6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 1/103Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2004 › 21.12.2004/1224
Seurattu SDK 461/2022 saakka.
21.12.2004/1224
Sairausvakuutuslaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
I OSA
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 luku
Lain tarkoitus ja soveltamisala
1 §
Lain tarkoitus
Vakuutetun oikeus korvaukseen tarpeellisista sairauden hoidon aiheuttamista kustannuksista ja lyhytaikaisen
työkyvyttömyyden sekä raskauden ja lapsen hoidon aiheuttamasta ansionmenetyksestä turvataan siten kuin
tässä laissa säädetään.
Tässä laissa säädetään myös hyvän työterveyshuoltokäytännön mukaisen työterveyshuollon järjestämisestä
aiheutuvien kustannusten korvaamisesta sekä vanhempainvapaiden ajalta kertyvien vuosilomakustannusten
korvaamisesta niin, että voidaan tasata vuosilomakustannusten työnantajille aiheuttamaa kustannusrasitusta.
2 §
Lain soveltamisala
Vakuutettu on henkilö, joka työskentelee, toimii yrittäjänä tai asuu Suomessa asumisperusteista
sosiaaliturvasta rajat ylittävissä tilanteissa annetun lain (16/2019) 4–10 §:n  mukaisesti tai häntä mainitun lain
11–13 §:n nojalla pidetään Suomessa asuvan henkilön asemassa. (11.1.2019/22)
2 momentti on kumottu L:lla 11.1.2019/22 .
3 momentti on kumottu L:lla 30.12.2013/1 197.
Vakuutettu ei ole ulkomaan kansalainen, joka Suomessa palvelee vieraan valtion diplomaattisena edustajana,
lähetettynä konsuliedustajana, valtioiden välisessä järjestössä tai kuuluu vieraan valtion ulkomaanedustuston
hallinnolliseen tai tekniseen henkilökuntaan, palveluskuntaan taikka on edellä tarkoitetun henkilön
yksityispalvelija.
Oikeus tämän lain mukaisiin etuuksiin on henkilöllä, joka täyttää jäljempänä tässä laissa säädetyt etuuden
saamisen edellytykset.
Mitä tässä laissa säädetään vakuutetulle aiheutuvien sairaanhoidon tai raskauden taikka synnytyksen
aiheuttamien kustannusten korvaamisesta ja korvattavuuden rajoituksista valtion, kunnan tai kuntayhtymän
järjestämässä hoidossa, koskee vastaavasti myös Ahvenanmaan maakunnan järjestämää hoitoa.
3 §
Lain toimeenpano
Kansaneläkelaitos vastaa sairausvakuutuksen toimeenpanoon liittyvistä tehtävistä sekä seuraa ja valvoo
tämän lain ja sen nojalla annettujen asetusten ja määräysten noudattamista ja toteuttamista. Lisäksi
Kansaneläkelaitos vahvistaa tämän lain toimeenpanossa tarvittavat lomakkeet.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 2/103Työpaikkakassat osallistuvat lain toimeenpanoon siten kuin 16 luvussa säädetään. Mitä tässä laissa säädetään
Kansaneläkelaitoksesta, noudatetaan myös työpaikkakassoissa, jollei muualla toisin säädetä.
4 §
Määritelmät
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) perheenjäsenellä  vakuutetun aviopuolisoa ja vakuutetun tai hänen puolisonsa alle 18-vuotiasta lasta;
puolisoihin rinnastetaan kaksi henkilöä, jotka jatkuvasti elävät avioliitonomaisissa olosuhteissa yhteisessä
taloudessa; (13.1.2017/6)
2) muulla terveydenhuollon ammattihenkilöllä  sellaista sairaanhoitajaa, terveydenhoitajaa, kätilöä,
fysioterapeuttia, laboratoriohoitajaa, erikoishammasteknikkoa, psykologia ja suuhygienistiä, jolle Sosiaali- ja
terveysalan lupa- ja valvontavirasto on myöntänyt oikeuden harjoittaa ammattiaan laillistettuna
ammattihenkilönä; (26.6.2009/531)
3) kohtuullisella tukkuhinnalla  lääkkeiden hintalautakunnan lääkevalmisteelle vahvistamaa kohtuullista,
korvausperusteeksi hyväksyttävää tukkuhintaa;
4) omalla työllä  omassa tai perheenjäsenen yrityksessä, liikkeessä tai ammatissa taikka maa-, metsä-, koti-
tai muussa taloudessa suoritettua työtä ja itsenäistä tieteellistä tai taiteellista työtä sekä päätoimista opiskelua;
5) arkipäivällä  muita päiviä kuin sunnuntai-, pyhä- tai arkipyhäpäiviä;
6) päivärahaetuudella  sairauspäivärahaa, osasairauspäivärahaa, vanhempainpäivärahaa, erityishoitorahaa,
tartuntatautilain (1227/2016) 82 §:n  mukaista tartuntatautipäivärahaa sekä ihmisen elimien, kudoksien ja
solujen lääketieteellisestä käytöstä annetun lain (101/2001) 18 §:n  2 momentin mukaista luovutuspäivärahaa;
(21.12.2016/1228)
7) vanhempainpäivärahalla  erityisraskaus-, raskaus- ja vanhempainrahaa; (14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 7 kohta tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
7) vanhempainpäivärahalla  erityisäitiys-, äitiys-, isyys- ja vanhempainrahaa sekä osittaista
vanhempainrahaa;
8) työeläkelaeilla  työntekijän eläkelain (395/2006) 3 §:ssä  mainittuja lakeja sekä kansanedustajan eläkkeestä
ja sopeutumisrahasta annettua lakia (329/1967)  ja valtioneuvoston jäsenen oikeudesta eläkkeeseen ja hänen
jälkeensä suoritettavasta perhe-eläkkeestä annettua lakia (870/1977) ; ja (22.8.2014/678)
9) työntekijällä  työ-, virka- tai muussa palvelussuhteessa olevaa henkilöä sekä työntekijän eläkelain
(395/2006) 7 §:ssä  tarkoitettua henkilöä, jonka työaika ja ansiot täyttävät työttömyysturvalain (1290/2002) 5
luvun 4 §:ssä  säädetyt edellytykset ja yrittäjällä  henkilöä, joka on yrittäjän eläkelain (1272/2006) 1 §:n  2
momentin tai maatalousyrittäjän eläkelain (1280/2006) 1 §:n  2 momentin mukaisesti velvollinen ottamaan
sanottujen lakien mukaisen vakuutuksen. (19.12.2008/994)
Ks. L rekisteröidystä parisuhteesta 950/2001 8 §  ja L terveydenhuollon ammattihenkilöistä 559/1994 2 luku .
L valtioneuvoston jäsenen oikeudesta eläkkeeseen ja hänen jälkeensä suoritettavasta perhe-eläkkeestä
870/1977  on kumottu L:lla kansanedustajain eläkelain muuttamisesta 832/2004 .
II OSA
SAIRAANHOIT OKOR VAUKSET
2 luku
Sairaanhoitokorvauksia koskevat yhteiset säännökset
1 §
Sairaanhoitokorvaukset
Sairaanhoitona vakuutetulle korvataan sen mukaan kuin jäljempänä säädetään lääkärin ja hammaslääkärin
suorittama ja määräämä tutkimus sekä antama ja määräämä hoito, lääkärin ja hammaslääkärin vakuutetun
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 3/103sairauden hoitoon määräämät lääkkeet, lääkärin määräämät kliiniset ravintovalmisteet ja perusvoiteet,
sairaanhoitajan rajatun ja määräaikaisen lääkkeenmääräämisen piiriin kuuluvat terveydenhuollon
ammattihenkilöistä annetun lain (559/1994) 23 b ja 23 c §:ssä  tarkoitetut lääkkeet ja perusvoiteet sekä
sairauden hoitoon liittyvät matkakustannukset. (21.5.2010/437)
Mitä tässä laissa säädetään sairaanhoidon korvaamisesta, koskee soveltuvin osin myös vakuutetun oikeutta
saada korvausta raskauden ja synnytyksen aiheuttamista kustannuksista sekä covid-19-taudilta suojaamiseksi
annetun rokotteen rokottamistoimenpiteen kustannuksista. (26.3.2021/225)
2 momentti on L:lla 225/2021  väliaikaisesti muutetussa muodossaan voimassa 27.3.2021–30.6.2022. L
225/2021  voimaantuloa on muutettu L 1005/2021 , joka tulee voimaan 1.1.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Mitä tässä laissa säädetään sairaanhoidon korvaamisesta, koskee soveltuvin osin myös vakuutetun oikeutta
saada korvausta raskauden ja synnytyksen aiheuttamista kustannuksista.
2 §
Korvattavuuden yleinen periaate
Vakuutetulla on oikeus saada tässä laissa erikseen säädetyn omavastuuosuuden ylittävältä osalta korvausta
tarpeellisista sairaanhoidon kustannuksista, raskauden ja synnytyksen aiheuttamista tarpeellisista
kustannuksista sekä covid-19-taudilta suojaamiseksi annetun rokotteen rokottamistoimenpiteen
kustannuksista. (26.3.2021/225)
1 momentti on L:lla 225/2021  väliaikaisesti muutetussa muodossaan voimassa 27.3.2021–30.6.2022. L
225/2021  voimaantuloa on muutettu L 1005/2021 , joka tulee voimaan 1.1.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Vakuutetulla on oikeus saada tässä laissa erikseen säädetyn omavastuuosuuden ylittävältä osalta korvausta
tarpeellisista sairaanhoidon kustannuksista sekä raskauden ja synnytyksen aiheuttamista tarpeellisista
kustannuksista.
Vakuutetulle sairaanhoidosta aiheutuneet kustannukset korvataan siltä osin kuin hoito tarpeettomia
kustannuksia välttäen, vakuutetun terveydentilaa kuitenkaan vaarantamatta, olisi tullut vakuutetulle
maksamaan.
3 § (28.12.2018/1319)
Korvattavuutta koskevat rajoitukset
Tämän lain nojalla ei korvata:
1) kunnallisista terveyspalveluista sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992)
nojalla perittyjä maksuja;
2) kunnan tai kuntayhtymän sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annetun lain
(733/1992) 4 §:ssä  tarkoitetulla tavalla järjestämän sairaanhoidon kustannuksia;
3) kunnallisen sairaanhoidon yhteydessä avovastaanotolla annetusta lääkehoidosta aiheutuneita
kustannuksia;
4) sairaanhoidon kustannuksia ajalta, jonka vakuutettu on julkisessa laitoshoidossa tai sitä vastaavassa
hoidossa;
5) sairaanhoidon kustannuksia, jos kustannukset korvataan vankeuslain (767/2005) 10 luvun 7 §:n
perusteella;
6) sairaanhoitoon liittyvien tai vakuutetun muutoin tarvitsemien hoitotarvikkeiden, apuvälineiden ja
proteesien hankkimisesta aiheutuvia kustannuksia;
7) yksityisistä terveydenhuoltopalveluista perittyjä hoitopäivä-, poliklinikka- ja toimistomaksuja sekä muita
vastaavia maksuja;
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 4/1038) lääkärin antaman psykoterapian kustannuksia, jos kustannukset korvataan Kansaneläkelaitoksen
kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain (566/2005)  11 a tai 12 §:n perusteella;
9) sairaanhoidon kustannuksia, jos kustannukset ovat syntyneet hoidosta, joka ei kuulu terveydenhuoltolain
(1326/2010) 7 a §:ssä  tarkoitettuun terveydenhuollon palveluvalikoimaan.
Edellä 1 momentin 4 ja 5 kohdassa sairaanhoidon kustannuksilla tarkoitetaan myös lääkkeistä aiheutuvia
kustannuksia.
Kunnallisen sosiaali- ja terveydenhuollon tiloissa järjestetyn yksityisen terveydenhuollon palveluiden
kustannusten korvaamisen edellytyksenä on, että tilojen vuokranantaja on ilmoittanut Kansaneläkelaitokselle
vuokraussopimuksen tehneen palvelun antajan yksilöintitiedot sekä toimipaikkaa ja vuokrasopimuksen
kestoa koskevat tiedot. T ilojen vuokranantajan on huolehdittava siitä, että tilojen vuokraaminen ei vaaranna
kunnallisen sosiaali- ja terveydenhuollon lakisääteistä toimintaa.
Osakeyhtiötä, jonka enemmistöomistajana on yksi tai useampi kunta tai kuntayhtymä, pidetään tässä
pykälässä tarkoitettuna yksityisenä terveydenhuollon palveluiden antajana, jos muun kuin kunnan tai
kuntayhtymän omistusosuus on yhteensä vähintään 25 prosenttia yhtiön osakepääomasta. Muun kuin kunnan
tai kuntayhtymän omistusosuutta ei kuitenkaan edellytetä, jos yhtiöittäminen on tehty kuntalain (410/2015)
126 §:n  1 momentissa säädetyn yhtiöittämisvelvollisuuden täyttämiseksi.
