomessa sijaitsevien varojen, oikeuksien tai velkojen luovutusta taikka sellaisia varoja, oikeuksia tai
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 51/72velkoja, joihin sovelletaan Suomen lakia, tulee Suomessa voimaan ilman eri päätöstä samanaikaisesti, kun
päätös tulee voimaan edellä tarkoitetussa toisessa ET A-valtiossa.
Toisen ET A-valtion lainsäädännön mukaisesti tehty päätös kriisinratkaisutoimenpiteestä, jolla osakkeiden,
osuuksien tai velkojen arvoa alennetaan taikka velkoja muunnetaan osakkeiksi tai osuuksiksi, tulee
Suomessa voimaan ilman eri päätöstä samanaikaisesti, kun päätös tulee voimaan edellä tarkoitetussa toisessa
ETA-valtiossa. Mitä edellä tässä momentissa säädetään, sovelletaan sen estämättä, vaikka:
1) osakkeisiin, osuuksiin tai velkoihin sovelletaan Suomen lakia; tai
2) velkojana oleva luonnollinen henkilö asuu Suomessa, velkojana oleva oikeushenkilö on rekisteröity
Suomessa tai velkojana on suomalainen julkisyhteisö.
Mitä 2 momentissa säädetään kriisinratkaisutoimenpidettä koskevasta päätöksestä, sovelletaan myös 6 luvun
1 ja 3 §:ssä tarkoitettuun päätökseen.
Viraston on 1–3 momentissa tarkoitetun päätöksen tehneen toisen ET A-valtion kriisinratkaisuviranomaisen
pyynnöstä pantava päätös täytäntöön.
Muutoksenhausta 1–3 momentissa tarkoitettuun päätökseen säädetään sen ET A-valtion lainsäädännössä,
jonka mukaisesti asianomainen päätös on tehty .
5 §
Suojatoimia koskevat täydentävät säännökset
Viraston on päätettävä sellaisesta kriisinratkaisutoimenpiteestä:
1) joka koskee toisessa ET A-valtiossa sijaitsevia varoja tai velkoja, joihin sovelletaan toisen ET A-valtion
lakia;
2) jolla osakkeiden, osuuksien tai velkojen arvoa alennetaan taikka velkoja muunnetaan osakkeiksi tai
osuuksiksi, jos:
a) niihin sovelletaan toisen ET A-valtion lakia;
b) velkojana oleva luonnollinen henkilö asuu toisessa ET A-valtiossa;
c) velkojana olevalla oikeushenkilöllä on sääntömääräinen kotipaikka toisessa ET A-valtiossa; tai
d) velkojana on toisen ET A-valtion julkisyhteisö.
Mitä 1 momentin 2 kohdassa säädetään kriisinratkaisutoimenpidettä koskevasta päätöksestä, sovelletaan
myös ennen mahdolliseen kriisinratkaisutoimenpiteeseen ryhtymistä tehtyyn päätökseen osakkeiden tai
osuuksien arvon alentamisesta.
Omaisuuden osittaista luovuttamista koskeviin suojatoimiin, jotka liittyvät 1 momentin 1 kohdassa
tarkoitettuihin varoihin, oikeuksiin ja velkoihin, sovelletaan, mitä 13 luvussa säädetään suojatoimista.
6 §
Valtuudet kolmannessa maassa sijaitsevan omaisuuden luovutukseen
Kun kriisinratkaisutoimenpide kohdistuu kolmannessa maassa sijaitsevaan omaisuuteen taikka sellaisiin
varoihin tai velkoihin, joihin sovelletaan kolmannen maan lakia, virasto voi päättää, että:
1) asiamiehen tai muun henkilön, joka käyttää määräysvaltaa kriisihallintoon asetetussa laitoksessa, ja
varojen tai velkojen vastaanottajan on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi,
että luovutus, arvon alentaminen tai muu toimenpide tulee voimaan;
2) asiamiehen tai muun henkilön, joka käyttää määräysvaltaa kriisihallintoon asetetussa laitoksessa, on
pidettävä varat hallussaan taikka maksettava velka vastaanottajan puolesta, kunnes luovutus, arvon
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 52/72alentaminen tai muu toimenpide tulee voimaan;
3) kohtuulliset kustannukset, joita vastaanottajalle aiheutuu 1 tai 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden
suorittamisesta, korvataan 7 luvun 2 §:n 3 momentissa säädettyjen perusteiden mukaisesti.
Virasto voi päättää, että laitokseen asetettuun asiamieheen tai muuhun laitoksessa määräysvaltaa käyttävään
sekä vastaanottajaan sovelletaan 1 momentin säännöksiä, jos virasto luovuttaa tai aikoo luovuttaa laitoksen
osakkeita tai osuuksia taikka sen varoja tai velkoja laitoksesta toiselle henkilölle ja:
1) luovutetut tai luovutettavat varat sijaitsevat kolmannessa maassa; tai
2) luovutettuihin tai luovutettaviin osakkeisiin, osuuksiin, muihin varoihin tai velkoihin sovelletaan
kolmannen maan lakia.
Mitä 1 momentin 1 kohdassa säädetään, ei sovelleta, jos päätöksen kohteena olevan luovutuksen, arvon
alennuksen tai muun toimenpiteen voimaansaattaminen kolmannessa valtiossa on poikkeuksellisen
epävarmaa.
7 §
Kriisinratkaisun ja varhaisen puuttumisen vaikutus eräisiin sopimusehtoihin
Kriisinratkaisutoimenpidettä tai 15 luvun 2 §:n 3 momentissa tarkoitettua kolmannen maan
kriisinratkaisuviranomaisen päättämää kriisinratkaisutoimenpidettä ei pidetä eräistä arvopaperi- ja
valuuttakaupan sekä selvitysjärjestelmän ehdoista annetussa laissa tai rahoitusvakuuslaissa (11/2004)
tarkoitettuna maksukyvyttömyysmenettelynä eikä nettoutukseen tai sopimuksen muuhun täytäntöönpanoon
oikeuttavana tapahtumana, jos sopimuksen keskeisiä ehtoja ja velvoitteita edelleen noudatetaan.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu kriisinratkaisutoimenpide, sen soveltamiseen suoraan liittyvä tapahtuma tai 8
§:ssä tarkoitettu maksu- ja suoritusvelvollisuuksien täytäntöönpanon keskeyttäminen eivät oikeuta
ryhtymään toimenpiteeseen: (26.3.2021/234)
1) jonka tarkoituksena on sopimuksen irtisanominen tai purkaminen, sopimuksen täytäntöönpanon
keskeyttäminen, maksuvelvoitteiden nettoutus tai velkojen kuittaus;
2) jonka tarkoituksena on laitoksen omaisuuden haltuun ottaminen, määräysvallan käyttäminen sellaiseen
omaisuuteen tai omaisuuteen liittyvän vakuuden rahaksi muuttaminen;
3) joka vaikuttaa laitoksen tekemän sopimuksen mukaisiin oikeuksiin.
Mitä 2 momentin 1 kohdassa säädetään, sovelletaan myös sellaiseen ryhmän tytäryrityksen tekemään
sopimukseen, jonka velvoitteiden täyttämisestä emoyritys tai ryhmään kuuluva muu yritys on antanut
vakuuden tai jonka velvoitteiden täyttämisen ryhmään kuuluva yritys on muuten taannut.
Mitä 2 ja 3 momentissa säädetään, sovelletaan vain, jos sopimuksen keskeisiä ehtoja ja velvoitteita edelleen
noudatetaan.
Mitä edellä tässä pykälässä säädetään, ei rajoita henkilön oikeutta ryhtyä toimenpiteeseen, jos oikeus
perustuu muuhun seikkaan kuin varhaisen puuttumisen toimenpiteeseen tai kriisinratkaisutoimenpiteeseen
taikka siihen suoraan liittyvään tapahtumaan.
Mitä 1–3 momentissa säädetään, sovelletaan 8 ja 9 §:n mukaisen keskeytyksen tai rajoituksen estämättä.
(26.3.2021/234)
8 § (26.3.2021/234)
Valtuudet keskeyttää sopimuksen täytäntöönpano
Virastolla on oikeus kriisihallinnossa keskeyttää laitoksen tekemän sopimuksen maksu- tai
suoritusvelvoitteiden täytäntöönpano enintään keskeyttämisilmoituksen julkaisemispäivää lähinnä seuraavan
sellaisen vuorokauden päättymiseen saakka, joka on pankkipäivä.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 53/72Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, virastolla on vastaava keskeyttämisoikeus Finanssivalvontaa
kuultuaan, jos:
1) laitoksen on arvioitu olevan 4 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaisesti kykenemätön tai
todennäköisesti kykenemätön jatkamaan toimintaansa;
2) käytettävissä ei ole välittömästi 4 luvun 1 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettua muuta toimenpidettä,
joka turvaisi laitoksen toiminnan jatkumisen; ja
3) keskeyttäminen on välttämätöntä laitoksen taloudellisen tilan heikkenemisen estämiseksi sekä:
a) 4 luvun 1 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetun tärkeän yleisen edun turvaamiseksi;
b) kriisinratkaisutoimenpiteen valitsemiseksi; tai
c) kriisinratkaisuvälineen tehokkaan käytön varmistamiseksi.
Viraston on 2 momentissa säädetystä keskeyttämisestä päättäessään huomioitava asetettaisiinko laitos
selvitystilaan tai haettaisiinko sen asettamista konkurssiin liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista
luottolaitoksista annetun lain 23 a §:n 2 momentin, säästöpankkilain 120 a §:n 3 momentin tai
osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain 33 §:n 2 momentin mukaisesti
ja huomioitava velkojien oikeuksien ja yhdenvertaisen kohtelun turvaaminen.
Päättäessään keskeyttämisestä 1 tai 2 momentin mukaisesti viraston on huomioitava tapauksen olosuhteet,
keskeytettävä maksu- ja suoritusvelvoitteiden täytäntöönpano mahdollisimman lyhyeksi aikaa ja arvioitava,
onko keskeyttäminen tarkoituksenmukaista ulottaa virastolain 5 luvun 8 §:ssä tarkoitettuihin korvattaviin
talletuksiin, erityisesti luonnollisten henkilöiden sekä mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten
korvattaviin talletuksiin.
Viraston on ilmoitettava viipymättä 2 momentissa säädetystä keskeyttämisestä laitokselle ja 4 luvun 3 §:ssä
tarkoitetuille viranomaisille. Keskeyttämistä koskeva päätös on julkistettava 4 luvun 4 §:n 1 momentin 1–4
kohdan sekä 2, 5 ja 7 momentin mukaisesti.
Jos sopimuksen täytäntöönpano keskeytetään 1 tai 2 momentin mukaisesti, sopimuksen vastapuolen maksu-
ja suoritusvelvoitteet keskeytyvät samaksi ajaksi.