L kunnan tai kuntayhtymän sosiaali- ja terveydenhoidon suunnittelusta ja valtionavustuksesta 773/1992  on
kumottu L:lla 616/2021 , joka on voimassa 1.1.2023 alkaen. Ks. 1.1.2023 alkaen L sosiaali- ja
terveydenhuoltoa ja pelastustoimea koskevan uudistuksen toimeenpanosta ja sitä koskevan lainsäädännön
voimaanpanosta 616/2021 .
3 § on L:lla 1319/2018  väliaikaisesti muutetussa muodossaan voimassa 1.1.2019–31.12.2022. Aiempi
sanamuoto kuuluu:
3 §
Korvattavuutta koskevat rajoitukset
Tämän lain nojalla ei korvata:
1) kunnallisista terveyspalveluista sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992)
nojalla perittyjä maksuja;
2) kunnan tai kuntayhtymän sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annetun lain
(733/1992) 4 §:ssä  tarkoitetulla tavalla järjestämän sairaanhoidon kustannuksia;
3) sairaanhoidon kustannuksia, kun yksityisen terveydenhuollon palvelut on järjestetty kunnallisen sosiaali-
tai terveydenhuollon tiloissa;
4) kunnallisen sairaanhoidon yhteydessä avovastaanotolla annetusta lääkehoidosta aiheutuneita
kustannuksia;
5) sairaanhoidon kustannuksia ajalta, jonka vakuutettu on julkisessa laitoshoidossa tai sitä vastaavassa
hoidossa;
6) sairaanhoidon kustannuksia, jos kustannukset korvataan vankeuslain (767/2005) 10 luvun 7 §:n
perusteella;
7) sairaanhoitoon liittyvien tai vakuutetun muutoin tarvitsemien hoitotarvikkeiden, apuvälineiden ja
proteesien hankkimisesta aiheutuvia kustannuksia;
8) yksityisistä terveydenhuoltopalveluista perittyjä hoitopäivä-, poliklinikka-, toimisto- ja muita vastaavia
maksuja;
9) lääkärin antaman psykoterapian kustannuksia, jos kustannukset korvataan Kansaneläkelaitoksen
kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain (566/2005)  11 a tai 12 §:n perusteella;
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 5/10310) sairaanhoidon kustannuksia, jos kustannukset ovat syntyneet hoidosta, joka ei kuulu terveydenhuoltolain
7 a §:ssä tarkoitettuun terveydenhuollon palveluvalikoimaan.
(30.12.2013/1203)
Edellä 5 ja 6 kohdassa sairaanhoidon kustannuksilla tarkoitetaan myös lääkkeistä aiheutuvia kustannuksia.
4 §
Julkisen laitoshoidon määritelmä
Laitoshoidolla tarkoitetaan ylläpidon, hoidon ja huolenpidon sisältävää toimintaa sairaalassa,
hoitolaitoksessa tai muussa vastaavassa toimintayksikössä.
Laitoshoito on julkista, jos hoitoa annetaan:
1) valtion, kunnan tai kuntayhtymän ylläpitämässä sosiaali- tai terveydenhuollon laitoksessa;
2) muussa laitoksessa, jossa annettavan hoidon valtio kustantaa;
3) muussa toimintayksikössä, jos valtio, kunta tai kuntayhtymä jatkuvasti osallistuu hoidon kustantamiseen
antamalla toimintayksikölle tai sen ylläpitäjälle tukea, avustusta tai korvausta, jonka määrä ylittää puolet
hoidon kokonaiskustannuksista;
4) sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annetun lain 4 §:n 1 tai 4 momentin
mukaisesti kunnan järjestämänä, taikka tosiasiallisesti jomman kumman momentin mukaisena järjestelynä;
tai
5) yksityisen palvelujen tuottajan toimintayksikössä, jos kunta jatkuvasti osallistuu hoidon kustantamiseen
antamalla hoidettavalle toimeentulotukea vähintään puolet hoitomaksusta.
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella säädetään tarkemmin siitä, milloin 1 ja 2 momentissa tarkoitettu
hoito on laitoshoitoa sekä milloin hoito on julkista. T arvittaessa Kansaneläkelaitos ja kunnat neuvottelevat
siitä, onko toiminta tässä pykälässä tarkoitettua avo- tai julkista laitoshoitoa. Sosiaali- ja terveysministeriön
asetuksella säädetään tarkemmin Kansaneläkelaitoksen ja kuntien välisestä neuvottelumenettelystä ja siihen
liittyvästä lausuntomenettelystä.
Ks. STMa avohoidon ja laitoshoidon määrittelyn perusteista 1806/2009 . L kunnan tai kuntayhtymän sosiaali-
ja terveydenhoidon suunnittelusta ja valtionavustuksesta 773/1992  on kumottu L:lla 616/2021 , joka on
voimassa 1.1.2023 alkaen. Ks. 1.1.2023 alkaen L sosiaali- ja terveydenhuoltoa ja pelastustoimea koskevan
uudistuksen toimeenpanosta ja sitä koskevan lainsäädännön voimaanpanosta 616/2021 .
5 §
Sairaanhoitokorvauksen suhde muun lain mukaiseen korvaukseen
Jos vakuutetulle on maksettu korvausta sairaanhoidosta aiheutuneista kustannuksista liikennevakuutusta
koskevien lakien tai työtapaturma- ja ammattitautilain (459/2015)  tai maatalousyrittäjän työtapaturma- ja
ammattitautilain (873/2015)  perusteella, korvaus vähennetään hänelle maksettavasta tämän lain mukaisesta
sairaanhoitokorvauksesta. Jos vakuutettu hakee korvausta liikennevakuutusta koskevien lakien,
työtapaturma- ja ammattitautilain tai maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilain nojalla
sairaanhoitokustannuksista, joista on jo suoritettu tämän lain mukainen korvaus, Kansaneläkelaitoksella on
oikeus saada sairausvakuutuksesta maksettua korvausta vastaava määrä tapaturma- tai
liikennevakuutusyhtiön, V altiokonttorin, Liikennevakuutuskeskuksen tai maatalousyrittäjien
tapaturmavakuutuslaitoksen samasta vahingosta tai saman sairauden perusteella myöntämästä korvauksesta.
(7.8.2015/880)
Jos vakuutetun oikeus saada korvausta sairaanhoidosta aiheutuneista kustannuksista perustuu
potilasvahinkolakiin (585/1986) , tämän lain mukainen korvaus on potilasvahinkolakiin nähden ensisijainen.
Jos vakuutetulle on jo maksettu potilasvahinkolain perusteella korvausta samoista
sairaanhoitokustannuksista, maksetaan tämän lain mukainen korvaus Potilasvakuutuskeskukselle.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 6/103Ks. LiikennevakuutusL 460/2016 . PotilasvahinkoL 585/1986  on kumottu PotilasvakuutusL:lla 948/2019 ,
joka on voimassa 1.1.2021 alkaen.
6 § (30.12.2013/1203)
Ulkomailla annettu hoito
Vakuutetulla on oikeus saada tämän lain mukainen korvaus muussa kuin Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai
Euroopan unionin lainsäädäntöä soveltavassa valtiossa annetusta hoidosta, jos vakuutettu on ulkomailla
ollessaan sairastunut tai joutunut raskauden tai synnytyksen vuoksi hoidon tarpeeseen eikä hän ole
vakuutettu hoitoa antaneessa valtiossa tai hänellä ei ole ollut oikeutta sairaanhoitoon tai korvaukseen
sairaanhoidon kustannuksista oleskeluvaltiossa samojen ehtojen mukaisesti kuin annettaessa hoitoa siinä
valtiossa vakuutetulle henkilölle.
Ulkomailla annetusta sairaanhoidosta korvataan enintään aiheutuneet todelliset kustannukset.
Ulkomailla syntyneiden kustannusten korvaaminen edellyttää, että tutkimuksen on suorittanut tai hoidon on
antanut lääkäri, hammaslääkäri taikka lääkärin tai hammaslääkärin määräyksen nojalla 1 luvun 4 §:n 1
momentin 2 kohdassa mainittu terveydenhuollon ammattihenkilö, jolla on oikeus harjoittaa ammattiaan
laillistettuna ammattihenkilönä valtiossa, jossa hoito on annettu. Ulkomailla syntyneistä kustannuksista
voidaan suorittaa korvausta myös, jos toimenpide on lääkärin tai hammaslääkärin määräyksen nojalla tehty
terveydenhuollon toimintayksikössä, joka täyttää asianomaisen valtion lainsäädännössä säädetyt
edellytykset. Ulkomailla syntyneiden lääkekustannusten korvaaminen edellyttää, että lääkkeen on määrännyt
henkilö, jolla on oikeus määrätä lääkkeitä valtiossa, jossa lääke on määrätty .
3 luku
Hoito- ja tutkimuskorvaukset
1 §
Lääkärin antama hoito
Sairaanhoitona korvataan lääkärin suorittama tutkimus mahdollisen sairauden toteamiseksi tai hoidon
määrittelemiseksi sekä lääkärin antama hoito ja tämän lain mukaisen etuuden hakemista varten tarvittavan
lääkärintodistuksen tai -lausunnon hankkimisesta aiheutuneet kustannukset.
Korvauksen maksamisen edellytyksenä on, että tutkimuksen on suorittanut tai hoidon on antanut henkilö,
jolla on oikeus harjoittaa Suomessa lääkärin tai erikoislääkärin ammattia laillistettuna ammattihenkilönä.
2 §
Hammaslääkärin antama hoito
Sairaanhoitona korvataan hammaslääkärin suorittama suun ja hampaiden hoito, suun ja hampaiden tutkimus
kerran joka toinen kalenterivuosi tai hammaslääkärin tutkimuksessaan toteaman vakuutetun terveydentilan
edellyttämän tarpeen perusteella kerran kalenterivuodessa sekä oikomishoito silloin, kun kysymyksessä on
muun sairauden kuin hammassairauden parantamiseksi välttämätön hoito. (19.12.2014/1256)
Korvauksen maksamisen edellytyksenä on, että tutkimuksen on suorittanut tai hoidon on antanut henkilö,
jolla on oikeus harjoittaa Suomessa hammaslääkärin tai erikoishammaslääkärin ammattia laillistettuna
ammattihenkilönä.
Tämän lain mukaista korvausta ei makseta hammasproteettisista toimenpiteistä eikä hammasteknisistä
kustannuksista.
3 §
Lääkärin ja hammaslääkärin määräämä tutkimus ja hoito
Lääkärin ja hammaslääkärin määräämä tutkimus- ja hoitotoimenpide korvataan, kun tutkimuksen on
suorittanut tai hoidon on antanut tässä laissa tarkoitettu muu terveydenhuollon ammattihenkilö taikka kun
toimenpide on tehty yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa (152/1990)  tarkoitetussa yksityisen
terveydenhuollon toimintayksikössä. Psykologin tutkimus korvataan, kun kysymyksessä on lääkärin
määräämä vakuutetun muuhun tutkimukseen tai hoitoon liittyvä tutkimus.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 7/103Lääkärin määräämänä fysioterapiana korvataan terapeuttinen käsittely sekä lääkärin määräämä muu
fysikaalinen hoito edellyttäen, että hoidon on antanut fysioterapeutti tai hoito on annettu 1 momentissa
tarkoitetussa, fysioterapiapalveluja tuottavassa terveydenhuollon toimintayksikössä.
Sen estämättä, mitä 2 luvun 3 §:n 2 kohdassa säädetään, tämän lain mukaan korvataan myös fysioterapiasta
ja ihosairauden valohoidosta aiheutuneita kustannuksia, jotka vakuutettu on maksanut yksityiselle palvelujen
tuottajalle, jos terveyskeskuslääkäri tai sairaalalääkäri on ohjannut vakuutetun hakeutumaan hoitoon
yksityiselle palvelujen tuottajalle ja on kirjoittanut tälle lähetteen.
4 §
Lääkärin- ja hammaslääkärinpalkkiosta korvattava osuus
Kustannuksista, jotka peritään lääkärin ja hammaslääkärin suorittamasta tutkimuksesta ja antamasta
hoidosta, korvataan 6 §:n mukaisesti vahvistetun korvaustaksan määrä. Jos peritty palkkio on suurempi kuin
korvauksen perusteeksi vahvistettu korvaustaksa, korvauksena suoritetaan korvaustaksan määrä. Jos peritty
palkkio on pienempi kuin korvauksen perusteeksi vahvistettu korvaustaksa, korvauksena suoritetaan perityn
palkkion määrä. Lääkärin ja hammaslääkärin suorittamasta laboratoriotutkimuksesta sekä radiologisesta
tutkimuksesta ja toimenpiteestä korvaus maksetaan kuitenkin 5 §:n 1 momentin mukaisesti. (16.1 1.2012/622)
Korvaus maksetaan erikoistaksan perusteella, kun hoidon on antanut erikoislääkäri tai erikoishammaslääkäri
ja annettu hoito on kuulunut hänen erikoisalaansa. Muuten korvaus maksetaan yleistaksan perusteella.
5 § (16.11.2012/622)
Lääkärin tai hammaslääkärin määräämästä tutkimuksesta ja hoidosta korvattava osuus
Lääkärin tai hammaslääkärin samalla kerralla määräämän tutkimuksen ja hoidon kustannuksista korvataan 6
§:n mukaisesti vahvistetun korvaustaksan määrä. Jos tutkimuksesta ja hoidosta peritty palkkio on suurempi
kuin korvauksen perusteeksi vahvistettu korvaustaksa, korvauksena suoritetaan korvaustaksan määrä. Jos
peritty palkkio on pienempi kuin korvauksen perusteeksi vahvistettu korvaustaksa, korvauksena suoritetaan
perityn palkkion määrä.
Lääkärin tai hammaslääkärin määräämä tutkimus ja hoito korvataan saman määräyksen perusteella enintään
15 tutkimus- tai hoitokerralta, jos tutkimus on tehty tai hoito on annettu vuoden kuluessa määräyksen
antamisesta. Hammaslääkärin määräämä suuhygienistin tekemä tutkimus ja antama hoito korvataan saman
määräyksen perusteella enintään 15 tutkimus- tai hoitokerralta, jos tutkimus on tehty tai hoito on annettu
kahden vuoden kuluessa määräyksen antamisesta. T utkimus- ja hoitokerralla tarkoitetaan yhden päivän
aikana tehtyjä tutkimus- ja hoitotoimenpiteitä.
Yksityissairaalan vuodeosastolla tehdyt tutkimus- ja hoitotoimenpiteet katsotaan samalla kertaa määrätyiksi,
jos ne on suoritettu viikon kuluessa ensimmäisestä tutkimus- tai hoitotoimenpiteestä.
6 § (26.6.2009/531)
Sairaanhoitokorvauksen korvaustaksan enimmäismäärä ja perusteet sekä korvaustaksan vahvistaminen
Valtioneuvoston asetuksella säädetään lääkärinpalkkioiden ja hammashoidon sekä tutkimuksen ja hoidon
korvaustaksojen perusteet ja enimmäismäärät sekä perusteet lääkärin- ja hammaslääkärinpalkkioiden yleis-
ja erikoistaksoille. Korvaustaksojen perusteiden ja enimmäismäärien perusteella Kansaneläkelaitoksen on
vahvistettava luettelo 1–3 §:n mukaan korvattavista tutkimus- ja hoitotoimenpiteistä sekä niiden
korvaustaksoista.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut korvaustaksojen perusteet ja vahvistettavat korvaustaksat perustuvat
tutkimus- ja hoitotoimenpiteen laatuun, sen vaatimaan työhön ja aiheuttamaan kustannukseen, korvattavan
palvelun hoidolliseen arvoon ja korvauksiin käytettävissä oleviin varoihin. Sosiaali- ja terveysministeriön on
korvaustaksojen perusteita valmisteltaessa kuultava Kansaneläkelaitosta. Lisäksi sosiaali- ja
terveysministeriön sekä Kansaneläkelaitoksen on korvaustaksojen perusteita ja korvaustaksoja
valmisteltaessa varattava T erveyden ja hyvinvoinnin laitokselle, Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja
valvontavirastolle, terveydenhuoltolain 78 a §:ssä tarkoitetulle terveydenhuollon
palveluvalikoimaneuvostolle sekä asianomaisia toimijoita edustaville järjestöille mahdollisuus lausunnon
antamiseen. (30.12.2013/1203)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 8/1037 § (17.12.2020/1068)
Covid-19-tartunnan toteamiseksi tehtävän tutkimuksen korvaustaksa
Poiketen siitä, mitä 5 ja 6 §:ssä säädetään, Covid-19-tartunnan toteamiseksi tehtävän tutkimuksen
korvaustaksasta voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella. Korvaustaksa perustuu tutkimuksesta
aiheutuvaan kustannukseen, korvattavan palvelun hoidolliseen arvoon ja käytettävissä oleviin varoihin.
Jos tutkimuksesta peritty palkkio on suurempi kuin korvaustaksan määrä, korvauksena suoritetaan
korvaustaksan määrä. Jos peritty palkkio on pienempi kuin korvaustaksan määrä, korvauksena suoritetaan
perityn palkkion määrä.
Tutkimuksiin, joihin ei ole säädetty korvaustaksaa tämän pykälän perusteella, sovelletaan mitä edellä 5 ja 6
§:ssä säädetään.
L:lla 1068/2020  lisätty 7 § on väliaikaisesti voimassa 1.1.2021–30.6.2022. L 1068/2020  voimaantuloa on
muutettu L1004/2021, joka tulee voimaan 1.1.2022
8 § (26.3.2021/225)
Covid-19-taudilta suojaamiseksi annetun rokotteen rokottamistoimenpiteen korvaustaksa
Vakuutetulla on oikeus saada korvaus covid-19-taudilta suojaamiseksi annetun rokotteen
rokottamistoimenpiteen kustannuksista. Korvauksen maksamisen edellytyksenä on, että toimenpiteen on
suorittanut 1 §:n 2 momentissa tarkoitettu henkilö tai tässä laissa tarkoitettu muu terveydenhuollon
ammattihenkilö taikka että toimenpide on tehty yksityisestä terveydenhuollosta annetussa laissa tarkoitetussa
yksityisen terveydenhuollon toimintayksikössä.
Korvaustaksan määrä on 16 euroa. Jos rokottamistoimenpiteestä peritty palkkio on suurempi kuin
korvaustaksan määrä, korvauksena suoritetaan korvaustaksan määrä. Jos peritty palkkio on pienempi kuin
korvaustaksan määrä, korvauksena suoritetaan perityn palkkion määrä. (7.1.2022/4)
L:lla 225/2021  lisätty 8 § on väliaikaisesti voimassa 27.3.2021–30.6.2022. L 225/2021  voimaantuloa on
muutettu L 1005/2021 , joka tulee voimaan 1.1.2022.
4 luku
Matkakustannusten korvaaminen
1 §
Vakuutetun tekemä matka
Vakuutetulla on oikeus saada sairauden hoitoon liittyvistä matkakustannuksista korvaus, jos matka on tehty
valtion, kunnan tai kuntayhtymän terveydenhuollon toimintayksikköön. Yksityisestä terveydenhuollosta
annetussa laissa tarkoitettuun terveydenhuollon toimintayksikköön tai ammatinharjoittajan luokse sairauden
hoidon vuoksi tehdystä matkasta vakuutetulle aiheutuneet kustannukset korvataan vain, jos suoritettu
tutkimus tai annettu hoito on tämän lain mukaan korvattavaa.
Lisäksi korvaus maksetaan sairauden hoitoon kuuluvien apuvälineiden hankkimiseen ja ylläpitämiseen
liittyvistä vakuutetun itsensä apuvälineiden valmistus-, huolto- ja välityspaikkoihin tekemistä matkoista
aiheutuneista kustannuksista.
Ulkomailla ja ulkomaille tehdyn matkan aiheuttamia kustannuksia korvataan tämän lain perusteella, jos
sairaanhoito on annettu Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai valtiossa, joka soveltaa Euroopan unionin
lainsäädäntöä. (30.12.2013/1203)
1 a § (17.12.2020/1156)
Opiskelijan matkakustannusten korvaaminen
Sen estämättä, mitä 1 §:ssä säädetään, vakuutetulla, joka on korkeakouluopiskelijoiden
opiskeluterveydenhuollosta annetun lain (695/2019) 2 §:n  mukaisesti oikeutettu korkeakouluopiskelijoiden
opiskeluterveydenhuollon palveluihin, on oikeus saada sairauden hoitoon liittyvistä matkakustannuksista
korvaus myös silloin, kun matka on tehty mainitussa laissa tarkoitettuun korkeakouluopiskelijoiden
opiskeluterveydenhuoltoon.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 9/1032 §
Muun henkilön kuin vakuutetun tekemä matka
Saattajan tekemästä matkasta aiheutuneet kustannukset korvataan halvimman käytettävissä olevan
matkustustavan mukaan vakuutetun kustannuksina, jos saattaja on ollut matkan aikana välttämätön. Saattajan
matka korvataan vain siltä osin kuin saattaja on tehnyt matkaa yhdessä vakuutetun kanssa. Jos saattaja
saattaa vakuutetun tutkimus- ja hoitopaikkaan tai sieltä pois, saattajan yksin tekemä joko meno- tai
paluumatka korvataan enintään sen mukaisesti, kuinka paljon matka olisi tullut maksamaan 3 a §:ssä
tarkoitetusta vakuutetun asuinpaikasta aloitettuna tai sinne päättyvänä. (28.12.2017/1 145)
Vakuutetun perheenjäsenelle tai muulle häneen verrattavalle henkilölle korvataan 1 §:n 1 momentissa
tarkoitettuun tutkimus- tai hoitopaikkaan erikseen tehdystä matkasta aiheutuneet kustannukset vakuutetun
kustannuksina, jos matka on ollut tarpeellinen vakuutetun hoitoon osallistumisen vuoksi.
3 §
Kotikäyntiin liittyvä matka
Lääkärin, hammaslääkärin ja tässä laissa tarkoitetun muun terveydenhuollon ammattihenkilön vakuutetun
luokse tekemästä kotikäynnistä aiheutuneet matkakustannukset korvataan vakuutetulle siten kuin muutoin
tässä luvussa säädetään. Kotikäynnin tehneen terveydenhuollon ammattihenkilön omalla autolla tehdystä
matkasta korvaus maksetaan kuitenkin V erohallinnon vuosittain vahvistaman verovapaan korvauksen
suuruisena. (11.6.2010/513)
Kotikäynnistä aiheutuneiden matkakustannusten korvaaminen edellyttää lääkärin antamaa määräystä, jos
kotikäynnin on tehnyt muu tässä laissa tarkoitettu terveydenhuollon ammattihenkilö.
3 a § (17.12.2020/1156)
Kiireettömän matkan lähtöpaikka
Vakuutetun kiireettömään tutkimukseen tai hoitoon tekemän matkan kustannukset korvataan enintään sen
mukaan, kuinka paljon matka olisi tullut maksamaan kotikuntalain (201/1994)  mukaisesta
väestötietojärjestelmään merkitystä kotikunnan asuinpaikasta aloitettuna. Jos vakuutetulla ei ole kotikuntaa
Suomessa, matka katsotaan aloitetun siitä osoitteesta, jossa vakuutettu ilmoittaa pääasiallisesti oleskelevansa.
4 § (17.12.2020/1156)
Tutkimus- ja hoitopaikka
Vakuutetulle aiheutuneet matkakustannukset korvataan enintään sen mukaan, kuinka paljon matka olisi tullut
maksamaan sellaiseen lähimpään tutkimus- ja hoitopaikkaan, jossa vakuutettu voi saada hänen
terveydentilansa vaarantumatta tässä laissa tarkoitettua tarpeellista tutkimusta ja hoitoa. Jos kunta tai
kuntayhtymä on järjestänyt sairaanhoidon sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta
annetun lain 4 §:n 1 momentin 1–4 kohdan mukaan tai vakuutetulla on rajat ylittävästä terveydenhuollosta
annetun lain (1201/2013) 13 §:ssä  tarkoitettu lupa, korvataan matkakustannukset sinne, missä hoito on
annettu. Jos kunta tai kuntayhtymä on järjestänyt sairaanhoidon sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta
ja valtionavustuksesta annetun lain 4 §:n 1 momentin 5 kohdan mukaan tai vakuutettu on
terveydenhuoltolain 47 tai 48 §:n perusteella valinnut hoitopaikan, matkakustannukset korvataan enintään
sen mukaan, kuinka paljon matka olisi maksanut lähimpään valtion, kunnan tai kuntayhtymän
terveydenhuollon toimintayksikön tutkimus- ja hoitopaikkaan.
Edellä 1 a §:ssä tarkoitetulle vakuutetulle korkeakouluopiskelijoiden opiskeluterveydenhuoltoon tehdystä
matkasta aiheutuneet matkakustannukset korvataan enintään sen mukaan, kuinka paljon matka olisi
maksanut lähimpään sellaiseen korkeakouluopiskelijoiden opiskeluterveydenhuollosta annetussa laissa
tarkoitettuja opiskeluterveydenhuollon palveluita tarjoavaan terveydenhuollon toimintayksikköön, jossa
vakuutettu voi saada terveydentilansa vaarantumatta mainitussa laissa tarkoitettua tutkimusta ja hoitoa.