Jos 1 tai 2 momentissa tarkoitettu velvoite olisi sopimuksen perusteella erääntynyt keskeyttämisajan
kuluessa, velvoitteen katsotaan erääntyneen heti keskeyttämisajan päätyttyä.
Virasto voi 2 momentissa säädetyn keskeyttämisen lisäksi rajoittaa 9 §:n mukaisesti vakuusvelkojien oikeutta
panna täytäntöön vakuusoikeuksia ja lykätä 10 ja 1 1 §:n mukaisesti tilapäisesti oikeutta sopimuksen
irtisanomiseen tai purkamiseen 1 momentissa säädetyksi ajaksi.
Jos virasto on päättänyt 2 momentissa tarkoitetusta maksu- tai suoritusvelvoitteiden täytäntöönpanon
keskeyttämisestä tai 8 momentissa tarkoitetuista rajoituksista tai lykkäyksistä ja päätöksen jälkeen laitokseen
on käytetty kriisinratkaisuvaltuuksia, virasto ei voi enää käyttää 1 momentissa taikka 9 tai 10 §:ssä säädettyjä
valtuuksia.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, ei sovelleta maksu- ja suoritusvelvoitteisiin, joiden edunsaajina ovat
eräistä arvopaperi- ja valuuttakaupan sekä selvitysjärjestelmän ehdoista annetussa laissa tarkoitetut
selvitysjärjestelmät, niiden osapuolet, toisessa ET A-valtiossa vastaavat selvitysjärjestelmät tai niiden
osapuolet taikka keskusvastapuolet tai keskuspankit.
9 §
Valtuudet rajoittaa vakuusoikeuksien täytäntöönpanoa
Virastolla on oikeus rajoittaa vakuusvelkojien oikeutta panna täytäntöön sellaisia vakuusoikeuksia, jotka
kohdistuvat laitoksen omaisuuteen. Edellä säädetty rajoitus saa olla voimassa enintään 8 §:n 1 momentissa
tarkoitetun keskeyttämisajan.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 54/72Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske eräistä arvopaperi- ja valuuttakaupan sekä selvitysjärjestelmän
ehdoista annetussa laissa tarkoitettujen selvitysjärjestelmien ja niiden osapuolten ja toisessa ET A-valtiossa
vastaavien selvitysjärjestelmien ja niiden osapuolten eikä keskusvastapuolten ja keskuspankkien sellaisia
vakuusoikeuksia, jotka kohdistuvat kriisihallintoon asetetun laitoksen vakuudeksi tai mar ginaaliksi
asettamiin varoihin.
Jäljempänä 13 luvun 1 §:ssä tarkoitetussa tapauksessa viraston on varmistettava, että 1 momentin mukaiset
rajoitukset koskevat samalla tavoin kaikkia niitä ryhmään kuuluvia yrityksiä, joita kohtaan on ryhdytty
kriisinratkaisutoimenpiteisiin.
10 §
Valtuudet lykätä tilapäisesti oikeutta sopimuksen irtisanomiseen tai purkamiseen
Virasto voi lykätä kriisihallintoon asetetun laitoksen kanssa sopimuksen tehneen osapuolen oikeutta irtisanoa
tai purkaa sopimus. L ykkäys saa olla voimassa enintään 8 §:n 1 momentissa tarkoitetun keskeyttämisajan.
Virasto voi lykätä kriisihallintoon asetetun laitoksen tytäryrityksen kanssa sopimuksen tehneen osapuolen
oikeutta irtisanoa tai purkaa sopimus, jos:
1) kriisihallintoon asetettu laitos on antanut vakuuden sopimuksen velvoitteiden täyttämisestä tai muuten
taannut sopimuksen velvoitteiden täyttämisen;
2) sopimuksen mukainen oikeus irtisanoa tai purkaa sopimus perustuu yksinomaan kriisihallintoon asetetun
laitoksen maksukyvyttömyyteen tai taloudelliseen asemaan; ja
3) kaikki sopimuksen piiriin kuuluvat kriisihallintoon asetetun laitoksen varat tytäryrityksessä ja velat
tytäryritykselle on luovutettu tai voidaan luovuttaa ja vastaanottaja on ottanut vastatakseen niistä tai se voi
ottaa vastatakseen niistä taikka virasto muutoin järjestää vastaavan suojan näille velvoitteille, jos
kriisihallintoon asetetun laitoksen varoja ja velkoja koskevia luovutusvaltuuksia on käytetty tai voidaan
käyttää.
Edellä 2 momentissa tarkoitettu lykkäys saa olla voimassa enintään 8 §:n 1 momentissa tarkoitetun
keskeyttämisajan. Keskeyttämisajan päättyminen määräytyy tytäryrityksen kotivaltion mukaisesti.
Edellä 1 ja 2 momenttia ei sovelleta eräistä arvopaperi- ja valuuttakaupan sekä selvitysjärjestelmän ehdoista
annetussa laissa tarkoitettuihin selvitysjärjestelmiin ja niiden osapuoliin, toisen ET A-valtiossa vastaaviin
selvitysjärjestelmiin ja niiden osapuoliin eikä keskusvastapuoliin ja keskuspankkeihin.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan 8 tai 9 §:n mukaisen keskeytyksen tai rajoituksen estämättä. 
(26.3.2021/234)
11 §
Täydentävät säännökset sopimuksen irtisanomis- tai purkamisoikeuden käytöstä ja lykkäämisestä
Sopimuksen osapuoli voi käyttää 10 §:ssä tarkoitettua irtisanomis- tai purkamisoikeutta ennen mainitun
pykälän 1 tai 3 momentin mukaisen keskeyttämisajan päättymistä, jos hän on saanut virastolta ilmoituksen
siitä, että sopimuksen piiriin:
1) kuuluvia oikeuksia ja velvoitteita ei luovuteta toiselle henkilölle; tai
2) kuuluvien velkojen arvoa ei alenneta 8 luvun 3 §:n 3 momentin mukaisesti.
Kun virasto lykkää 10 §:n 1 tai 2 momentin mukaisesti irtisanomis- tai purkamisoikeutta ja kun tämän
pykälän 1 momentissa tarkoitettua ilmoitusta ei ole tehty , oikeutta voi käyttää keskeyttämisajan päätyttyä 7
§:n mukaisin rajoituksin seuraavasti:
1) jos sopimuksen mukaiset varat ja velat on luovutettu toiselle henkilölle, vastapuoli voi käyttää oikeutta
sopimuksen ehtojen mukaisesti vain, kun kysymyksessä on vastaanottajaa koskeva täytäntöönpanoon
oikeuttava tapahtuma;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 55/722) jos sopimuksen mukaiset varat ja velat jäävät laitokseen ja virasto ei ole alentanut sopimuksen mukaisia
oikeuksien ja velkojen arvoa 8 luvun 3 §:n 3 momentin mukaisesti, vastapuoli voi käyttää oikeutta
sopimuksen ehtojen mukaisesti välittömästi 8 §:n 1 momentin mukaisen keskeyttämisajan päätyttyä.
Virasto tai Finanssivalvonta voi vaatia laitosta ylläpitämään luetteloa sen tekemistä 10 §:n soveltamisalaan
kuuluvista sopimuksista.
Viraston tai Finanssivalvonnan vaatimuksesta OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja
kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan
2 kohdassa tarkoitetun kauppatietorekisterin on annettava ET A-valtioiden kriisinratkaisuviranomaisille ja
laitosten valvonnasta vastaaville viranomaisille tarvittavat tiedot, jotta nämä viranomaiset voivat täyttää
mainitun asetuksen 81 artiklassa tarkoitetut velvollisuutensa.
12 § (26.3.2021/234)
Lykkäämisvaltuuksien tunnustaminen sopimuksissa
Laitoksen on käytettävä rahoitussopimuksissa, joihin sovelletaan kolmannen maan lainsäädäntöä,
sopimusehtoa, jonka mukaan osapuolet tunnustavat 7 §:ssä säädetyt vaikutukset sopimukseen ja jonka
mukaan virasto voi käyttää sopimukseen 8–1 1 §:ssä tarkoitettuja keskeyttämis-, rajoitus- ja
lykkäämisvaltuuksia.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu sopimusehto on sisällytettävä kaikkiin rahoitussopimuksiin, joilla:
1) luodaan uusi velvoite tai muutetaan olennaisesti olemassa olevaa velvoitetta; tai
2) sovitaan rahoitussopimuksen purkamisesta tai vakuusoikeuksien täytäntöönpanosta.
ETA-valtioon sijoittuneen emoyrityksen on lisäksi huolehdittava ehdon sisällyttämisestä kolmannessa
maassa toimivan tytäryrityksen tekemään rahoitussopimukseen, jos tytäryritys on laitos, rahoituslaitos tai
sijoituspalveluyritys. Sopimukseen sisällytettävästä ehdosta on ilmettävä, että jos virasto käyttää 8–1 1 §:ssä
tarkoitettuja keskeyttämis-, rajoitus- ja lykkäämisvaltuuksia emoyritykseen, se ei oikeuta ryhtymään
toimenpiteeseen, jonka tarkoituksena on tytäryrityksen sopimuksen irtisanominen, purkaminen tai
muuttaminen, sopimuksen täytäntöönpanon keskeyttäminen, maksuvelvoitteiden nettoutus, velkojen kuittaus
tai vakuusoikeuksien täytäntöönpano.
Virasto voi soveltaa rahoitussopimukseen 7–1 1 §:ää, vaikka laitos ei käyttäisi 1 momentissa tarkoitettua
sopimusehtoa.
13 § (26.3.2021/234)
Varojenjaon rajoittaminen
Virasto voi kieltää laitosta jakamasta enempää kuin 3 momentissa säädetyn omia varoja ja hyväksyttäviä
velkoja koskevaan vähimmäisvaatimukseen liittyvän jakokelpoisen enimmäismäärän. Virasto voi kieltää
varojenjaon, vaikka laitos täyttää kokonaislisäpääomavaatimuksen ja EU:n vakavaraisuusasetuksen 92
artiklan 1 kohdan a–c alakohdassa tarkoitetun omien varojen vähimmäismäärän, jos se ei kuitenkaan täytä
tämän lain 8 luvun 7 a §:n 1 momentin 1 kohdassa säädettyä omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevaa
vähimmäisvaatimusta tai mainitun luvun 1 1 §:n 1 momentissa säädettyä vähimmäisvaatimuksen
välitavoitetta lisättynä kokonaislisäpääomavaatimuksen määrällä. Laitoksen on tällaisessa tilanteessa
ilmoitettava asiasta viipymättä virastolle.