L kunnan tai kuntayhtymän sosiaali- ja terveydenhoidon suunnittelusta ja valtionavustuksesta 773/1992  on
kumottu L:lla 616/2021 , joka on voimassa 1.1.2023 alkaen. Ks. 1.1.2023 alkaen L sosiaali- ja
terveydenhuoltoa ja pelastustoimea koskevan uudistuksen toimeenpanosta ja sitä koskevan lainsäädännön
voimaanpanosta 616/2021 .
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 10/1035 §
Korvattava matkustustapa
Vakuutetun matkakustannukset korvataan sen mukaan, kuinka paljon matka olisi tullut maksamaan käyttäen
halvinta käytettävissä olevaa matkustustapaa.
Vakuutetun matkakustannukset korvataan kuitenkin erityisajoneuvon käytöstä aiheutuneiden kustannusten
perusteella, jos vakuutetun sairaus, vaikea vamma tai liikenneolosuhteet edellyttävät erityisajoneuvon
käyttöä. Erityisajoneuvolla tarkoitetaan omaa autoa, taksia, vammaisvarustettua ajoneuvoa, pienoislinja-
autoa, sairaankuljetusajoneuvoa, moottorivenettä, moottorikelkkaa, helikopteria ja muuta vastaavaa
ajoneuvoa.
Tässä laissa halvimmalla matkustustavalla tarkoitetaan ensisijaisesti:
1) julkista, kaikille avointa säännöllistä joukkoliikennettä ja siihen ketjuttamalla yhdistettyä eri
liikennevälineillä tehtyä matkaa; tai
2) palveluliikennettä taikka kutsujoukkoliikennettä.
Jos 3 momentissa tarkoitettuja matkustustapoja ei ole käytettävissä mutta käytettävissä on järjestetty
yhteiskuljetus erityisajoneuvolla, vakuutetulla on oikeus saada korvaus tällaisesta matkustustavasta
aiheutuneiden kustannusten mukaisesti.
Saaristo-oloissa vesitse tehdystä matkasta aiheutuneiden kustannusten korvaamisessa otetaan
lisäkustannuksena huomioon saariston erityisolosuhteet, joita ovat kiinteän tieyhteyden sekä liikenne- ja
kuljetuspalvelujen puuttuminen sekä sääolosuhteet.
6 §
Sairaankuljetus
Vakuutetulle korvataan terveydenhuoltolain 39 ja 40 §:ssä tarkoitetusta ensihoitopalvelusta aiheutuneet
kustannukset. Jos kohteessa annetun ensihoidon ansiosta vakuutetun tila on korjaantunut niin, että kuljetusta
jatkohoitopaikkaan ei tarvita, sairaankuljetusajoneuvon kohteessa käynnistä aiheutuneet kustannukset
korvataan vakuutetulle aiheutuneena kustannuksena. (30.12.2010/1334)
Ennen kuljetusta tai kuljetuksen aikana annettua ensihoitoa ei korvata tämän lain perusteella.
Sairaankuljetusajoneuvon käytön korvausperusteena olevasta korvaustaksasta säädetään valtioneuvoston
asetuksella. Sairaankuljetusajoneuvon korvaustaksa perustuu kuljetuksesta aiheutuviin kustannuksiin ja
käytettävissä oleviin varoihin. Sosiaali- ja terveysministeriön on korvaustaksaa koskevaa asetusta ja sen
muutoksia valmisteltaessa kuultava Kansaneläkelaitosta ja asianomaisia toimijoita edustavia järjestöjä.
(20.1 1.2009/929)
7 § (30.12.2015/1655)
Korvauksen määrä ja omavastuuosuus
Vakuutetulle aiheutuneet matkakustannukset korvataan kokonaan siltä osin kuin ne yhdensuuntaiselta
matkalta ylittävät 25 euroa ( omavastuuosuus ). Korvaus maksetaan kuitenkin enintään matkakustannuksen
korvauksen perusteeksi vahvistetun korvaustaksan määrästä.
Vakuutetulle taksin käytöstä aiheutuneet matkakustannukset korvataan kuitenkin vain, jos taksimatka on
tilattu Kansaneläkelaitoksen kanssa sopimuksen suorakorvausmenettelystä tehneestä
tilausvälityskeskuksesta. Tätä edellytystä ei kuitenkaan sovelleta, jos taksimatka on tilattu alueella, jossa ei
ole tällaista tilausvälityskeskusta. (28.12.2017/1 145)
Jos vakuutetun maksettavaksi jäävien saman kalenterivuoden aikana syntyneiden tämän lain tai
Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetussa laissa tarkoitettujen
korvattavien matkojen matkakustannusten yhteismäärä ylittää 300 euroa ( vuotuinen omavastuuosuus ),
ylittävä osa korvataan kokonaan, kuitenkin enintään vahvistetun korvaustaksan mukaiseen määrään.
(28.12.2017/1 145)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 11/1037 a § (28.12.2017/1144)
Sairausvakuutuksesta korvattavan taksimatkan enimmäishinta
Sairausvakuutuksesta korvattavasta taksimatkasta vakuutetulta perittävästä enimmäishinnasta säädetään
valtioneuvoston asetuksella. Enimmäishinta perustuu korvauksiin käytettävissä oleviin varoihin ja
kuljetuksesta aiheutuviin kustannuksiin siten, että siihen sisältyy kohtuullinen voitto. Sosiaali- ja
terveysministeriön on asetusta ja sen muutoksia valmisteltaessa kuultava Kansaneläkelaitosta ja asianomaisia
toimijoita edustavia järjestöjä.
Kuljetuspalvelujen tuottaja, joka ajaa Kansaneläkelaitoksen kanssa sopimuksen suorakorvausmenettelystä
tehneen tilausvälityskeskuksen välittämiä taksimatkoja, voi veloittaa välityskeskuksen välittämistä matkoista
enintään 1 momentissa tarkoitetun enimmäishinnan. Alueella, jolla ei ole sellaista tilausvälityskeskusta,
enimmäishinta koskee taksimatkoja, joita koskevan palvelujen tuottajan kanssa Kansaneläkelaitos on tehnyt
sopimuksen sairausvakuutuksesta korvattavien taksimatkojen ajamisesta.
L:lla 1144/2017  lisätty 7 a § on väliaikaisesti voimassa 1.7.2018–31.12.2024.
8 §
Matkakustannuksen korvauksen peruste ja korvaustaksan vahvistaminen
Jos vakuutettu ilman perusteltua syytä käyttää muuta kuin 5 §:n 3 tai 4 momentissa tarkoitettua
matkustustapaa, korvaus maksetaan yleisen joukkoliikenteen korvausperusteen mukaisesti. Jos kuitenkin
muuta matkustustapaa voidaan pitää 5 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla perusteltuna, korvaus
maksetaan todellisista kustannuksista, kuitenkin enintään vahvistetun taksan mukaisesta määrästä. Jos matka
on tehty ajoneuvolla, jolle ei ole vahvistettu korvaustaksaa, vakuutetulle maksetaan matkasta aiheutuneet
kohtuulliset kustannukset.
Taksin käytön korvausperusteena käytetään Kansaneläkelaitoksen palvelujen tuottajan kanssa sopimaa
enimmäishintaa. Käytettäessä taksia, jonka palvelujen tuottajan kanssa Kansaneläkelaitos ei ole sopinut
enimmäishinnasta, vakuutetulle maksetaan matkasta aiheutuneet kohtuulliset kustannukset.
(28.12.2017/1 145)
L:lla 1145/2017  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.1.2025. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Taksin käytön korvausperusteena käytetään 7 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen taksien osalta 7 a §:n 1
momentissa tarkoitettua enimmäishintaa, jollei Kansaneläkelaitos ole sopinut palvelujen tuottajan kanssa
enimmäishintaa edullisemmasta hinnoittelusta. Käytettäessä muuta taksia vakuutetulle maksetaan matkasta
aiheutuneet kohtuulliset kustannukset. (28.12.2017/1 144)
L:lla 1144/2017  muutettu 2 momentti on väliaikaisesti voimassa 1.7.2018–31.12.2024. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Taksin käytön korvausperusteena käytetään taksiliikennelain (217/2007) 16 §:ssä  tarkoitettua kuluttajilta
perittävää enimmäishintaa, jollei Kansaneläkelaitos ole sopinut kuljetuspalvelujen tuottajan kanssa
enimmäishintaa edullisemmasta hinnoittelusta. (20.1 1.2009/929)
Muun 5 §:ssä tarkoitetun erityisajoneuvon kuin taksin käytön korvausperusteena olevasta korvaustaksasta
säädetään sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella. Sosiaali- ja terveysministeriön on asetusta ja sen
muutoksia valmisteltaessa kuultava Kansaneläkelaitosta. Sairaankuljetusajoneuvon korvaustaksan
vahvistamisesta säädetään 6 §:ssä. (20.1 1.2009/929)
TaksiliikenneL 217/2007  on kumottu L:lla liikenteen palveluista 320/2017 . Ks. VNa sairaankuljetuksen
kustannusten korvaustaksasta 490/2018  ja STMa sairausvakuutuslain 4 luvun 5 §:ssä tarkoitetun
erityisajoneuvon käytöstä aiheutuneiden matkakustannusten korvaamista koskevasta taksasta 1337/2004 .
9 §
Yöpymisraha
Vakuutetulla on oikeus yöpymisrahaan, jos hän itse tai 2 §:ssä tarkoitettu henkilö on vakuutetun tutkimuksen
tai hoidon vuoksi taikka liikenneolosuhteista johtuvista syistä joutunut yöpymään tämän lain perusteella
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 12/103korvattavalla matkalla ja hänelle on todistettavasti aiheutunut yöpymisestä kustannuksia. Yöpymisraha
maksetaan aiheutuneiden kustannusten perusteella, kuitenkin enintään 20,18 euroa henkilöltä vuorokaudessa.
Vakuutetulla on oikeus yöpymisrahaan myös, jos hän on joutunut lääkärin raskaudesta tekemän arvion
vuoksi yöpymään terveydenhuollon toimintayksikön läheisyydessä ja hänelle on todistettavasti aiheutunut
yöpymisestä kustannuksia. (20.1 1.2009/929)
5 luku
Lääkekorvaukset
1 § (5.12.2008/802)
Korvattava lääke
Vakuutetulla on oikeus saada korvausta lääkärin ja hammaslääkärin sekä rajattuun tai määräaikaiseen
lääkkeenmääräämiseen oikeutetun sairaanhoitajan sairauden hoitoon määräämän lääkkeen kustannuksista.
Lääke korvataan edellyttäen, että kyse on lääkelain (395/1987)  mukaisesta lääkemääräystä edellyttävästä
lääkevalmisteesta, joka on tarkoitettu joko sisäisesti tai ulkoisesti käytettynä parantamaan tai helpottamaan
sairautta tai sen oireita. V akuutetulla on oikeus korvaukseen myös sellaisesta Lääkealan turvallisuus- ja
kehittämiskeskuksen luettelon mukaisesta vaihtokelpoisesta lääkevalmisteesta, johon potilaalle määrätty
lääkevalmiste on vaihdettu apteekissa lääkelain 57 b §:n mukaisesti. Lisäksi edellytetään, että lääkkeiden
hintalautakunnan lääkevalmisteelle hyväksymä korvattavuus on voimassa ja että lääkevalmisteesta
vakuutetulta peritty hinta on enintään sen suuruinen kuin vahvistettu kohtuullinen tukkuhinta tai 6 luvun 22
§:ssä tarkoitettu enimmäistukkuhinta, johon on lisätty enintään lääkelain 58 §:ssä tarkoitetun lääketaksan
mukainen apteekin toimitusmaksun sisältävä myyntikate ja arvonlisävero. (4.12.2019/1221)
Edellä 1 momentissa tarkoitettuja korvattavia lääkkeitä ovat lisäksi ne lääkemääräyksellä määrätyt
lääketieteellisin perustein välttämättömät lääkevalmisteet, joita saa myydä ilman lääkemääräystä
(itsehoitolääke ) ja joiden korvattavuus on voimassa. Näistä lääkevalmisteista vakuutetulla on oikeus saada
korvausta 4 §:n mukaisesti taikka, jos kysymyksessä on vaikea ja pitkäaikainen sairaus, 5 §:n mukaisesti.
(9.12.2016/1 100)
Lääkelain 21 f §:ssä tarkoitettujen erityislupavalmisteiden, apteekissa valmistettujen lääkkeiden ja
perusvoiteiden sekä lääkkeellisen hapen ja veren korvaamisessa noudatetaan soveltuvin osin, mitä
lääkkeiden korvaamisesta säädetään.