Varojenjakona pidetään tässä pykälässä sellaisia seuraavia varojenjakotapoja:
1) osingon tai koron maksu käteisenä, omien osakkeiden tai osuuksien hankinta, osakkeiden tai osuuksien
lunastus, pääoman takaisinmaksu tai muu näihin rinnastettava suoritus EU:n vakavaraisuusasetuksen 25
artiklassa tarkoitettuun ensisijaiseen pääomaan luettavan rahoitusvälineen perusteella;
2) muuttuvaan palkkion maksamiseen sitoutuminen tai muuttuvan palkkionosan tai harkinnanvaraisen
lisäeläkkeen maksaminen, jos laitos ei ole täyttänyt kokonaislisäpääomavaatimusta maksuajankohtana tai
muuttuvaan palkitsemiseen liittyvänä ansaintajaksona.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 56/72Jos kokonaislisäpääomavaatimuksen kattamiseen luettavat omat varat ovat:
1) alle 25 prosenttia laitokseen sovellettavasta kokonaislisäpääomavaatimuksesta, varoja ei saa jakaa
lainkaan;
2) vähintään 25 prosenttia mutta vähemmän kuin 50 prosenttia laitokseen sovellettavasta
kokonaislisäpääomavaatimuksesta, varoja saa jakaa enintään määrän, joka vastaa laitoksen
voitonjakokelpoisia varoja kerrottuna 0,2:lla;
3) vähintään 50 prosenttia mutta vähemmän kuin 75 prosenttia laitokseen sovellettavasta
kokonaislisäpääomavaatimuksesta, varoja saa jakaa enintään määrän, joka vastaa laitoksen
voitonjakokelpoisia varoja kerrottuna 0,4:llä;
4) vähintään 75 prosenttia mutta kuitenkin alittavat kokonaislisäpääomavaatimuksen, varoja saa jakaa
enintään määrän, joka vastaa laitoksen voitonjakokelpoisia varoja kerrottuna 0,6:lla.
Edellä 3 momentissa tarkoitettuina kokonaislisäpääomavaatimuksen kattamiseen luettavina omina varoina
pidetään tässä pykälässä sellaista ydinpääomaa, jota ei käytetä EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 a artiklassa
ja tämän lain 8 luvun 7 a, 7 b ja 7 d §:ssä tarkoitettujen omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan
vähimmäisvaatimusten kattamiseksi.
Edellä 3 momentissa tarkoitettuina voitonjakokelpoisina varoina pidetään sellaista edellisen ja kuluvan
tilikauden voittoa, jota ei ole laskettu ydinpääomaan kuuluvaksi eräksi ja josta on vähennetty laskennallinen
verovelka sillä olettamalla, että laitos ei lainkaan jaa osinkoa tai toteuta muuta varojenjakoa.
Viraston on Finanssivalvontaa kuultuaan ilman tarpeetonta viivytystä arvioitava, asettaako se 1 momentissa
tarkoitetun kiellon ottaen huomioon kaikki seuraavat seikat:
1) vaatimusten noudattamatta jättämisen syy , kesto ja laajuus sekä sen vaikutus purkamis- ja
uudelleenjärjestämismahdollisuuksiin;
2) laitoksen taloudellisen tilanteen kehittyminen ja todennäköisyys, että se lähitulevaisuudessa on 4 luvun 1
§:n 1 kohdan mukaisesti kykenemätön tai todennäköisesti kykenemätön jatkamaan toimintaansa;
3) todennäköisyys, että laitos pystyy varmistamaan 1 momentissa tarkoitettujen vaatimusten noudattamisen
kohtuullisessa ajassa;
4) onko kyvyttömyys korvata velkoja, jotka eivät enää täytä EU:n vakavaraisuusasetuksen 72 b ja 72 c
artiklassa taikka tämän lain 8 luvun 7 e §:n 4 momentissa tai 7 g §:ssä säädettyjä hyväksyttävyyskriteerejä tai
juoksuajan edellytyksiä, epäsystemaattista vai markkinoiden laajuisen häiriön aiheuttamaa;
5) onko kielto kokonaisuutena arvioiden tarkoituksenmukaisin keino puuttua laitoksen tilanteeseen ottaen
huomioon sen mahdollinen vaikutus laitoksen rahoitusehtoihin sekä purkamis- ja
uudelleenjärjestämismahdollisuuksiin.
Viraston on tehtävä 6 momentissa tarkoitettu arvio vähintään kerran kuukaudessa niin kauan kuin laitos ei
täytä 1 momentissa säädettyjä vaatimuksia.
Viraston on Finanssivalvontaa kuultuaan asetettava 1 momentissa säädetty kielto, jos laitos yhdeksän
kuukauden kuluttua sen ilmoituksesta lukien ei edelleenkään täytä 1 momentissa säädettyjä edellytyksiä.
Edellä 8 momentista poiketen kielto voidaan kuitenkin jättää asettamatta, jos virasto katsoo arvioinnin
jälkeen, että vähintään kaksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
1) vaatimusten noudattamatta jättäminen johtuu rahoitusmarkkinoiden toiminnan vakavista häiriöistä, mikä
johtaa laaja-alaiseen rahoitusmarkkinoiden stressitilanteeseen useilla rahoitusmarkkinoiden eri osa-alueilla;
2) tämän momentin 1 kohdassa tarkoitettu häiriö johtaa laitoksen omien varojen ja hyväksyttävien velkojen
rahoitusvälineiden hintojen epävakauden lisääntymiseen tai laitoksen lisääntyneisiin kuluihin sekä
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 57/72markkinoiden sulkeutumiseen kokonaan tai osittain, mikä estää laitosta laskemasta liikkeeseen markkinoille
tällaisia rahoitusvälineitä;
3) 2 kohdassa tarkoitettu markkinoiden sulkeutuminen voidaan todeta myös useiden muiden laitosten osalta;
4) 1 kohdassa tarkoitettu häiriö estää laitosta laskemasta liikkeeseen riittävästi omien varojen ja
hyväksyttävien velkojen rahoitusvälineitä vaatimusten noudattamatta jättämisen korjaamiseksi; tai
5) kiellon asettamisella on kielteisiä heijastusvaikutuksia osaan pankkisektoria, mikä mahdollisesti
heikentäisi rahoitusvakautta.
Viraston on ilmoitettava Finanssivalvonnalle päätöksestään soveltaa 9 momentissa säädettyä poikkeusta ja
kuukausittain arvioitava uudelleen, soveltuuko poikkeus edelleen.
13 luku
Suojatoimet
1 §
Osakkeenomistajia ja velkojia koskevat suojatoimet
Jos virasto alentaa velkojen nimellisarvoa 6 luvun mukaisesti tai antaa niiden sijaan
maksunsaantijärjestyksessä paremmalla etusijalla olevia rahoitusvälineitä, velkojille ei saa aiheutua
suurempaa tappiota kuin silloin, jos laitos olisi asetettu selvitystilaan tai konkurssiin välittömästi ennen
päätöstä laitoksen kriisihallintoon asettamisesta.
Jos virasto luovuttaa vain osan laitoksen oikeuksista, varoista tai veloista taikka pienentää suhteellista
omistusosuutta, niillä omistajilla ja velkojilla, joiden oikeuksia, varoja tai velkoja ei ole luovutettu tai
omistusosuutta ei ole pienennetty , on oikeus saada vähintään yhtä suuri korvaus kuin he olisivat saaneet, jos
laitos olisi asetettu selvitystilaan tai konkurssiin välittömästi ennen päätöstä laitoksen kriisihallintoon
asettamisesta.
2 §
Omistajan ja velkojan oikeus korvaukseen
Jos 5 luvun 12 ja 13 §:n mukaisessa arvioinnissa todetaan, että osakkeen tai osuuden omistaja, velkoja tai
talletussuojarahasto on saanut pienemmän korvauksen kuin mitä tämä olisi saanut laitoksen selvitystilassa tai
konkurssissa, tälle on korvattava puuttuva määrä EU:n kriisinratkaisuasetuksen mukaisesti.
3 §
Vastapuolien suojatoimet osittaisessa luovutuksessa
Tässä pykälässä ja 4–7 §:ssä tarkoitettuja suojatoimia on käytettävä, jos virasto:
1) luovuttaa vain osan kriisihallintoon asetetun laitoksen, väliaikaisen laitoksen tai omaisuudenhoitoyhtiön
oikeuksista, varoista tai veloista toiselle henkilölle; tai
2) käyttää 12 luvun 2 §:n 1 momentin 6 kohdassa tarkoitettua valtuutta.
Suojatoimia on käytettävä seuraaviin järjestelyihin ja niiden vastapuoliin:
1) omistusoikeuden siirtoon perustuvan rahoitusvakuuden asettaminen;
2) muun kuin 1 kohdassa tarkoitetun vakuuden asettaminen;
3) kuittaus;
4) velvoitteiden nettoutus;
5) vakuudellisen joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlasku;
6) arvopaperistaminen ja muu strukturoitu rahoitusjärjestely sekä rahoitusvälineet, joita käytetään
olennaisessa määrin suojaustarkoituksessa.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 58/72Suojatoimiin sovelletaan 12 luvun 7–1 1 §:ssä tarkoitettuja rajoituksia. Suojatoimia sovelletaan niiden
osapuolten lukumäärästä, syntymisperusteesta ja niihin sovellettavasta laista riippumatta.
4 §
Rahoitusvakuutta, kuittausta ja nettoutusta koskevan järjestelyn suoja
Virasto ei saa luovuttaa laitoksen varoja tai velkoja siten, että vain osa rahoitusvakuuden, kuittauksen tai
nettoutuksen piiriin kuuluvista varoista tai veloista luovutetaan toiselle henkilölle.
Virasto ei saa muuttaa tai purkaa edellä 1 momentissa tarkoitetuilla järjestelyillä suojattuja oikeuksia, varoja
tai velkoja käyttämällä 12 luvun 2 §:ssä tarkoitettuja liitännäisvaltuuksia.
Oikeudet, varat ja velat ovat suojattuja 1 momentissa tarkoitetulla tavalla, jos järjestelyn osapuolilla on
oikeus kuitata tai nettouttaa ne.
Virasto voi 1 ja 2 momentin estämättä korvauskelpoisten talletusten saatavuuden turvaamiseksi:
1) luovuttaa korvauskelpoisia talletuksia, jotka ovat osa 1 momentissa tarkoitettua järjestelyä, luovuttamatta
muita samaan järjestelyyn kuuluvia oikeuksia, varoja tai velkoja;
2) luovuttaa tai purkaa 1 momentissa tarkoitetut varat ja velat tai muuttaa niitä koskevia ehtoja luovuttamatta
korvauskelpoisia talletuksia.
5 §
Vakuusjärjestelyn suoja
Virasto ei saa:
1) luovuttaa velkoja, joita vastaan on asetettu vakuus, ilman että vakuus samalla luovutetaan;
2) luovuttaa vakuuden kohdetta, ellei vakuuden tuottoa luovuteta samanaikaisesti;
3) luovuttaa vakuuden tuottoa, ellei vakuutta luovuteta samanaikaisesti;
4) muuttaa vakuusjärjestelyn ehtoja tai purkaa järjestelyä käyttämällä 12 luvun 2 §:ssä tarkoitettuja
liitännäisvaltuuksia siten, että velka ei olisi enää vakuudellinen.
Virasto voi 1 momentissa säädetyn estämättä korvauskelpoisten talletusten saatavuuden turvaamiseksi:
1) luovuttaa korvauskelpoisia talletuksia, jotka ovat osa 1 momentissa tarkoitettua järjestelyä luovuttamatta
muita samaan järjestelyyn kuuluvia oikeuksia, varoja tai velkoja;
2) luovuttaa tai purkaa 1 momentissa tarkoitetut oikeudet, varat tai velat tai muuttaa niitä koskevia ehtoja
luovuttamatta korvauskelpoisia talletuksia.
6 §
Strukturoidun rahoitusjärjestelyn ja vakuudellisen joukkovelkakirjalainan suoja
Jos laitos on osapuolena strukturoidussa rahoitusjärjestelyssä, virasto ei saa toteuttaa laitoksen varojen tai
velkojen sellaista luovutusta, jossa toiselle henkilölle luovutetaan vain osa rahoitusjärjestelyn piiriin
kuuluvista varoista tai veloista. Virasto ei saa purkaa rahoitusjärjestelyn piiriin kuuluvia oikeuksia, varoja tai
velkoja eikä muuttaa niiden ehtoja käyttämällä 12 luvun 2 §:ssä tarkoitettuja liitännäisvaltuuksia.
Virasto voi 1 momentin estämättä korvauskelpoisten talletusten saatavuuden turvaamiseksi:
1) luovuttaa korvauskelpoisia talletuksia, jotka ovat osa 1 momentissa tarkoitettua järjestelyä luovuttamatta
muita samaan järjestelyyn kuuluvia varoja tai velkoja;
2) luovuttaa tai purkaa 1 momentissa tarkoitetut varat tai velat tai muuttaa niitä koskevia ehtoja
luovuttamatta korvauskelpoisia talletuksia.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 59/72Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään strukturoidusta rahoitusjärjestelystä, sovelletaan myös vakuudelliseen
joukkovelkakirjalainaan.
7 §
Kaupankäynti- ja selvitysjärjestelmän suoja osittaisessa luovutuksessa
Kriisinratkaisutoimenpide ei vaikuta eräistä arvopaperi- ja valuuttakaupan sekä selvitysjärjestelmän ehdoista
annetussa laissa tarkoitettujen selvitysjärjestelmien toimintaan eikä näiden selvitysjärjestelmien sääntöjen
soveltamiseen, jos virasto:
1) luovuttaa vain osan laitoksen varoista tai veloista; tai
2) käyttää 12 luvun 2 §:ssä tarkoitettuja liitännäisvaltuuksia sellaisen sopimuksen perumiseen tai sen ehtojen
muuttamiseen, jonka osapuoli on kriisihallintoon asetettu laitos, tai määrätäkseen luovutuksen vastaanottajan
laitoksen sijaan sopimuksen osapuoleksi.
V OSA
RYHMÄKRIISINRA TKAISU JA  SUHTEET  KOLMANSIIN MAIHIN
14 luku
Ryhmäkriisinratkaisu
1 §
Päätöksenteon ja toimenpiteiden yleiset periaatteet
Viraston on noudatettava seuraavia yleisiä periaatteita, jos päätöksellä tai toimenpiteellä voi olla vaikutus
yhdessä tai useammassa ET A-valtiossa:
1) päätökset ja toimenpiteet tehdään tehokkaasti, oikea-aikaisesti ja tarvittaessa nopeasti;
2) virasto, Finanssivalvonta, Suomen Pankki ja muu viranomainen tekevät yhteistyötä, jotta päätökset ja
toimenpiteet ovat yhteensopivia ja tehokkaita;
3) viranomaisten rooli ja tehtävät ovat selkeästi yksilöityjä;
4) virasto ottaa päätöksenteossa tai toimenpiteessä huomioon emo- ja tytäryrityksen kotivaltion edun sekä
päätöksen tai toimenpiteen todennäköisen vaikutuksen näiden taloudelliseen vakauteen, valtiontalouden
tilaan, kriisinratkaisurahastoon, talletussuojarahastoon ja sijoittajien korvausrahastoon;
5) virasto ottaa päätöksenteossa tai toimenpiteessä huomioon merkittävän sivuliikkeen isäntävaltion edun
sekä päätöksen tai toimenpiteen vaikutuksen tämän valtion taloudelliseen vakauteen;
6) virasto pyrkii päätöksenteossa tai toimenpiteessä tasapainottamaan eri ET A-valtioiden etuja ja välttämään
yhden tai useamman ET A-valtion etujen kohtuutonta suojaamista;
7) virasto ottaa huomioon ja noudattaa kriisiratkaisutoimien yhteydessä kriisinratkaisusuunnitelmaa, jollei se
arvioi, että kriisinratkaisun tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin sellaisiin toimin, jotka eivät ole osa
kriisinratkaisusuunnitelmaa;
8) virasto kuulee ET A-valtion emoyrityksen, tytäryrityksen tai sivuliikkeen valvontaviranomaista päätösten
ja toimenpiteiden osista, jotka vaikuttavat tai saattavat vaikuttaa emoyritykseen, tytäryritykseen tai
sivuliikkeeseen taikka näiden jäsenvaltioiden taloudelliseen vakauteen.
2 §
Kriisinratkaisukollegion perustaminen
Viraston on perustettava kriisinratkaisukollegio, jos virasto vastaa laitoksen ryhmäkriisinratkaisusta ja jos
ryhmään kuuluu laitos, jolle toisen ET A-valtion toimivaltainen viranomainen on myöntänyt toimiluvan.
Viraston on perustettava kriisinratkaisukollegio myös, jos virasto tai muu ryhmään kuuluvan laitoksen
kriisinratkaisuviranomainen on katsonut 4 luvun 1 §:ssä tarkoitettujen kriisihallintoon asettamisen
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 60/72edellytysten täyttyneen, tai jos kollegion on saavutettava yhteinen näkemys kolmannen maan
kriisinratkaisuviranomaisen ja tämän kotivaltion kriisinratkaisutoimien hyväksymiseksi tai hylkäämiseksi.
Viraston ei tarvitse perustaa kriisinratkaisukollegiota, jos toinen kollegio tai sitä vastaava toimielin hoitaa
tässä pykälässä tai 4 §:ssä tarkoitettuja tehtäviä ja noudattaa tässä luvussa säädettyjä ehtoja ja toimintatapoja
vastaavia säännöksiä.
3 §
Kriisinratkaisukollegion jäsenet ja tarkkailijat
Kriisinratkaisukollegion jäseniä ovat:
1) virasto;
2) jokainen toisen ET A-valtion ryhmään kuuluvan tytäryrityksen kriisinratkaisuviranomainen;
3) toisen ET A-valtion ryhmän emoyrityksen kriisinratkaisuviranomainen;
4) toisen ET A-valtion merkittävän sivuliikkeen sijaintivaltion kriisinratkaisuviranomainen;
5) toisen ET A-valtion ryhmään kuuluvan yrityksen konsolidoidusta valvonnasta vastaava
valvontaviranomainen ja toimivaltainen viranomainen, jos kriisinratkaisuviranomainen on kollegion jäsen;
6) toisen ET A-valtion toimivaltainen ministeriö, jos kriisinratkaisukollegion jäsen ei edusta toimivaltaista
ministeriötä;
7) toisen ET A-valtion talletussuojajärjestelmästä vastaava viranomainen, jos valtion
kriisinratkaisuviranomainen on kollegion jäsen;
8) Euroopan pankkiviranomainen.
Jos 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on muu kuin keskuspankki,
toimivaltainen viranomainen voi edustaa jäsenvaltiota kollegiossa yhdessä keskuspankin edustajan kanssa.
Euroopan pankkiviranomaisella ei ole 4 §:ssä tarkoitettuja tehtäviä eikä sillä ole kollegiossa
äänestysoikeutta.
Virasto voi kutsua kolmannen maan kriisinratkaisuviranomaisen tarkkailijaksi kriisinratkaisukollegioon, jos
laitoksella on tytäryritys tai merkittävä sivuliike kyseisessä kolmannessa maassa ja jos viranomaista sitoo
viraston arvion mukaan tätä lakia vastaavat salassapitovelvoitteet.
4 §
Kriisinratkaisukollegion tehtävät ja toiminta
Kriisinratkaisukollegion tehtävänä on vaihtaa tietoa sellaisesta ryhmän kriisinratkaisusta, jolla on vaikutuksia
useampaan ET A-valtioon. Kollegion tehtävänä on myös:
1) vaihtaa tietoa 2 luvun 5 §:ssä tarkoitetun konsernin kriisinratkaisusuunnitelman kehittämisestä
valmistelevien ja ennalta estävien toimien soveltamiseksi ja ryhmän kriisinratkaisun laatimiseksi;
2) kehittää ryhmäkriisinratkaisusuunnitelmia;
3) arvioida 3 luvun 2 §:ssä tarkoitetulla tavalla laitoksen kanssa samaan konserniin kuuluvan yrityksen
purkamisen ja toiminnan uudelleenjärjestämisen ja konsernisuhteen purkamisen edellytyksiä ja ryhtyä
toimiin sitä koskevien esteiden poistamiseksi;
4) päättää 1 1 §:ssä tarkoitetun ryhmäkriisinratkaisukehyksen perustamisesta ja edesauttaa sopimusta
kehyksestä;
5) harkita 8 luvussa säädettyjen ryhmälle asetettavien vähimmäisvaatimusten soveltamista;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 61/726) sovittaa yhteen ryhmäkriisinratkaisun strategioista ja kehyksestä tiedottaminen;
7) sovittaa yhteen virastolaissa tarkoitettua kriisinratkaisurahastoa vastaavien rahoitusjärjestelyjen käyttö;
8) asettaa 8 luvun mukaiset ryhmän konserneja ja tytäryrityksiä koskevat velkojen vähimmäisvaatimukset.
Virasto toimii kollegion puheenjohtajana, jos virastolla on velvollisuus perustaa 2 §:ssä tarkoitettu
kriisinratkaisukollegio.
Kollegion puheenjohtaja:
1) vahvistaa kriisinratkaisukollegiolle valvontayhteistyötä koskevat kirjalliset toimintaperiaatteet kuultuaan
muita kollegion jäseniä;
2) järjestää kriisinratkaisukollegion toiminnan;
3) kutsuu koolle kriisinratkaisukollegion ja valmistelee kokouksen asialistan;
4) ilmoittaa muille kriisinratkaisukollegion jäsenille suunnitelluista kokouksista;
5) päättää ketkä jäsenet ja tarkkailijat kutsutaan kriisinratkaisukollegion kokouksiin ottaen huomioon
käsiteltävien asioiden merkitys muiden jäsenvaltioiden kutsuttaville tahoille ja erityisesti mahdollinen
vaikutus kyseisen jäsenvaltion rahoitusjärjestelmän vakauteen;
6) tiedottaa kriisinratkaisukollegion jäsenille kokouksissa tehdyistä päätöksistä ja tuloksista;
7) huolehtii tietojenjaosta viranomaisten kesken.