2 §
Korvattava kliininen ravintovalmiste ja perusvoide
Vakuutetulla on oikeus saada korvausta kliinisen ravintovalmisteen kustannuksista, jos lääkäri on määrännyt
valmisteen vaikean sairauden hoitoon ja valmistetta käytetään vaikean sairauden hoidossa korvaamaan tai
täydentämään ruokavaliota tai sen osaa. Lisäksi edellytetään, että valmiste on hankittu apteekista tai
sairaalasta ja sille on hyväksytty korvattavuus ja vahvistettu kohtuullinen tukkuhinta siten kuin 6 luvussa
säädetään. (11.11.2005/885)
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee soveltuvin osin kliinisiä ravintovalmisteita vastaavia tuotteita.
Lääkärin ja rajattuun lääkkeenmääräämiseen oikeutetun sairaanhoitajan määräämä, lääkärin toteaman
pitkäaikaisen ihotaudin hoitoon käytettävä perusvoide korvataan, jos perusvoide on lääketehtaan valmistama
ja apteekista hankittu ja sille on hyväksytty peruskorvattavuus ja vahvistettu kohtuullinen tukkuhinta siten
kuin 6 luvussa säädetään. (21.5.2010/437)
3 § (5.12.2008/802)
Perinteiset kasvirohdosvalmisteet ja homeopaattiset valmisteet
Tämän lain mukaista korvausta ei makseta perinteisistä kasvirohdosvalmisteista tai homeopaattisista
valmisteista.
3 a § (20.3.2015/252)
Alkuomavastuu
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 13/103Vakuutetulla on oikeus saada korvausta lääkekustannuksista sen jälkeen, kun vakuutetun tämän luvun
mukaan korvaukseen oikeuttavien lääkkeiden, kliinisten ravintovalmisteiden ja perusvoiteiden korvauksen
perusteena olevat kustannukset ylittävät 50 euroa saman kalenterivuoden aikana ( alkuomavastuu ).
(30.12.2015/1656)
Alkuomavastuuta sovelletaan seuraavan kalenterivuoden alusta, kun vakuutettu on täyttänyt 18 vuotta.
Alkuomavastuu kerryttää 8 §:n 1 momentissa säädettyä vuosiomavastuuta.
4 § (20.3.2015/252)
Peruskorvaus
Peruskorvattavaksi hyväksytyn lääkkeen korvaus on 40 prosenttia 9 §:n 1, 2 tai 3 momentissa tarkoitetusta
korvauksen perusteesta alkuomavastuun täyttymisen jälkeen.
5 § (5.12.2008/802)
Erityiskorvaus
Lääke on erityiskorvattava, jos sille on hyväksytty erityiskorvattavuus siten kuin 6 luvussa säädetään. Lisäksi
edellytetään, että lääkettä käytetään lääketieteellisin perustein vaikeaksi ja pitkäaikaiseksi arvioitavan
sairauden hoidossa.
Lääkkeen erityiskorvaus 9 §:n 1, 2 tai 3 momentissa tarkoitetusta korvauksen perusteesta on:
1) 65 prosenttia alkuomavastuun täyttymisen jälkeen, jos kysymyksessä on vaikean ja pitkäaikaisen
sairauden hoidossa tarvittava välttämätön lääke ( alempi erityiskorvaus );
2) 100 prosenttia 4,50 euron lääkekohtaisen omavastuun ylittävältä osalta alkuomavastuun täyttymisen
jälkeen, jos kysymyksessä on vaikean ja pitkäaikaisen sairauden hoidossa tarvittava, vaikutustavaltaan
korvaava tai korjaava välttämätön lääke ( ylempi erityiskorvaus ). (30.12.2015/1656)
(20.3.2015/252)
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä lääketieteellisin perustein vaikeiksi ja
pitkäaikaisiksi arvioitavista sairauksista, joiden lääkehoidon kustannuksista tämän lain perusteella korvataan
65 tai 100 prosenttia. (9.12.2016/1 100)
6 § (9.12.2016/1100)
Rajoitetusti korvattavat lääkkeet
Korvauksen myöntämisen edellytyksenä on 6 luvun 5 §:n 3 momentissa, 6 §:ssä tai 9 §:n 2 momentissa
tarkoitetussa rajoitetusti perus- tai erityiskorvattavassa lääkkeessä, että lääkettä käytetään lääkkeiden
hintalautakunnan päätöksessä määritellyn erityisen käyttöaiheen mukaisesti.
7 § (20.3.2015/252)
Korvaus kliinisestä ravintovalmisteesta ja perusvoiteesta
Vaikean sairauden hoitoon käytettävästä kliinisestä ravintovalmisteesta korvataan 40 tai 65 prosenttia 9 §:n 1
tai 3 momentissa tarkoitetusta korvauksen perusteesta alkuomavastuun täyttymisen jälkeen.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä lääketieteellisin perustein vaikeiksi arvioitavista
sairauksista, joiden hoitoon käytettävien kliinisten ravintovalmisteiden kustannuksista tämän lain perusteella
korvataan 40 tai 65 prosenttia. (9.12.2016/1 100)
Pitkäaikaisen ihotaudin hoidossa käytettävästä perusvoiteesta korvataan 40 prosenttia 9 §:n 1 tai 3
momentissa tarkoitetusta korvauksen perusteesta alkuomavastuun täyttymisen jälkeen.
7 a § (9.12.2016/1100)
Muut korvaamiseen liittyvät edellytykset
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 14/103Kansaneläkelaitos voi tarkemmin päättää tarvittavista selvityksistä ja niistä lääketieteellisistä edellytyksistä,
joiden tulee täyttyä, jotta lääkevalmisteen tai kliinisen ravintovalmisteen korvaaminen on perusteltua.
8 § (20.3.2015/252)
Vuosiomavastuu ja oikeus lisäkorvaukseen
Jos saman kalenterivuoden aikana alkuomavastuun ja vakuutetulle tämän luvun mukaan korvatuista
lääkkeistä, kliinisistä ravintovalmisteista sekä perusvoiteista korvaamatta jääneiden korvauksen perusteena
olevien kustannusten yhteismäärä ylittää 576,60 euroa ( vuosiomavastuu ), vakuutetulla on oikeus ylittävältä
määrältä lisäkorvaukseen. Lisäkorvaus on 100 prosenttia 2,50 euron lääkekohtaisen omavastuun ylittävältä
osalta. (28.12.2018/1319)
Vuosiomavastuun rahamäärä on sidottu elinkustannusindeksiin siten, että sitä muutetaan samanaikaisesti ja
samassa suhteessa kuin kansaneläkkeitä muutetaan kansaneläkeindeksistä annetun lain (456/2001)
mukaisesti.
9 § (5.12.2008/802)
Korvauksen ja lääkekohtaisen omavastuun peruste (20.3.2015/252)
Lääkkeen, kliinisen ravintovalmisteen sekä perusvoiteen hankkimisesta vakuutetulle aiheutuneiden
kustannusten korvauksen perusteena on enintään valmisteelle vahvistettu kohtuullinen tukkuhinta, johon on
lisätty enintään lääkelain 58 §:ssä tarkoitetun lääketaksan mukainen apteekin toimitusmaksun sisältävä
myyntikate ja arvonlisävero. Jos valmiste sisältyy tämän lain 6 luvun 21 §:ssä tarkoitettuun
viitehintaryhmään, korvauksen perusteena on viitehintaryhmälle vahvistettu viitehinta, johon on lisätty
apteekin arvonlisäverollinen toimitusmaksu. V iitehintaryhmän lakatessa korvauksen perusteena on enintään
6 luvun 22 §:ssä tarkoitettu enimmäistukkuhinta tai enintään valmisteelle vahvistettu kohtuullinen
tukkuhinta, johon on lisätty enintään lääkelain 58 §:ssä tarkoitetun lääketaksan mukainen apteekin
toimitusmaksun sisältävä myyntikate ja arvonlisävero. Kliinisen ravintovalmisteen ja perusvoiteen
korvauksen perusteena on lääkelain 58 §:n nojalla annettujen säännösten mukainen lääkemääräyksellä
toimitettavan itsehoitolääkkeen hinta. (9.12.2016/1 100)
Jos viitehintaryhmään sisältyvästä valmisteesta vakuutetulta peritty hinta on pienempi kuin korvauksen
perusteeksi vahvistettu viitehinta tai jos lääkkeen määrääjä on kieltänyt viitehintaryhmään sisältyvän
valmisteen vaihdon lääkelain 57 b §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla taikka jos kyseessä on valmiste,
jonka perusteella on muodostettu tämän lain 6 luvun 18 a §:n mukainen poikkeava viitehintaryhmä, korvaus
maksetaan valmisteesta perityn hinnan perusteella. (9.12.2016/1 100)
Apteekissa valmistettujen korvattavia valmisteita vastaavien lääkkeiden, kliinisten ravintovalmisteiden ja
perusvoiteiden kustannuksista korvaus maksetaan vakuutetulta peritystä lääkelain 58 §:ssä tarkoitetun
lääketaksan mukaisesta hinnasta. (20.3.2015/252)
Lääkkeellisestä hapesta ja verestä korvataan vakuutetulle aiheutuneet tarpeelliset ja kohtuulliset
kustannukset.
Tässä laissa tarkoitettu korvaus maksetaan samalla kertaa ostetusta enintään kolmen kuukauden hoitoaikaa
vastaavasta valmistemäärästä, jollei erityisestä syystä muuta johdu. Korvaukseen oikeuttavasta lääkkeestä,
kliinisestä ravintovalmisteesta ja perusvoiteesta, jonka yhden pakkauksen arvonlisäverollinen vähittäishinta
on toimitushetkellä korkeampi kuin 1 000 euroa, korvaus maksetaan kuitenkin samalla kertaa ostetusta
enintään yhden kuukauden hoitoaikaa vastaavasta valmistemäärästä, jollei erityisestä syystä muuta johdu.
Lääkekohtainen omavastuu peritään samalla kertaa ostetusta enintään kolmen kuukauden hoitoaikaa
vastaavasta valmistemäärästä. (9.12.2016/1 100)
Tämän luvun mukaista korvausta voi saada uudesta lääkkeen, kliinisen ravintovalmisteen ja perusvoiteen
erästä sen jälkeen, kun aiemmin ostettu erä on käytetty lähes kokonaan lääkkeen määrääjän antaman ohjeen
mukaisesti. Uudesta erästä voi siten saada korvausta, ellei erityisestä syystä muuta johdu, aikaisintaan:
1) kolme viikkoa ennen edellisen erän loppumista, kun valmistetta on edellisellä kerralla ostettu kolmen
kuukauden hoitoaikaa vastaava määrä;
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 15/1032) kaksi viikkoa ennen edellisen erän loppumista, kun valmistetta on edellisellä kerralla ostettu kahden
kuukauden hoitoaikaa vastaava määrä;
3) yksi viikko ennen edellisen erän loppumista, kun valmistetta on edellisellä kerralla ostettu kuukauden
hoitoaikaa vastaava määrä tai sitä vähäisempi määrä.
(9.12.2016/1 100)
9 a § (9.12.2016/1100)
Poikkeava lääkekohtainen omavastuu ja sen periminen
Sen estämättä, mitä 5 §:n 2 momentin 2 kohdassa, 8 §:n 1 momentissa ja 9 §:n 5 momentissa säädetään,
lääkekohtainen omavastuu voidaan periä poikkeuksellisesti jokaiselta alkavalta hoitoviikolta, jos sairauden
hoidossa käytettävän lääkkeen enintään kolmen kuukauden hoitoaikaa vastaava lääkemäärä on
lääketieteellisistä tai hoidollisista syistä tai lääkevalmisteen farmaseuttisten ominaisuuksien johdosta
ostettava useana toimituseränä taikka kyse on annosjaellusta lääkkeestä tai 9 §:n 5 momentissa tarkoitetusta
valmisteesta, jonka samalla kertaa ostettavaa korvattavaa valmistemäärää on rajoitettu valmisteen hinnan
perusteella. Tällöin 5 §:n 2 momentin 2 kohdan mukainen lääkekohtainen omavastuu on 0,38 euroa ja 8 §:n 1
momentin mukainen lääkekohtainen omavastuu 0,21 euroa jokaiselta alkavalta hoitoviikolta.
Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä siitä, missä tilanteissa voidaan periä 1
momentissa tarkoitettu poikkeava lääkekohtainen omavastuu.
9 a §:ää sovelletaan 1.4.2015 tai sen jälkeen tapahtuviin korvattaviin lääkeostoihin. Ks. VNa poikkeavan
lääkekohtaisen omavastuun perimisestä 337/2015 .