Edellä 3 momentin 5 kohdasta poiketen toisen ET A-valtion kriisinratkaisuviranomaisella on oikeus osallistua
kollegion kokouksiin, jos käsiteltävänä oleva asia koskee ryhmään kuuluvaa yritystä ja liittyy
yhteispäätöksen muodostamiseen tai ryhmän laitokseen, joka sijaitsee viranomaisen toimivaltaan kuuluvalla
alueella.
5 §
Viraston osallistuminen ulkomaiseen kriisinratkaisukollegioon
Virasto osallistuu ET A-valtion ja kolmannen maan tätä lakia vastaavaan kriisinratkaisukollegioon, jos
suomalainen laitos kuuluu ryhmään ja on ulkomaisen laitoksen tytäryritys tai suomalaisella laitoksella on
toisessa ET A-valtiossa merkittävä sivuliike.
6 § (26.3.2021/234)
Eurooppalainen kriisinratkaisukollegio
Jos kolmannessa maassa toimiluvan saaneella laitoksella on ET A-valtioon sijoittuneita tytäryrityksiä tai
vähintään kahden kriisinratkaisuviranomaisen merkittävänä pitämää sivuliikettä ET A-valtiossa tai vähintään
kahteen ET A-valtioon sijoittautunut emoyritys, ET A-valtioiden kriisinratkaisuviranomaisten on perustettava
eurooppalainen kriisinratkaisukollegio.
Kollegion puheenjohtajana toimii sen ET A-valtion kriisinratkaisuviranomainen, jonka alueelle emoyritys on
sijoittautunut tai jonka toimivaltaan kuuluvan tytäryrityksen tase on suurin. Kollegion puheenjohtajana toimii
kuitenkin sen jäsenvaltion kriisinratkaisuviranomainen, johon emoyritys on ET A-valtioissa sijoittunut, jos
emoyrityksellä on hallussaan kaikki kolmannen maan emoyrityksen ET A-valtioissa toimivat tytäryritykset.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, ET A-valtion kriisinratkaisuviranomaiset voivat yhdessä päättää
olla perustamatta eurooppalaista kriisinratkaisukollegiota, jos toinen kollegio tai tätä vastaava toimielin
hoitaa tässä pykälässä ja 4 §:ssä tarkoitettuja tehtäviä sekä noudattaa tässä luvussa säädettyjä ehtoja ja
toimintatapoja vastaavia säännöksiä.
Kollegioon sovelletaan 3 ja 4 §:ää sen suorittaessa tehtäviään tai kohdistaessaan toimenpiteitä 1 momentissa
tarkoitettuihin yrityksiin tai sivuliikkeisiin.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 62/72Asettaessaan 8 luvun mukaista vähimmäisvaatimusta kollegion on otettava huomioon mahdollinen
kolmannen maan viranomaisen laatima globaali kriisinratkaisustrategia.
Jos kollegio hyväksyy globaalin kriisinratkaisustrategian ja sen mukaan ET A-valtioihin sijoittautuneet
tytäryritykset tai ET A-valtiossa toimiva emoyritys ja sen tytäryritykset eivät ole kriisinratkaisun kohteena
olevia yhteisöjä, ET A-valtiossa sijoittautuneen tytäryrityksen tai ET A-valtiossa toimivan emoyrityksen on
täytettävä 7 e §:n 1 momentissa säädetty vähimmäisvaatimus laskemalla liikkeeseen mainitun pykälän 4
momentissa tarkoitettuja varoja tai velkoja kolmanteen maahan sijoittautuneelle emoyritykselle tai tämän
samaan maahan sijoittautuneille tytäryrityksille taikka muille yhteisöille. Jos ET A-valtiossa toimiva
emoyritys täyttää tämän vähimmäisvaatimuksen, sen tulee tehdä se konsolidoidulla tasolla.
7 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
Edellä 2–6 §:n estämättä ryhmäkriisinratkaisussa noudatetaan, mitä EU:n kriisinratkaisuasetuksen 5, 18, 29,
31 ja 32 artiklassa säädetään.
8 §
Viraston velvollisuus ilmoittaa kriisinratkaisun edellytysten täyttymisestä
Jos virasto katsoo, että sellaiseen ryhmään kuuluva suomalainen laitos, jota varten on perustettu tai
perustettava 2 §:ssä tarkoitettu kriisinratkaisukollegio, taikka sen emoyritys tai sen kanssa samaan ryhmään
kuuluva yritys, täyttää 4 luvussa säädetyt kriisihallintoon asettamisen edellytykset, viraston on ilmoitettava
kriisinratkaisukollegion muille jäsenille ja Finanssivalvonnalle:
1) päätöksestä, jonka mukaan laitos, sen emoyritys tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluva
rahoituslaitos täyttää kriisihallintoon asettamisen edellytykset;
2) kriisinratkaisutoimenpiteistä, joita virasto aikoo soveltaa laitokseen, sen emoyritykseen tai sen kanssa
samaan konsolidointiryhmään kuuluvaan rahoituslaitokseen, taikka selvitystilasta tai konkurssista, jos virasto
katsoo sen soveltuvan paremmin laitoksen, sen emoyrityksen tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään
kuuluvan rahoituslaitoksen kriisinratkaisuun.
Jos virasto katsoo, että sellaiseen ryhmään kuuluva suomalainen laitos, jota varten on toisessa ET A-valtiossa
perustettu tai perustettava toisen ET A-valtion lainsäädännön mukainen kriisinratkaisukollegio, taikka sen
Suomessa rekisteröity emoyritys tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluva Suomessa rekisteröity
rahoituslaitos täyttää 4 luvun mukaiset kriisihallintoon asettamisen edellytykset, tai jos virasto on saanut
Finanssivalvonnalta vastaavan ilmoituksen, viraston on ilmoitettava toisen ET A-valtion
ryhmäkriisinratkaisusta vastaavalle viranomaiselle, ryhmän valvonnasta vastaavalle toisen ET A-valtion
valvontaviranomaiselle, kriisinratkaisukollegion muille jäsenille ja Finanssivalvonnalle 1 momentissa
tarkoitetut tiedot.
9 §
Toisen ETA-valtion ryhmäkriisinratkaisuviranomaisen vastaus virastolle ja viraston toimenpiteet
Jos toisen ET A-valtion ryhmäkriisinratkaisuviranomainen saatuaan virastolta 8 §:n 2 momentissa tarkoitetun
ilmoituksen ja kuultuaan muita kriisinratkaisukollegion jäseniä ilmoittaa virastolle, etteivät kriisinratkaisun
edellytykset todennäköisesti täyty ryhmään kuuluvassa sellaisessa yrityksessä, jolla on kotipaikka muussa
ETA-valtiossa kuin Suomessa, virasto voi ryhtyä ilmoituksensa mukaisiin toimenpiteisiin.
Jos toisen ET A-valtion ryhmäkriisinratkaisuviranomainen saatuaan virastolta 8 §:n 2 momentissa tarkoitetun
ilmoituksen ja kuultuaan muita kriisinratkaisukollegion jäseniä ilmoittaa virastolle, että kriisinratkaisun
edellytykset todennäköisesti täyttyvät ryhmään kuuluvassa sellaisessa yrityksessä, jolla on kotipaikka
muussa ET A-valtiossa kuin Suomessa, viraston on odotettava toisen ET A-valtion
ryhmäkriisinratkaisuviranomaisen ehdotusta ryhmäkriisinratkaisukehykseksi.
Jos toisen ET A-valtion ryhmäkriisinratkaisuviranomainen ei ehdota ryhmäkriisinratkaisukehystä 24 tunnin
kuluessa siitä, kun se on saanut virastolta 8 §:n 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen, eikä viraston ja toisen
ETA-valtion ryhmäkriisinratkaisuviranomaisen yhdessä sopimassa pitemmässä määräajassa, virasto voi
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 63/72soveltaa ilmoituksessa tarkoitettuja kriisinratkaisutoimenpiteitä tai ryhtyä muihin ilmoituksensa mukaisiin
toimenpiteisiin.
Jos toisen ET A-valtion ryhmäkriisinratkaisuviranomainen ehdottaa ryhmäkriisinratkaisukehystä 24 tunnin
kuluessa siitä, kun se on saanut virastolta 8 §:n 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen, tai viraston ja toisen
ETA-valtion ryhmäkriisinratkaisuviranomaisen yhdessä sopimassa pidemmässä määräajassa, viraston on
arvioitava, voiko se hyväksyä ryhmäkriisinratkaisukehyksen sekä siinä ehdotetut toimenpiteet ja menettelyt.
Jos virasto katsoo, ettei se voi hyväksyä ryhmäkriisinratkaisukehystä, poikkeaa siitä tai katsoo, että
laitokseen, sen emoyritykseen tai sen kanssa samaan ryhmään kuuluvaan yritykseen on rahoitusvakauden
vuoksi sovellettava muita kuin ryhmäkriisinratkaisukehyksessä tarkoitettuja kriisinratkaisutoimenpiteitä tai
muuta kuin siinä tarkoitettua maksukyvyttömyysmenettelyä, viraston on ilmoitettava päätöksestään ja sen
perusteluista kriisinratkaisukollegion muille jäsenille sekä samalla ilmoitettava niistä toimenpiteistä, joihin se
aikoo ryhtyä. Asiaa harkitessaan viraston on otettava huomioon päätöksensä mahdolliset vaikutukset muiden
asianomaisten ET A-valtioiden rahoitusvakauteen sekä aikomiensa toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset
ryhmään kuuluviin muihin yrityksiin.
Jos virasto katsoo, että se voi hyväksyä ryhmäkriisinratkaisukehyksen, se voi tehdä yhteispäätöksen muiden
ETA-valtioiden kriisinratkaisuviranomaisten kanssa ryhmäkriisinratkaisukehyksen hyväksymisestä, vaikka
yksi tai useampi ET A-valtioiden kriisinratkaisuviranomaisista ei sitä hyväksy .
10 §
Viraston ilmoitusvelvollisuus ja tehtävät ryhmäkriisinratkaisuviranomaisena laitoksen kriisinratkaisun edellytysten
arvioinnissa
Jos virasto toimii ryhmäkriisinratkaisuviranomaisena, sen on 8 §:n 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa
tai, jos se on saanut toisen ET A-valtion kriisinratkaisuviranomaiselta 8 §:n 1 momentissa tarkoitetut tiedot
sisältävän ilmoituksen toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saaneesta laitoksesta tai sen kanssa samaan
ryhmään kuuluvasta yrityksestä, arvioitava kriisinratkaisutoimenpiteiden, selvitystilan tai konkurssin
todennäköiset vaikutukset ryhmään ja siihen kuuluviin yrityksiin. Viraston on erityisesti arvioitava,
täyttyvätkö kriisinratkaisun edellytykset ryhmään kuuluvissa sellaisissa yrityksissä, joilla on kotipaikat
kahdessa tai useammassa ET A-valtiossa.
Jos virasto kuultuaan muita kriisinratkaisukollegion jäseniä arvioi, etteivät kriisinratkaisun edellytykset
todennäköisesti täyty ryhmään kuuluvissa sellaisissa yrityksissä, joilla on kotipaikat kahdessa tai
useammassa ET A-valtiossa, viraston on ilmoitettava siitä kriisinratkaisukollegion muille jäsenille.
Jos virasto kuultuaan muita kriisinratkaisukollegion jäseniä arvioi, että kriisinratkaisun edellytykset
todennäköisesti täyttyvät ryhmään kuuluvissa sellaisissa yrityksissä, joilla on kotipaikka kahdessa tai
useammassa ET A-valtiossa, viraston on laadittava 1 1 §:ssä tarkoitettu ryhmäkriisinratkaisukehys ja
toimitettava se kriisinratkaisukollegion muille jäsenille tavoitteena saada aikaan yhteinen päätös kehyksestä.
Jos ryhmäkriisinratkaisukehyksen laatiminen perustuu 1 momentissa tarkoitettuun toisen ET A-valtion
kriisinratkaisuviranomaisen ilmoitukseen, kriisinratkaisukehys on toimitettava kriisinratkaisukollegion
muille jäsenille 24 tunnin kuluessa toisen ET A-valtion kriisinratkaisuviranomaisen ilmoituksen
saapumisesta. Määräaikaa voidaan pidentää viraston ja toisen ET A-valtion kriisinratkaisuviranomaisen
yhteisellä päätöksellä.
Virasto voi laatia ryhmäkriisinratkaisukehyksen kriisinratkaisutoimenpiteiden, selvitystilan tai konkurssin
yhteydessä, jos:
1) kriisinratkaisutoimet tai muut toimet emoyrityksessä ovat osoittaneet kriisinratkaisuedellytysten täyttyvän
ryhmän toisessa laitoksessa;
2) kriisinratkaisutoimet tai muut toimet emoyrityksessä eivät ole riittävät tilanteen vakauttamiseksi tai eivät
tuota parhainta lopputulosta;
3) ET A-valtion toimivaltainen viranomainen arvioi, että yksi tai useampi tytäryritys täyttää kriisinratkaisun
edellytykset;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 64/724) kriisinratkaisutoimet tai muut toimet ryhmässä ovat tytäryritysten hyödyksi ja puoltavat
ryhmäkriisinratkaisukehyksen laatimista.
11 §
Viraston laatima ryhmäkriisinratkaisukehys
Ryhmäkriisinratkaisukehyksessä on:
1) selostettava kriisinratkaisutoimenpiteet, joita virasto aikoo käyttää ryhmän emoyritykseen ja ryhmään
kuuluviin muihin Suomen lain mukaan rekisteröityihin yrityksiin, sekä kriisinratkaisutoimenpiteet, joita
kriisinratkaisukollegion jäseninä olevien muiden ET A-valtioiden kriisinratkaisuviranomaisten tulisi käyttää
ryhmään kuuluviin yrityksiin, joilla on kotipaikka näissä muissa ET A-valtioissa;
2) selostettava, miten eri kriisinratkaisutoimenpiteet olisi sovitettava yhteen;
3) laadittava rahoitussuunnitelma, jossa on otettava huomioon 2 luvun 6 §:ssä tarkoitettu konsernin
kriisinratkaisusuunnitelma ja mainitun pykälän 1 momentin 6 kohdassa tarkoitetut periaatteet
rahoitusvastuun jakamiseksi eri ET A-valtioissa olevien rahoitusjärjestelyjen kesken;
4) otettava huomioon ja noudatettava 2 luvussa tarkoitettua kriisinratkaisusuunnitelmaa, jollei virasto arvioi,
että kriisinratkaisun tavoitteet voidaan saavuttaa sellaisin tehokkaammin toimin, jotka eivät ole osa
kriisinratkaisusuunnitelmaa;
5) otettava huomioon päätöksen vaikutukset muiden ryhmäkriisinratkaisuun kuuluvien ET A-valtioiden
taloudelliseen vakauteen.
12 §
Ryhmäkriisinratkaisukehyksen hyväksyminen
Viraston on pyrittävä saamaan aikaan yhteinen päätös ryhmäkriisinratkaisukehyksestä niiden muiden ET A-
valtioiden kriisinratkaisuviranomaisten kanssa, joissa ryhmään kuuluvilla tytäryrityksillä on kotipaikka.
Jos yksi tai useampi 1 momentissa tarkoitettu toisen ET A-valtion kriisinratkaisuviranomainen hyväksyy
ehdotetun ryhmäkriisinratkaisukehyksen, viraston on tehtävä kehyksestä yhteinen päätös näiden
viranomaisten kanssa. Päätöstä sovelletaan ryhmään kuuluviin yrityksiin, joilla on kotipaikka asianomaisissa
ETA-valtioissa.
13 §
Ryhmäkriisinratkaisun rahoitus
Viraston on ennen kriisinratkaisutoimien täytäntöönpanoa ehdotettava muille ET A-valtioiden
kriisinratkaisuviranomaisille ryhmäkriisinratkaisun rahoitusjärjestelyä. Rahoitusjärjestelyn tulee sisältyä
ryhmäkriisinratkaisukehykseen ja se tulee hyväksyä 12 §:ssä säädettyä menettelyä noudattaen.
Rahoitussuunnitelmassa on oltava:
1) ryhmäkriisinratkaisuun kuuluvien laitosten varojen ja velkojen arvonmääritys 5 luvun mukaisesti;
2) tappiot, jotka kunkin ryhmään kuuluvan laitoksen on kirjattava kriisinratkaisuvälineiden käytön
ajankohtana;
3) kunkin ryhmään kuuluvan laitoksen tappiot, jotka aiheutuisivat omistajille ja velkojille;
4) rahoitusosuudet, jotka kansallisten talletussuojarahastojen olisi suoritettava virastolain 5 luvun 14 §:ssä
säädettyä vastaavalla tavalla;
5) kansalliselta virastolain 1 luvun 2 §:ssä tarkoitettua rahoitusvakausrahastoa vastaavalta taholta vaadittava
rahoitusosuuden kokonaismäärä, tarkoitus ja muoto;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 65/726) perusteet kunkin ryhmään kuuluvan laitoksen kansallisen rahoitusvakausrahastoa vastaavan tahon
maksuosuudeksi 7 kohdassa tarkoitetun määrän täyttämiseksi;
7) määrä, joka kunkin kansallisen rahoitusvakausrahastoa vastaavan tahon on suoritettava
ryhmäkriisinratkaisun rahoittamiseksi;
8) niiden lainojen määrä, jonka kunkin ryhmään kuuluvan laitoksen kansallinen rahoitusvakausrahastoa
vastaava taho sopii laitosten, rahoituslaitosten tai muiden kolmansien osapuolten kanssa virastolain 3 luvun 8
§:ssä tarkoitetulla tavalla;
9) määräaika ryhmäkriisinratkaisun rahoitukselle.
Ryhmäkriisinratkaisun rahoitukseen osallistuvien kansallisten rahoitusvakausrahastoa vastaavien tahojen
rahoitusosuutta laskettaessa on erityisesti otettava huomioon se osuus:
1) ryhmän riskipainotetuista varoista, jota ryhmäkriisinratkaisuun kuuluvat laitokset pitävät hallussaan;
2) ryhmän varoista, jota ryhmäkriisinratkaisuun kuuluvat laitokset pitävät hallussaan;
3) ryhmäkriisinratkaisun aiheuttamista tappioista, jonka ryhmään kuuluva Finanssivalvonnan
toimilupavalvonnan piiriin kuuluva valvottava on aiheuttanut;
4) varoista, joka on rahoitussuunnitelman mukaan tarkoitus käyttää ryhmäkriisinratkaisuun kuuluvien
laitosten välittömäksi hyödyksi.
Ryhmäkriisinratkaisun rahoituksen tuotto jaetaan ryhmäkriisinratkaisuun kuuluvien kansallisten
rahoitusvakausrahastoa vastaavien tahojen välillä niiden 2 momentin 7 kohdassa tarkoitetun rahoitusosuuden
mukaisesti.
14 §
Ryhmäkriisinratkaisua koskevat erinäiset säännökset
Viraston on ryhdyttävä 8–13 §:ssä tarkoitettuihin toimenpiteisiin ilman aiheetonta viivytystä ja ottaen
huomioon kunkin tilanteen vaatima kiireellisyys.
Jos kriisinratkaisukehystä ei saada aikaan ryhmässä, viraston on toimittava kriisinratkaisukollegiossa
läheisessä yhteistyössä kollegion muiden jäsenten kanssa ja pyrittävä saamaan aikaan mahdollisimman hyvin
yhteen sovitetut tavoitteet niiden laitosten kriisinratkaisulle, jotka ovat kykenemättömiä tai todennäköisesti
kykenemättömiä jatkamaan toimintaansa.
Viraston on annettava kriisinratkaisukollegion muille jäsenille riittävät tiedot 8–13 §:n perusteella
suorittamistaan toimenpiteistä ja kriisinratkaisun etenemisestä.
15 §
EU:n kriisinratkaisuasetuksen soveltaminen
Edellä 8–13 §:n estämättä ryhmäkriisinratkaisussa noudatetaan, mitä EU:n kriisinratkaisuasetuksen 31 ja 32
artiklassa säädetään.
15 luku
Kolmannen maan kriisinratkaisupäätökset ja kolmannen maan sivuliikkeet
1 §
Soveltaminen
Jos Suomella on kolmannen maan kanssa sopimus kriisinratkaisun vastavuoroisesta tunnustamisesta,
sovelletaan 1–4 §:ää.
Jos EU on tehnyt sopimuksen kolmannen maan kanssa, sovelletaan tämän luvun säännösten sijasta kyseisen
sopimuksen säännöksiä, jos ne poikkeavat tämän luvun säännöksistä.
2 §
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 66/72Kolmannen maan kriisinratkaisumenettelyn tunnustaminen
Jos ryhmän kriisinratkaisua varten on perustettu 14 luvun 6 §:ssä tarkoitettu eurooppalainen
kriisinratkaisukollegio, viraston on osana kollegiota pyrittävä siihen, että kollegio tekee yhteisen päätöksen
kolmannen maan kriisinratkaisumenettelyn tunnustamisesta, jos kolmannen maan laitoksella tai
emoyrityksellä on:
1) tytäryhtiö tai sivuliike, joka on merkittävä vähintään kahdessa ET A-valtiossa;
2) varoja, oikeuksia tai velkoja, jotka sijaitsevat vähintään kahdessa ET A-valtiossa ja joihin sovelletaan
kyseisten ET A-valtioiden lakia.