10 § (28.11.2008/770)
Annosjakelusta perittävän palkkion korvaaminen (20.3.2015/252)
Vakuutetulla, joka on täyttänyt 75 vuotta, on oikeus korvaukseen annosjakelusta perittävästä palkkiosta, jos:
(20.3.2015/252)
1) hänellä on annosjakelun alkaessa vähintään kuusi annosjakeluun soveltuvaa tämän lain mukaan
korvattavaa lääkettä;
2) vakuutetun lääkitys on tarkistettu tarpeettomien, keskenään yhteensopimattomien ja päällekkäisten
lääkitysten poistamiseksi; ja
3) annosjakeluun siirtyminen on pitkäaikaisessa lääkehoidossa lääketieteelliseltä kannalta perusteltua.
Peruste annosjakeluun siirtymisestä osoitetaan lääkärin lääkemääräykseen tekemällä merkinnällä.
Vakuutetulle korvataan annosjakelusta perittävästä palkkiosta 40 prosenttia. Jos yhden viikon hoitoaikaa
vastaavien lääkkeiden jakelusta perittävä palkkio on suurempi kuin 3,15 euroa, korvaus lasketaan 3,15
eurosta. (20.3.2015/252)
Vakuutetun maksettavaksi jäävää osuutta annosjakelusta perittävästä palkkiosta ei lasketa osaksi
alkuomavastuuta eikä vuosiomavastuuta, eikä siitä ole oikeutta saada lisäkorvausta. (20.3.2015/252)
6 luku (5.12.2008/802)
Lääkevalmisteen korvattavuus ja tukkuhinta
Lääkkeiden hintalautakunta
1 § (5.12.2008/802)
Tehtävä
Sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä toimii lääkkeiden hintalautakunta, jonka tehtävänä on lääkkeen,
kliinisen ravintovalmisteen ja perusvoiteen:
1) korvattavuuden vahvistaminen;
2) kohtuullisen, korvausperusteeksi hyväksyttävän tukkuhinnan vahvistaminen;
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 16/1033) kohtuullisen tukkuhinnan korottamisesta päättäminen;
4) korvattavuuden ja tukkuhinnan lakkauttamisesta päättäminen.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, lääkkeiden hintalautakunta päättää lääkkeiden viitehintaryhmän
muodostamisesta, viitehintaryhmälle määritettävästä viitehinnasta, valmisteiden viitehintaryhmään
sisällyttämisestä sekä viitehintaryhmään kuuluvan valmisteen korvattavuudesta ja enimmäistukkuhinnasta.
(20.3.2015/252)
2 § (5.12.2008/802)
Lääkkeiden hintalautakunnan asettaminen ja kokoonpano
Sosiaali- ja terveysministeriö asettaa lääkkeiden hintalautakunnan ja sen yhteydessä toimivan
asiantuntijaryhmän kolmeksi vuodeksi kerrallaan ja nimeää lautakunnan ja asiantuntijaryhmän
puheenjohtajat, varapuheenjohtajat ja muut jäsenet sekä kullekin jäsenelle henkilökohtaisen varajäsenen.
Lääkkeiden hintalautakunnassa tulee olla kaksi jäsentä sosiaali- ja terveysministeriöstä, yksi
valtiovarainministeriöstä, kaksi Kansaneläkelaitoksesta, yksi Lääkealan turvallisuus- ja
kehittämiskeskuksesta ja yksi T erveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta. (16.10.2009/788)
Asiantuntijaryhmään voidaan nimetä enintään seitsemän jäsentä. Asiantuntijaryhmässä tulee olla edustettuna
lääketieteen, farmakologian ja sairausvakuutuksen alan asiantuntemus. (5.12.2018/1074)
3 § (5.12.2008/802)
Päätöksenteko lääkkeiden hintalautakunnassa
Lautakunta päättää sille kuuluvat asiat esittelystä. Lautakunta on päätösvaltainen, kun kokouksessa on läsnä
puheenjohtajan lisäksi vähintään kolme jäsentä. Lautakunnan päätökseksi tulee se mielipide, jota enemmistö
on kannattanut, ja äänten mennessä tasan se mielipide, jota puheenjohtaja on kannattanut.
Lääkkeiden hintalautakunta voi siirtää johtajan ratkaistavaksi:
1) lääkevalmisteen peruskorvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan vahvistamisen, jos kysymyksessä on:
a) valmisteen määräaikaisesti voimassa olevan peruskorvattavuuden ja tukkuhinnan uudelleen
vahvistaminen;
b) uusi yhdistelmävalmiste, jos samoja lääkeaineita sisältäviä valmisteita on hyväksytty korvattaviksi;
c) korvattavaksi hyväksytyn valmisteen uusi pakkauskoko, vahvuus tai lääkemuoto;
d) korvattavaksi hyväksyttyä valmistetta vastaava rinnakkaisvalmiste, biosimilaarivalmiste tai
rinnakkaistuontivalmiste;
(5.12.2018/1074)
2) lääkevalmisteen erityiskorvattavuuden hyväksymisen, jos samaa lääkeainetta sisältävä valmiste on
hyväksytty erityiskorvattavaksi;
3) lääkelain 21 f §:n mukaisen erityisluvalla toimitettavan lääkevalmisteen peruskorvattavuuden ja
kohtuullisen tukkuhinnan vahvistamisen sekä lisäksi erityiskorvattavuuden hyväksymisen, jos samaa
lääkeainetta sisältävä valmiste on hyväksytty erityiskorvattavaksi;
4) kohtuullista tukkuhintaa koskevan todistuksen antamisen myyntiluvan haltijalle lääkkeiden ulkomaille
vientiä varten; (20.3.2015/252)
5) lääkevalmisteen korvattavuuden lakkauttamisen siltä osin kun myyntilupaviranomainen on muuttanut
lääkevalmisteelle hyväksyttyä käyttöaihetta suppeammaksi kuin hyväksytyn korvattavuuden perusteena
oleva käyttöaihe. (20.3.2015/252)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 17/103Sen lisäksi, mitä 2 momentissa säädetään, lääkkeiden hintalautakunta voi siirtää johtajan ratkaistavaksi
lääkevalmisteiden viitehintaryhmien muodostamisen, kullekin viitehintaryhmälle asetettavan viitehinnan
vahvistamisen sekä lääkevalmisteen sisällyttämisen viitehintaryhmään. Lääkkeiden hintalautakunnan
johtajan ratkaistavaksi voidaan siirtää myös viitehintaryhmään kuuluvan valmisteen korvattavuus ja
enimmäistukkuhinta. (20.3.2015/252)
Korvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan vahvistamismenettely
4 § (5.12.2008/802)
Peruskorvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan hakeminen
Myyntiluvan haltijan on haettava lääkevalmisteen peruskorvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan
vahvistamista lääkkeiden hintalautakunnalta.
Peruskorvattavuus- ja tukkuhintahakemuksessa on esitettävä yksilöity ja perusteltu ehdotus lääkevalmisteen
peruskorvattavuudesta ja valmisteelle vahvistettavasta kohtuullisesta tukkuhinnasta. Hakemuksessa on
oltava:
1) selvitys lääkkeen käyttötarkoituksesta, hoidollisesta arvosta ja korvattavuudella saavutettavista hyödyistä
verrattuna muihin saman sairauden hoidossa käytettäviin lääkevalmisteisiin;
2) selvitys keskimääräisestä vuorokausiannoksesta ja tällä perusteella muodostuvasta ehdotetun tukkuhinnan
ja arvonlisäverollisen vähittäismyyntihinnan mukaisesta lääkehoidon kustannuksesta;
3) perusteltu arvio lääkkeen myynnistä ehdotetun tukkuhinnan ja arvonlisäverollisen vähittäismyyntihinnan
perusteella sekä arvio valmistetta käyttävien potilaiden määrästä;
4) selvitys lääkkeen taloudellisuudesta ja markkinaennusteesta verrattuna muihin saman sairauden hoitoon
käytettäviin lääkkeisiin;
5) lääkkeen patenttia ja lisäsuojatodistusta koskeva selvitys;
6) muissa Euroopan talousalueen maissa käytössä olevat lääkevalmisteen muut kauppanimet,
lääkevalmisteen korvauksen perusteeksi hyväksytyt käytössä olevat tukkuhinnat sekä lääkkeen
korvausperusteet;
7) terveystaloudellinen selvitys, jos kysymyksessä on uutta vaikuttavaa lääkeainetta sisältävä lääkevalmiste
tai korvattavuuden merkittävä laajentaminen. (20.3.2015/252)
Myyntiluvan haltijan on esitettävä selvitys tukkuhinnan kohtuullisuuteen vaikuttaneissa seikoissa
tapahtuneista muutoksista, mikäli valmisteelle ehdotetaan aiemmin vahvistettua tukkuhintaa korkeampaa
tukkuhintaa. (9.12.2016/1 100)
Myyntiluvan haltijan on liitettävä hakemukseen myös muut lääkkeiden hintalautakunnan edellyttämät
selvitykset. Myyntiluvan haltija voi sisällyttää hakemukseen edellä mainittujen selvitysten lisäksi muita asian
käsittelyn kannalta tarpeellisiksi katsomiaan selvityksiä. Haettaessa peruskorvattavuuden rajoittamista
tarkoin määriteltyyn käyttöaiheeseen myyntiluvan haltijan on esitettävä perustelut korvattavuuden
rajoittamiselle ottaen erityisesti huomioon lääkevalmisteen hoidollinen arvo kyseisessä sairaustilassa ja
ehdotetun rajoituksen tarkoituksenmukaisuus lääkehoidon toteutuksen kannalta. (20.3.2015/252)
Mitä tässä pykälässä säädetään, noudatetaan soveltuvin osin haettaessa hyväksytyn peruskorvattavuuden
laajentamista.
5 § (5.12.2008/802)
Peruskorvattavuuden vahvistaminen
Lääkevalmisteen peruskorvattavuus sairauden hoidossa voidaan vahvistaa enintään myyntilupaviranomaisen
lääkevalmisteelle vahvistaman valmisteyhteenvedon ja siinä hyväksyttyjen käyttöaiheiden mukaisessa
laajuudessa. Peruskorvattavuudesta päätettäessä tulee ottaa huomioon lääkkeen hoidollinen arvo. Ilman
lääkemääräystä myytävälle lääkevalmisteelle voidaan vahvistaa peruskorvattavuus vain, jos kyse on
lääketieteellisin perustein välttämättömästä lääkevalmisteesta.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 18/103Peruskorvattavuutta ei vahvisteta, jos kyse on:
1) lääkevalmisteesta, jota käytetään tilapäisen tai oireiltaan lievän sairauden hoitoon;
2) lääkevalmisteesta, jonka hoidollinen arvo on vähäinen;
3) lääkevalmisteesta, jota käytetään muuhun tarkoitukseen kuin sairauden hoitoon; tai
4) perinteisestä kasvirohdosvalmisteesta taikka homeopaattisesta valmisteesta.
Lääkkeiden hintalautakunta voi vahvistaa peruskorvattavuuden tiettyyn lääkevalmisteen tarkoin määriteltyyn
käyttöaiheeseen 2 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa.
Lääkkeiden hintalautakunta voi lääkeryhmittäin päättää 2 momentissa tarkoitetuista valmisteista.
Jos valmisteen peruskorvattavuutta koskevat edellytykset eivät täyty , hakemus tukkuhinnan osalta raukeaa.
6 § (5.12.2008/802)
Peruskorvattavuuden rajoittaminen
Lääkkeiden hintalautakunta voi rajoittaa lääkevalmisteen peruskorvattavuuden tarkoin määriteltyihin
käyttöaiheisiin, jos lääkkeen käytössä ja tutkimuksessa on osoitettu merkittävää hoidollista arvoa tietyissä
sairaustiloissa, ja:
1) kyse on erityisen kalliista lääkkeestä, joka on välttämätön vakavan sairauden hoidossa ja jonka
lääketieteellisesti perustellusta käytöstä aiheutuisi vakuutetulle peruskorvattuna oikeus 5 luvun 8 §:ssä
tarkoitettuun lisäkorvaukseen; tai
2) lääkkeestä laajassa käytössä aiheutuisi kohtuuttomia kustannuksia saavutettavaan hyötyyn nähden.