Viraston on pantava 1 momentissa tarkoitettu päätös täytäntöön Suomen lain mukaisesti, jollei 4 §:stä muuta
johdu.
Jos 1 momentissa tarkoitettua yhteistä päätöstä ei ole tehty tai eurooppalaista kriisiratkaisukollegiota ei ole
perustettu, virasto voi tunnustaa kolmannen maan kriisinratkaisumenettelyn. Viraston on päätöstä tehdessään
otettava huomioon kaikkien sellaisten ET A-valtioiden etu, joissa kolmannen maan laitoksella tai
emoyrityksellä on toimintaa. Viraston on otettava huomioon myös päätöksen mahdollinen vaikutus ryhmän
muihin osiin ja kyseisten ET A-valtioiden rahoitusmarkkinoiden vakauteen.
3 §
Oikeus kieltäytyä tunnustamasta kolmannen maan kriisinratkaisumenettelyä
Sen estämättä, mitä 2 §:n 1 momentissa säädetään, virasto voi kieltäytyä tunnustamasta eurooppalaisen
kriisinratkaisukollegion 14 luvun 12 §:n 2 momentissa tarkoitettua päätöstä kolmannen maan
kriisinratkaisumenettelyn tunnustamisesta, jos kolmannen maan:
1) kriisinratkaisumenettelyllä olisi haitallinen vaikutus Suomen tai jonkin muun ET A-valtion
rahoitusmarkkinoiden vakauteen;
2) Suomessa sijaitsevaan sivuliikkeeseen kohdistuva erillinen kriisinratkaisumenettely on tarpeen yhden tai
useamman 1 luvun 6 §:ssä säädetyn kriisinratkaisun tavoitteen saavuttamiseksi;
3) kriisinratkaisumenettely johtaisi siihen, että velkojat, erityisesti tallettajat, joilla on kotipaikka jossain
ETA-valtiossa tai joiden talletukset maksetaan ET A-valtiossa, eivät saisi tasapuolista kohtelua kolmannen
maan velkojien ja tallettajien kanssa;
4) kriisinratkaisumenettelyn tunnustamisella olisi olennaisia julkiseen talouteen liittyviä vaikutuksia
Suomelle; tai
5) kriisinratkaisumenettelyn tunnustamisella olisi vaikutuksia, jotka olisivat ristiriidassa Suomen
lainsäädännön kanssa.
4 §
Kolmannen maan kriisinratkaisumenettelyn täytäntöönpano
Jos eurooppalainen kriisinratkaisukollegio tai virasto päättää 2 §:n mukaisesti tunnustaa kolmannen maan
kriisinratkaisumenettelyn, virastolla on oikeus käyttää 7 luvun 2 §:ssä säädettyjä kriisinratkaisuvälineitä ja 12
luvussa säädettyjä toimivaltuuksia:
1) kolmannen maan laitoksen tai emoyrityksen varoihin, jotka sijaitsevat Suomessa tai joihin sovelletaan
Suomen lakia;
2) kolmannen maan laitoksen sellaisiin Suomessa sijaitsevan sivuliikkeen varoihin, velkoihin ja oikeuksiin,
joihin sovelletaan Suomen lakia, tai joita koskevat vaatimukset ovat täytäntöön pantavissa Suomessa.
Virasto voi 1 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa:
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 67/721) siirtää kolmannen maan laitoksen tai emoyrityksen Suomessa olevan tytäryrityksen omistuksen uusille
omistajille;
2) käyttää 12 luvun 8–10 §:n tarkoitettuja valtuuksia kolmannen maan laitoksen tai emoyrityksen Suomessa
sijaitsevan tytäryrityksen tai sivuliikkeen kanssa sopimussuhteessa olevaan henkilöön, jos se on
välttämätöntä kolmannen maan kriisinratkaisumenettelyn täytäntöön panemiseksi;
3) määrätä täytäntöönpanokelvottomiksi sopimukseen perustuvat oikeudet, joiden nojalla voidaan irtisanoa
tai purkaa sopimus, vaatia sopimusvelvoitteiden täyttämisen aikaistamista tai muutoin vaikuttaa kolmannen
maan laitoksen tai emoyrityksen taikka muun ryhmään kuuluvan yrityksen sopimusvelvoitteisiin, jos
kyseinen sopimukseen perustuva oikeus perustuu kolmannen maan laitokseen tai emoyritykseen
kohdistettujen kriisinratkaisuvaltuuksien tai -välineiden käyttöön kolmannen maan
kriisinratkaisuviranomaisen toimesta tai muutoin kolmannen maan kriisinratkaisulainsäädännön nojalla ja jos
sopimukseen perustuvien keskeisten velvoitteiden suorittaminen jatkuu.
Virasto voi käyttää 8–12 luvussa säädettyjä kriisinratkaisuvaltuuksia ja -välineitä sellaiseen kolmannen maan
laitoksen emoyritykseen, jolla on Suomessa kotipaikka, jos se on välttämätöntä julkisen edun turvaamiseksi
ja kolmannen maan kriisinratkaisuviranomainen katsoo, että kolmannen maan laitos täyttää kriisinratkaisun
edellytykset kyseisen valtion lainsäädännön mukaan. Tällöin sovelletaan 12 luvun 7 §:ää.
Tätä pykälää ei sovelleta, jos Suomessa on vireillä kyseistä kolmannen maan laitosta koskeva
konkurssimenettely .
5 §
Viraston päätös kolmannen maan sivuliikkeen kriisinratkaisusta
Virasto voi päättää sellaisista kolmannen maan laitoksen Suomessa olevaan sivuliikkeeseen kohdistuvista
kriisinratkaisumenettelyistä, jotka eivät perustu kolmannen maan kriisinratkaisumenettelyyn, jos yleinen etu
sitä edellyttää ja:
1) kolmannen maan laitoksen sivuliike ei enää täytä tai ei todennäköisesti tule täyttämään toimiluvalle
säädettyjä edellytyksiä eikä ole odotettavissa, että viranomaisten, kolmannen maan tai markkinoiden toimien
avulla sivuliike täyttäisi toimilupaedellytykset tai niillä voitaisiin estää sivuliikkeen ajautuminen konkurssiin
kohtuullisessa ajassa;
2) kolmannen maan laitos ei maksa velkojaan ET A-alueen velkojille tai sivuliikkeen kautta tehtyihin
velvoitteisiin liittyviä velkoja niiden erääntyessä, kolmannen maan kriisinratkaisu- tai tavanomaista
maksukyvyttömyysmenettelyä ei ole aloitettu eikä sitä tulla viraston arvion mukaan aloittamaan
kohtuullisessa ajassa; taikka
3) kolmannen maan kriisinratkaisuviranomainen on aloittanut kolmannen maan laitosta koskevan
kriisinratkaisumenettelyn tai on ilmoittanut virastolle aikovansa aloittaa sen.
Viraston on 1 momentissa tarkoitettua päätöstä tehdessään kuultava 14 luvun 8 ja 9 §:n mukaisesti muita
eurooppalaiseen kriisinratkaisukollegioon osallistuvia kriisinratkaisuviranomaisia.
Toteuttaessaan kriisinratkaisutoimenpiteitä 1 ja 2 momentissa tarkoitetussa tilanteessa, viraston on otettava
huomioon 1 luvun 6 §:ssä säädetyt kriisinratkaisun tavoitteet ja toimittava 4 luvun 6 §:ssä säädettyjen
kriisinratkaisuvälineiden käyttämistä koskevien periaatteiden mukaisesti.
6 §
Yhteistyö kolmannen maan viranomaisen kanssa
Sen estämättä, mitä EU:n kriisinratkaisuasetuksen 33 artiklassa säädetään, viraston on tarvittaessa sovittava
yhteistyöjärjestelyistä kolmannen maan viranomaisen kanssa, jos siitä ei ole sovittu EU:n laatimassa 1 §:n 2
momentissa tarkoitetussa sopimuksessa. Yhteistyöjärjestelyt eivät saa olla osapuolia velvoittavia.
Viraston on ilmoitettava tekemistään 1 momentissa tarkoitetuista yhteistyöjärjestelyistä Euroopan
pankkiviranomaiselle.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 68/727 §
Tietojen luovuttaminen kolmannen maan viranomaiselle
Virastolla on oikeus luovuttaa kolmannen maan viranomaisille vain sellaisia tietoja, jotka ovat tarpeen niiden
tätä lakia vastaavien kriisinratkaisuun liittyvien tehtävien suorittamiseksi. Virasto saa luovuttaa tietoja
kolmannen maan viranomaisille ainoastaan, jos niitä sitoo vastaava salassapitovelvollisuus kuin virastoa.
Virasto ei saa luovuttaa toiselta viranomaiselta saatuja salassa pidettäviä tietoja edelleen kolmannen maan
viranomaisille, ellei tiedon antanut viranomainen ole antanut siihen nimenomaista suostumusta.
Luovutettavia tietoja voidaan käyttää ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten suostumus on annettu.
Henkilötietojen luovuttamiseen sovelletaan henkilötietolakia (523/1999) .
VI OSA
TOIMINNAN RAJOITT AMINEN, SALASSAPIT O JA  MUUT OKSENHAKU SEKÄ
SEURAAMUKSET
16 luku
Toiminnan rajoittaminen
1 §
Päätös toiminnan rajoittamisesta
Sen estämättä, mitä muualla tässä laissa säädetään, valtioneuvosto voi, jos se on rahoitusmarkkinoiden
vakavien kansainvälisten häiriöiden tai toisen valtion viranomaisten toimien takia välttämätöntä Suomen
rahoitusmarkkinoiden tai rahoitusmarkkinoilla toimivien vakaan ja häiriöttömän toiminnan turvaamiseksi,
enintään kuudeksi kuukaudeksi:
1) rajoittaa luottolaitosten, rahastoyhtiöiden, säilytysyhteisöjen, sijoituspalveluyritysten, pörssien,
selvitysyhteisöjen, keskusvastapuolten ja arvopaperikeskusten toimiluvan ja sääntöjen mukaista toimintaa;
2) päättää kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetussa laissa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla ja
monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä Suomessa noudatettavia menettelytapoja koskevista
rajoituksista tai kielloista.
2 §
Päätöksentekomenettely
Edellä 1 §:ssä tarkoitettu päätös tehdään valtioneuvoston yleisistunnossa. Valtiovarainministeriön on ennen
päätöksen tekemistä pyydettävä asiassa lausunto Suomen Pankilta, Finanssivalvonnalta ja virastolta, jollei
asian kiireellisyydestä välttämättä muuta johdu.
3 §
Päätöksen noudattamisen valvonta
Tämän luvun nojalla annetun valtioneuvoston päätöksen noudattamista valvoo Finanssivalvonta.