Myyntiluvan haltijan hakemuksesta lääkkeiden hintalautakunta voi rajoittaa peruskorvattavuuden tarkoin
määriteltyihin käyttöaiheisiin tietyissä sairaustiloissa, jos kysymys on 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetusta
erityisen kalliista lääkkeestä. Korvattavuuden rajoittamisen edellytyksiä arvioitaessa tulee ottaa huomioon
lääkkeen käytössä ja tutkimuksissa osoitettu hoidollinen arvo niissä sairaustiloissa, joita korvattavuuden
rajoitus koskee, sekä ehdotetun rajoituksen tarkoituksenmukaisuus lääkehoidon toteutuksen ja
lääkekorvausjärjestelmän kannalta. (20.3.2015/252)
6 a § (4.12.2019/1221)
Ehdollinen korvattavuus
Lääkkeiden hintalautakunta voi hyväksyä erityisestä syystä korvattavuuden ja tukkuhinnan ehdollisena
myyntiluvalliselle lääkevalmisteelle, jolle on haettu korvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan
vahvistamista. Hintalautakunta voi tehdä korvattavuus- ja tukkuhintapäätöksen ehdollisena edellyttäen, että
uudelle lääkehoidolle on osoitettu erityinen lääketieteellinen tarve ja hoitokustannuksiin, kyseisen
lääkevalmisteen hoidolliseen arvoon, kustannusvaikuttavuuteen tai muihin vastaaviin lääkevalmisteen
korvattavuuteen tai tukkuhinnan kohtuullisuuden arviointiin vaikuttaviin tekijöihin liittyy merkittävää
epävarmuutta. Ehdollisesta korvattavuudesta päätettäessä ehdotetun tukkuhinnan kohtuullisuutta arvioidaan
noudattaen soveltuvin osin mitä 7 §:ssä säädetään.
Ehdollista korvattavuutta koskevan päätöksen osana on lääkkeiden hintalautakunnan ja myyntiluvan haltijan
keskinäinen sopimus, jossa on määritelty valmisteen terveyshyötyihin, kustannusvaikuttavuuteen,
kustannuksiin tai muuhun vastaavaan tekijään liittyvän epävarmuuden vastuunjaosta sekä sopimuksen
toteutumisen seurannasta ja ehdollisen korvattavuuden päättymisen vaikutuksista. Jos myyntiluvan haltijalla
on sopimuksessa määritelty palautusmaksuvelvollisuus, palautusmaksu suoritetaan sopimuksessa
määriteltyjen perusteiden mukaisesti Kansaneläkelaitoksen sairausvakuutusrahastolle. Kansaneläkelaitos
vastaa palautusmaksun toimeenpanosta.
Ehdollista korvattavuutta ja tukkuhintaa koskeva päätös on voimassa määräajan. V oimassaolosta säädetään
12 §:ssä.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 19/103Ehdollisen korvattavuuden päättyessä, lääkevalmisteen korvattavuus ja tukkuhinta lakkaavat, ellei
valmisteelle ole ennen määräajan päättymistä hyväksytty korvattavuutta ja tukkuhintaa. Edellytykset
lääkevalmisteen ehdolliselle korvattavuudelle arvioidaan uudelleen 1 momentissa todetun mukaisesti, jos
lääkevalmisteelle haetaan ehdollisen korvattavuuden uudistamista taikka ehdollisen korvattavuuden
voimassaoloaikana korvattavuuden laajentamista tai erityiskorvattavuutta.
L:lla 1221/2019  lisätty 6 a § on väliaikaisesti voimassa 1.1.2020–31.12.2025.
7 § (5.12.2008/802)
Kohtuullisen tukkuhinnan vahvistaminen
Lääkevalmisteelle ehdotetun korvausperusteeksi hyväksyttävän tukkuhinnan kohtuullisuutta arvioitaessa
otetaan huomioon:
1) saman sairauden hoidossa käytettävien vastaavien lääkevalmisteiden hinnat Suomessa;
2) lääkevalmisteen hinnat muissa Euroopan talousalueen maissa;
3) lääkevalmisteen käytöstä aiheutuvat hoitokustannukset ja käytöllä saavutettavat hyödyt potilaan sekä
terveyden- ja sosiaalihuollon kokonaiskustannusten kannalta;
4) käytettävissä olevista muista hoitovaihtoehdoista aiheutuvat hyödyt ja kustannukset;
5) korvauksiin käytettävissä olevat varat.
Lääkevalmisteen valmistus-, tutkimus- ja tuotekehityskustannukset voidaan ottaa huomioon
lääkevalmisteelle ehdotetun tukkuhinnan kohtuullisuutta arvioitaessa, jos kustannuksista on esitetty riittävän
yksilöityjä, vertailukelpoisia ja luotettavia lääkevalmistekohtaisia tietoja.
Lääkkeiden hintalautakunta voi hyväksyä aiemmin vahvistettua tukkuhintaa korkeamman tukkuhinnan
ainoastaan perustellusta syystä ja edellyttäen, että ehdotettua tukkuhintaa voidaan edelleen pitää
kohtuullisena ottaen huomioon mitä 1 ja 2 momentissa säädetään. (9.12.2016/1 100)
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa ei oteta huomioon sellaisten lääkevalmisteiden
hintoja, joille on hyväksytty ehdollinen korvattavuus 6 a §:n perusteella. (4.12.2019/1221)
L:lla 1221/2019  lisätty 4 momentti on väliaikaisesti voimassa 1.1.2020–31.12.2025.
7 a § (20.3.2015/252)
Kohtuullisen tukkuhinnan vahvistaminen uudelle rinnakkaisvalmisteelle
Sen estämättä, mitä 7 §:ssä säädetään, uuden rinnakkaisvalmisteen kohtuulliseksi tukkuhinnaksi voidaan
hyväksyä tukkuhinta, joka on enintään 50 prosenttia vastaavalle valmisteelle hyväksytystä tukkuhinnasta.
Mikäli uusi rinnakkaisvalmiste sisältää uuden annostelulaitteen, kohtuulliseksi tukkuhinnaksi voidaan
poikkeuksellisesti hyväksyä tukkuhinta, joka on enintään 60 prosenttia vastaavalle valmisteelle hyväksytystä
tukkuhinnasta.
Mitä edellä 1 momentissa säädetään, koskee vain tilannetta, jossa hintalautakunta arvioi tukkuhinnan
kohtuullisuutta ensimmäiselle korvausjärjestelmään hyväksyttävälle rinnakkaisvalmisteelle.
7 b § (9.12.2016/1100)
Kohtuullisen tukkuhinnan vahvistaminen uudelle biosimilaarivalmisteelle
Sen estämättä, mitä 7 §:ssä säädetään, uuden biosimilaarivalmisteen kohtuulliseksi tukkuhinnaksi voidaan
hyväksyä tukkuhinta, joka on enintään 70 prosenttia vastaavalle valmisteelle hyväksytystä tukkuhinnasta.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee vain tilannetta, jossa hintalautakunta arvioi tukkuhinnan
kohtuullisuutta ensimmäiselle korvausjärjestelmään hyväksyttävälle biosimilaarivalmisteelle.
8 § (5.12.2008/802)
Erityiskorvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan hakeminen
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 20/103Myyntiluvan haltijan on haettava lääkevalmisteen erityiskorvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan
vahvistamista lääkkeiden hintalautakunnalta.
Myyntiluvan haltijan on hakemuksessa esitettävä yksilöity ja perusteltu ehdotus lääkevalmisteen
erityiskorvattavuudesta ja valmisteelle vahvistettavasta kohtuullisesta tukkuhinnasta. Hakemukseen on
sisällytettävä yksilöity ja perusteltu selvitys lääkevalmisteen: (20.3.2015/252)
1) hoidollisesta arvosta;
2) erityiskorvattavuudella saavutettavista hyödyistä sekä välttämättömyydestä ja korjaavasta tai korvaavasta
vaikutustavasta; (20.3.2015/252)
3) taloudellisuudesta ja erityiskorvattavuudesta aiheutuvista kustannuksista;
4) markkinaennusteesta.
Hakemukseen tulee lisäksi sisällyttää 4 §:n 2 momentin 2–7 kohdassa ja 4 §:n 4 momentissa tarkoitettu
kohtuullista tukkuhintaa koskeva selvitys siltä osin kuin se on erityiskorvattavuuden vahvistamisen
edellytyksenä. (5.12.2018/1074)
Mitä 1–3 momentissa säädetään, sovelletaan myös hakemukseen, jossa erityiskorvattavuutta haetaan
lääkevalmisteelle, joka on jo aikaisemmin hyväksytty erityiskorvattavaksi, taikka lääkevalmisteelle, jonka
vaikuttava lääkeaine sisältyy jo aikaisemmin hyväksyttyihin erityiskorvattaviin valmisteisiin.
Mitä tässä pykälässä säädetään, noudatetaan soveltuvin osin haettaessa hyväksytyn erityiskorvattavuuden
laajentamista. (20.3.2015/252)
9 § (20.3.2015/252)
Erityiskorvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan vahvistaminen
Lääkevalmisteen erityiskorvattavuus voidaan myöntää valtioneuvoston asetuksessa määriteltyihin vaikeisiin
ja pitkäaikaisiin sairauksiin. Lääkevalmisteen erityiskorvattavuuden edellytyksenä on, että valmiste on
hyväksytty peruskorvattavaksi. Lääkevalmiste voidaan hyväksyä erityiskorvattavaksi, kun sen hoidollisesta
arvosta vaikean ja pitkäaikaisen sairauden hoidossa ja hyödyllisyydestä hoitovaihtoehtoihin verrattuna on
riittävästi käyttökokemusta ja tutkimustietoa. Erityiskorvattavuudesta päätettäessä otetaan huomioon
sairauden laatu ja että lääkevalmisteen hoidollisesta arvosta, välttämättömyydestä, korvaavasta tai
korjaavasta vaikutustavasta, tarpeellisuudesta ja taloudellisuudesta on riittävästi käyttökokemusta ja
tutkimustietoa. Lisäksi päätöstä tehtäessä on otettava huomioon lääkkeiden erityiskorvauksiin käytettävissä
olevat varat. Ilman lääkemääräystä myytävälle lääkevalmisteelle voidaan vahvistaa erityiskorvattavuus vain,
jos kyse on lisäksi lääketieteellisin perustein välttämättömästä lääkevalmisteesta.
Lääkevalmisteen erityiskorvattavuutta koskeva päätös voidaan rajoittaa koskemaan vain sairauden tiettyä
muotoa tai vaikeusastetta. Mitä tässä luvussa säädetään peruskorvattavuuden rajoittamisesta, noudatetaan
soveltuvin osin myös erityiskorvattavuuden rajoittamisesta.
Erityiskorvattavan lääkevalmisteen kohtuullisen tukkuhinnan vahvistamiseen sovelletaan 7 §:ää. Jos
valmisteen erityiskorvattavuutta koskevat edellytykset eivät täyty , hakemus tukkuhinnan osalta raukeaa.
10 § (5.12.2008/802)
Kohtuullisen tukkuhinnan korottaminen
Myyntiluvan haltija voi hakea lääkevalmisteelle vahvistetun tukkuhinnan korottamista, jos valmistetta
halutaan myydä vahvistettua tukkuhintaa korkeammalla tukkuhinnalla. Hakemukseen on liitettävä perusteltu
ehdotus uudeksi kohtuulliseksi tukkuhinnaksi sekä yksilöity selvitys niistä pysyväisluonteisista muutoksista,
jotka ovat tapahtuneet lääkevalmisteen hinnanmuodostukseen vaikuttavissa seikoissa tukkuhinnan
voimassaoloaikana. Lisäksi hakemukseen on liitettävä tukkuhinnan kohtuullisuuden arvioinnissa tarvittavat 4
§:n mukaiset selvitykset.
Lääkkeiden hintalautakunta voi erityisestä syystä hyväksyä korotuksen voimassa olevaan tukkuhintaan, jos
ehdotettu uusi hinta on 7 §:ssä tarkoitetulla tavalla kohtuullinen ja hakija osoittaa tukkuhinnan
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 21/103voimassaoloaikana hinnanmuodostukseen vaikuttaneissa seikoissa tapahtuneen olennaisia pysyväisluonteisia
muutoksia.
11 § (5.12.2008/802)
Kansaneläkelaitoksen, asiantuntijaryhmän sekä asiantuntijoiden kuuleminen korvattavuus- ja tukkuhintahakemuksista
Lääkkeiden hintalautakunta pyytää tarvittaessa Kansaneläkelaitoksen lausunnon lääkevalmisteen
peruskorvattavuutta, erityiskorvattavuutta ja lääkevalmisteen kohtuullista tukkuhintaa sekä tukkuhinnan
korottamista koskevasta hakemuksesta. (20.3.2015/252)
Uutta vaikuttavaa lääkeainetta koskevasta erityiskorvattavuushakemuksesta pyydetään lääkkeiden
hintalautakunnan asiantuntijaryhmän lausunto, jollei erityisestä syystä muuta johdu. Muissa tilanteissa
asiantuntijaryhmältä voidaan pyytää lausunto tarvittaessa. (20.3.2015/252)
Lääkkeiden hintalautakunta voi pyytää tarvittaessa asiantuntijalausuntoja käsiteltävinä olevista hakemuksista
taikka asioista, jotka hintalautakunta on ottanut käsiteltäväksi omasta aloitteestaan.