17 luku
Salassapito ja muutoksenhaku
1 §
Salassapitovelvoite
Tässä laissa säädeltyyn toimintaan liittyvän tiedon salassapidosta säädetään viranomaisten toiminnan
julkisuudesta annetussa laissa (621/1999) , luottolaitostoiminnasta annetussa laissa ja sijoituspalvelulaissa.
2 §
Oikeus ja velvollisuus luovuttaa tietoja
Sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa säädetään, virastolla on oikeus
luovuttaa salassapitosäännösten estämättä tietoja:
1) 2 ja 3 momentissa tarkoitetuille viranomaisille, henkilöille ja talletussuojarahastolle;
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 69/722) 1 kohdassa tarkoitettuja viranomaisia ja talletussuojarahastoa vastaaville kolmannen valtion
viranomaisille, henkilöille ja talletussuojarahastoille, jos viranomaisia sitoo vastaava salassapitovelvollisuus
kuin suomalaisia viranomaisia ja talletussuojarahastoa;
3) ulkomaan viranomaiselle, jonka tehtävänä on osallistua luottolaitoksen selvitystila- tai
konkurssimenettelyyn taikka muuhun vastaavaan menettelyyn, jos viranomaisia sitoo vastaava
salassapitovelvollisuus kuin suomalaisia viranomaisia;
4) sille, joka viraston toimeksiannosta suorittaa viraston toimivaltaan kuuluvia tehtäviä;
5) 9 luvussa tarkoitetulle luovutuksensaajalle, 10 luvussa tarkoitetulle väliaikaiselle laitokselle ja 1 1 luvussa
tarkoitetulle omaisuudenhoitoyhtiölle.
Viraston on ilmoitettava 4 luvun 2 §:ssä tarkoitetusta päätöksestä ja siihen perustuvista yksittäisiä
kriisinratkaisutoimia koskevista päätöksistä:
1) laitokselle ja sen omistusyhteisölle;
2) valtiovarainministeriölle;
3) Finanssivalvonnalle;
4) Suomen Pankille.
Edellä 2 momentissa tarkoitetut tiedot on ilmoitettava myös sellaiselle ET A-valtion 2 momentissa
tarkoitettua vastaavalle viranomaiselle sekä talletussuojarahastolle, jossa luottolaitoksella on ryhmän
emoyritys tai emoyrityksen tytäryritys taikka luottolaitoksen tai sen ryhmään kuuluvan toisen luottolaitoksen
sivuliike, sekä jos tällaisessa toisessa ET A-valtiossa makrovakauden valvonnasta vastaa muu kuin edellä
mainittu viranomainen, tällaiselle toisen ET A-valtion viranomaiselle, jos tietojen vastaanottajaa sitoo tätä
lakia vastaava salassapitovelvollisuus.
Tämän pykälän nojalla luovutettuja tietoja ei saa luovuttaa muulle kuin 2 ja 3 momentissa tarkoitetulle
viranomaiselle, henkilölle tai talletussuojarahastolle ilman kriisinratkaisumenettelyn kohteena olevan
yrityksen tai viraston suostumusta.
Edellä 2 ja 3 momentissa tarkoitettuun ilmoitukseen on liitettävä jäljennös 4 luvun 2 §:ssä tarkoitetusta
päätöksestä.
3 §
Muutoksenhaku
Viraston tämän lain nojalla tekemään päätökseen saa hakea muutosta valittamalla Helsingin hallinto-
oikeuteen. Muutoksenhausta hallintotuomioistuimeen säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa
annetussa laissa (808/2019) . (17.1.2020/27)
Viraston on toimitettava päätöksensä perustana käytetyt taloudelliset arviot hallinto-oikeudelle. Hallinto-
oikeuden on käsiteltävä asia kiireellisenä.
Jos 1 momentissa tarkoitettu päätös kumotaan, kumoaminen ei vaikuta kumotun päätöksen mukaisten
varojen, oikeuksien tai velkojen kolmannelle osapuolelle tehdyn luovutuksen pätevyyteen, jos
luovutuksensaaja oli vilpittömässä mielessä, kun luovutusta koskeva oikeustoimi tehtiin.
Kumotun päätöksen perusteella vahinkoa kärsineelle suoritetaan korvausta kriisinratkaisurahaston varoista.
Virasto tekee hakemuksesta päätöksen korvauksen suorittamisesta.
Viraston päätös kriisinratkaisutoimenpiteeseen ryhtymisestä voidaan panna täytäntöön muutoksenhausta
huolimatta, jollei valitusviranomainen toisin määrää.
4 §
Vaikutukset selvitystilaan ja konkurssiin (26.3.2021/234)
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 70/72Jos laitos on asetettu kriisihallintoon, sitä ja sen kanssa samaan ryhmään kuuluvaa yritystä ei saa asettaa
selvitystilaan eikä konkurssiin muuten kuin viraston aloitteesta, ellei 3 momentissa toisin säädetä.
(26.3.2021/234)
Edellä 1 momentissa tarkoitettua hakemusta käsittelevän tuomioistuimen tai viranomaisen on ilmoitettava
virastolle ja Finanssivalvonnalle hakemuksesta tai päätöksen valmistelusta viipymättä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun päätöksen saa tehdä, jos virasto:
1) on ilmoittanut, ettei se aio ryhtyä kriisinratkaisutoimenpiteisiin; tai
2) ei ole vastannut 2 momentissa tarkoitettuun ilmoitukseen seitsemän vuorokauden kuluessa ilmoituksen
lähettämisestä.
5 §
Pyyntö oikeudenkäynnin tai muun oikeudellisen menettelyn lykkäämisestä
Virastolla on oikeus pyytää tuomioistuinta lykkäämään sellaista oikeudenkäyntiä tai muuta oikeudellista
menettelyä, jossa kriisihallintoon asetettu laitos on osapuolena tai johon laitos voi tulla osapuoleksi, jos
lykkäys on tarpeen kriisinratkaisuvälineiden tehokkaan soveltamisen tai kriisinratkaisuvaltuuksien tehokkaan
käytön kannalta.
18 luku
Hallinnolliset seuraamukset
1 §
Seuraamusmaksu
Finanssivalvonnasta annetun lain 40 §:n 1 momentissa tarkoitettuja säännöksiä, joiden laiminlyönnistä tai
rikkomisesta määrätään seuraamusmaksu, ovat mainitussa momentissa säädetyn lisäksi tämän lain 2 luvun 4
§:n säännökset kriisinratkaisusuunnitelmiin tarvittavien tietojen toimittamisesta, 4 luvun 1 §:n 4 momentin
säännös ilmoitusvelvollisuudesta Finanssivalvonnalle ja 8 luvun 7 a §:n 4 momentin tai 7 e §:n mukaisesti
vahvistetun omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen alittaminen.
(26.3.2021/234)
Finanssivalvonnasta annetun lain 40 §:n 1 momentissa tarkoitettuja säännöksiä ovat tämän pykälän 1
momentissa säädetyn lisäksi siinä tarkoitettuja säännöksiä koskevat tarkemmat säännökset, määräykset ja
kriisinratkaisudirektiivin perusteella annettujen komission asetusten ja päätösten säännökset.
Seuraamusmaksu voidaan määrätä oikeushenkilölle määrättävän seuraamusmaksun lisäksi tai sen sijasta
sellaiselle oikeushenkilön johtoon kuuluvalle, jonka velvollisuuksien vastainen edellä tässä pykälässä
säädetty teko tai laiminlyönti on. Kyseiselle henkilölle määrättävän seuraamusmaksun edellytyksenä on, että
henkilö on merkittävällä tavalla myötävaikuttanut tekoon tai laiminlyöntiin.
2 § (28.12.2017/1084)
Hallinnollisten seuraamusten määrääminen ja täytäntöönpano
Hallinnollisten seuraamusten määräämisestä, julkistamisesta ja täytäntöönpanosta säädetään
Finanssivalvonnasta annetun lain 4 luvussa.
19 luku
Voimaantulo
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
Tämän lain 8 luvun 6 §:n 4–6 momenttia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.
HE 175/2014 , TaVM 20/2014, EV  191/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU
(32014L0059); EUVL  L 173, 12.6.2014, s. 190
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 71/72Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
26.6.2015/810:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2015.
HE 1/2015 , TaVM 1/2015, EV  3/2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU
(32014L0059); EUVL  L 173, 12.6.2014, s. 190
16.6.2017/362:
Tämä laki tulee voimaan 21 päivänä kesäkuuta 2017.
HE 28/2016 , TaVM 7/2017, EV  44/2017
1.12.2017/821:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
HE 137/2017 , TaVM 17/2017, EV  120/2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU
(32014L0059); EUVL  L 173, 12.6.2014, s. 190
28.12.2017/1084:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä tammikuuta 2018.
HE 151/2017 , TaVM 22/2017, EV  187/2017
9.11.2018/868:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä marraskuuta 2018.
HE 1 12/2018 , TaVM 14/2018, EV  93/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2399
(32017L2399); EUVL  L 345, 27.12.2017, s. 96-101, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2014/59/EU (32014L0059); EUVL  L 173, 12.6.2014, s. 190-348
29.3.2019/406:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2019.
HE 100/2018 , TaVM 42/2018, EV  294/2018
17.1.2020/27:
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä tammikuuta 2020.
HE 55/2019 , LaVM 2/2019, EV  67/2019
26.3.2021/234:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2021.
Ennen tämän lain voimaan tuloa annetut omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat päätökset ovat
voimassa niin kauan, kunnes virasto antaa laitokselle uuden päätöksen tämän lain tultua voimaan. Ensin
mainittuun päätökseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 8 lukua, kunnes uusi päätös
on annettu.
Tämän lain 8 luvun 14 §:n 3 momenttia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2024. Jos virasto on asettanut
laitokselle mainitun luvun 1 1 §:n 2 momentin mukaisesti siirtymäajan, joka päättyy myöhemmin kuin 1
päivänä tammikuuta 2024, 14 §:n 3 momenttia sovelletaan asetetun siirtymäkauden päättymispäivästä.
1/31/23, 10:43 AM Laki luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten… 1 194/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20141 194 72/72HE 171/2020 , TaVM 3/2021, EV  12/2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/879
(32019L0879), EUVL  150, 7.6.2019, s. 296, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU
(32014L0059), EUVL  173, 12.6.2014, s. 190
18.6.2021/529:
Tämä laki tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2021.
HE 16/2021 , TaVM 9/2021, EV  41/2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/2034,
(32019L2034), EUVL  L 314, 5.12.2019, s.64
11.3.2022/154:
Tämä laki tulee voimaan 14 päivänä maaliskuuta 2022.
HE 203/2021 , TaVM 1/2022, EV  1/2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU
(32014L0059), EUVL  173, 12.6.2014, s. 190
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2014  › 19.12.2014/1 194
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.