12 § (5.12.2008/802)
Lääkevalmisteen korvattavuutta ja kohtuullista tukkuhintaa koskevan päätöksen voimassaolo
Lääkevalmisteen korvattavuutta ja kohtuullista tukkuhintaa koskeva päätös tulee voimaan sen antamista
seuraavan toisen kalenterikuukauden alusta, jollei päätöksessä toisin määrätä. Päätöksen
voimaantuloajankohdasta määrättäessä on otettava huomioon päätöksen toimeenpanon edellyttämä aika.
(20.3.2015/252)
Päätös on voimassa enintään viisi vuotta. Päätös on kuitenkin voimassa enintään kolme vuotta, jos kysymys
on uutta vaikuttavaa lääkeainetta sisältävästä valmisteesta.
13 § (9.12.2016/1100)
Kliininen ravintovalmiste, perusvoide ja eräät lääkevalmisteet
Mitä tässä luvussa säädetään lääkevalmisteen korvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan hakemisesta ja
vahvistamisesta, sovelletaan soveltuvin osin myös kliinisen ravintovalmisteen, perusvoiteen,
biosimilaarivalmisteen, rinnakkaisvalmisteen sekä lääkelain 21 f §:ssä tarkoitetun erityisluvallisen
lääkevalmisteen ja 57 b §:ssä tarkoitetun vaihtokelpoisen lääkevalmisteen korvattavuuden ja kohtuullisen
tukkuhinnan hakemiseen ja vahvistamiseen.
Korvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan irtisanominen ja lakkauttaminen sekä erityiskorvattavuutta koskeva
viranomaisaloitteinen menettely
14 § (5.12.2008/802)
Lääkevalmisteen irtisanominen korvausjärjestelmästä
Myyntiluvan haltija voi irtisanoa lääkevalmisteen, jolle on vahvistettu korvattavuus ja korvausperusteeksi
hyväksyttävä tukkuhinta, korvausjärjestelmästä toimittamalla irtisanomisilmoituksen lääkkeiden
hintalautakunnalle viimeistään kolme kuukautta ennen haluttua irtisanomisajankohtaa. Lääkevalmisteelle
vahvistettu korvattavuus ja kohtuullinen tukkuhinta lakkaavat olemasta voimassa irtisanomista seuraavan
vuosineljänneksen alusta.
Lääkkeiden hintalautakunta vahvistaa myyntiluvan haltijan ilmoituksen lääkevalmisteen poistamisesta
sairausvakuutuksen korvausjärjestelmästä.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös kliinisiä ravintovalmisteita ja perusvoiteita.
15 § (5.12.2008/802)
Myynnin ylitystä koskeva ilmoitus
Myyntiluvan haltijan on viipymättä ilmoitettava lääkkeiden hintalautakunnalle, jos korvattavan
lääkevalmisteen myynti kasvaa korvattavuutta ja kohtuullista tukkuhintaa koskevan päätöksen perusteena
ollutta ennakkoarviota merkittävästi suuremmaksi.
16 § (5.12.2008/802)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 22/103Korvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan lakkauttaminen
Lääkkeiden hintalautakunta voi ottaa omasta aloitteestaan käsiteltäväkseen lääkevalmisteen korvattavuuden
ja tukkuhinnan kohtuullisuuden ja päättää vahvistetun korvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan
lakkauttamisesta, jos korvattavuuden ja hinnan voimassa ollessa:
1) lääkevalmisteen patenttisuoja päättyy;
2) lääkevalmisteen käyttöalue laajenee;
3) lääkevalmisteen 5, 6 tai 9 §:ssä tarkoitettu korvattavuuden edellytys lakkaa;
4) lääkevalmisteesta saadun uuden käyttökokemuksen tai tutkimustiedon perusteella erityiskorvattavuuden
jatkamiselle ei ole enää sairaanhoidollisia perusteita;
5) lääkevalmisteen myynti on ollut hinnanvahvistuspäätöksen perusteeksi otettua arviota merkittävästi
suurempaa; tai
6) lääkevalmisteesta aiheutuvan korvausmenon tai kustannuksen arvioidaan kasvavan
hinnanvahvistuspäätöksen perusteeksi otettua arviota merkittävästi suuremmaksi tukkuhinnan
voimassaoloaikana tapahtuneen muutoksen seurauksena.
(9.12.2016/1 100)
Lääkkeiden hintalautakunnan on ennen asian ratkaisemista kuultava Kansaneläkelaitosta, jollei erityisestä
syystä muuta johdu. (20.3.2015/252)
Lääkkeiden hintalautakunnan tulee selvittäessään korvattavuuden ja kohtuullisen tukkuhinnan
lakkauttamisen edellytyksiä arvioida lääkevalmisteen hoidollista arvoa tai tukkuhinnan kohtuullisuutta
lautakunnan saamien uusien tietojen perusteella. Arvioinnissa on otettava huomioon 5–7 ja 9 §:ssä mainitut
seikat.
16 a § (9.12.2016/1100)
Kohtuullisen tukkuhinnan uudelleen arviointi sekä korvattavuuden ja tukkuhinnan lakkauttaminen eräissä tilanteissa
Lääkkeiden hintalautakunnan tulee ottaa uudelleen arvioitavaksi lääkevalmisteen tukkuhinnan kohtuullisuus,
kun tukkuhinnan voimassa ollessa korvausjärjestelmään tulee kaupan oleva samaa vaikuttavaa lääkeainetta
sisältävä lääkevalmiste tai biosimilaarivalmiste.
Arvioitaessa tukkuhinnan kohtuullisuutta muuttuneessa tilanteessa otetaan erityisesti huomioon saman
sairauden hoidossa käytettävien vastaavien valmisteiden hinnat Suomessa. Tämän lisäksi tukkuhinnan
kohtuullisuutta arvioitaessa otetaan huomioon muut 7 §:ssä mainitut seikat.
Lääkkeiden hintalautakunnan on ennen asian ratkaisemista kuultava Kansaneläkelaitosta, jollei erityisestä
syystä muuta johdu.
Lääkkeiden hintalautakunta voi erityisestä syystä olla käynnistämättä uudelleen arviointimenettelyä.
17 § (5.12.2008/802)
Erityiskorvattavuuden vahvistaminen viranomaisaloitteisesti
Lääkkeiden hintalautakunta voi ottaa sosiaali- ja terveysministeriön esityksestä tai omasta aloitteestaan
käsiteltäväkseen lääkevalmisteen erityiskorvattavuutta koskevan asian, jos erityiskorvattavuudelle on
erityisiä hoidollisia perusteita.
Lääkkeiden hintalautakunnan on ennen asian ratkaisemista kuultava Kansaneläkelaitosta, jollei erityisestä
syystä muuta johdu.
Lääkkeiden viitehintajärjestelmä
18 § (5.12.2008/802)
Lääkevalmisteiden viitehintaryhmän määräytymisperusteet
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 23/103Lääkevalmisteiden viitehintaryhmä muodostetaan korvattavista, keskenään vaihtokelpoisista,
myyntiluvallisista lääkevalmisteista edellyttäen, että muodostettavaan viitehintaryhmään sisältyy vähintään
yksi kaupan oleva korvattava rinnakkaisvalmiste, rinnakkaistuontivalmiste tai rinnakkaisjakeluvalmiste.
Keskenään vaihtokelpoisista lääkevalmisteista ja niistä laadittavasta luettelosta säädetään lääkelain 57 c
§:ssä. (9.12.2016/1 100)
Viitehintaryhmä muodostetaan korvattavista keskenään vaihtokelpoisista lääkevalmisteista, joiden
vaikuttavat lääkeaineet ja niiden määrät ovat samanlaisia. Lisäksi samaan viitehintaryhmään sisällytettävien
lääkevalmisteiden tulee olla lääkemuodoltaan toisiaan vastaavia ja pakkauskooltaan toisiaan läheisesti
vastaavia. Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä pakkauskokojen
vastaavuudesta.
Viitehintaryhmään, johon ei ryhmää muodostettaessa sisälly kaupan olevaa korvattavaa
rinnakkaisvalmistetta, ei sovelleta 22, 22 b ja 23 §:ää. (9.12.2016/1 100)
18 a § (9.12.2016/1100)
Poikkeavan viitehintaryhmän määräytymisperusteet
Poikkeava viitehintaryhmä muodostetaan tilanteessa, jossa 18 §:n mukaisesti muodostettavaan
viitehintaryhmään sisältyy lääkevalmiste, jolle myyntilupaviranomainen on myöntänyt toisen
lääketieteellisen käytön perusteella rinnakkaisvalmisteista merkittävästi poikkeavan käyttöaiheen ja josta
myyntiluvan haltija on tehnyt 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen. Poikkeavaan viitehintaryhmään
sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään viitehintaryhmästä, joka on muodostettu rinnakkaistuontivalmisteen
tai rinnakkaisjakeluvalmisteen perusteella.
Myyntiluvan haltijan on ilmoitettava lääkkeiden hintalautakunnalle lääkevalmisteen merkittävästi
poikkeavasta käyttöaiheesta viimeistään 38 päivää ennen sen viitehintakauden alkamista, jolloin valmiste
ensimmäisen kerran sisällytetään viitehintaryhmään. Ilmoitukseen on liitettävä selvitys merkittävästi
poikkeavasta käyttöaiheesta ja sen myyntiosuudesta lääkevalmisteen korvattavasta kokonaismyynnistä sekä
selvitys siitä, että rinnakkaisvalmisteelle ei ole voitu hyväksyä kyseistä käyttöaihetta.
19 § (5.12.2008/802)
Viitehinnan määräytymisperusteet
Kullekin viitehintaryhmälle määritellään korvauksen perusteena oleva viitehinta, joka määräytyy
myyntiluvan haltijoiden 20 §:ssä tarkoitettujen hintailmoitusten perusteella.
Viitehinta lasketaan edullisimman viitehintaryhmään sisällytettävän lääkevalmisteen arvonlisäverollisesta
vähittäishinnasta. Arvonlisäverollinen vähittäishinta on lääkelain 58 §:ssä tarkoitetun lääketaksan mukainen
hinta ilman apteekin toimitusmaksua. V iitehinta määräytyy siten, että edullisimman lääkevalmisteen
arvonlisäverolliseen vähittäishintaan lisätään 0,50 euroa. (9.12.2016/1 100)
Edellä 2 momentissa tarkoitettuna edullisimpana lääkevalmisteena pidetään lääkevalmistetta, josta on tehty
lääkelain 27 §:ssä tarkoitettu ilmoitus lääkevalmisteen kauppaan tulemisesta viimeistään 38 päivää ennen
viitehintakauden alkamista, joka on kaupan hintailmoituksen ajankohtana ja josta on tehty tämän luvun 20
§:n mukainen hintailmoitus. (20.3.2015/252)
20 § (5.12.2008/802)
Hintailmoitusmenettely
Myyntiluvan haltijan on ilmoitettava hintailmoitusmenettelyyn kuuluvan lääkevalmisteen tukkuhinta
lääkkeiden hintalautakunnalle ( hintailmoitus ). Hintailmoitusmenettelyyn kuuluvat lääkevalmisteet
määritellään lääkkeiden hintalautakunnan julkaisemassa luettelossa, joka perustuu Lääkealan turvallisuus- ja
kehittämiskeskuksen julkaisemaan lääkelain 57 c §:ssä tarkoitettuun luetteloon keskenään vaihtokelpoisista
lääkevalmisteista. Lääkkeiden hintalautakunnan on julkaistava hintailmoitusmenettelyn piiriin kuuluvien
valmisteiden luettelo viimeistään 30 päivää ennen viitehintakauden alkamista. Hintailmoitusmenettely
koskee:
1) lääkevalmistetta, joka hintailmoituksen tekemiselle säädettynä aikana kuuluu viitehintaryhmään;
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 24/1032) lääkevalmistetta, joka sisältyy Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen ylläpitämään lääkelain 57 c
§:ssä tarkoitettuun luetteloon keskenään vaihtokelpoisista lääkevalmisteista ja jolla on hintalautakunnan
vahvistama korvattavuus ja kohtuullinen tukkuhinta ja jonka kanssa samaan keskenään vaihtokelpoisten
valmisteiden ryhmään kuuluu vähintään yksi rinnakkaisvalmiste, rinnakkaistuontivalmiste tai
rinnakkaisjakeluvalmiste; (9.12.2016/1 100)
3) lääkevalmistetta, jonka korvattavuus määräytyy viitehintaryhmän lakatessa tämän lain 24 §:n perusteella.
(16.10.2009/788)
Hintailmoitus on tehtävä, kun lääkkeiden hintalautakunta on julkaissut hintailmoitusmenettelyn piiriin
kuuluvien lääkevalmisteiden luettelon. Hintailmoitus on tehtävä viimeistään 21 päivää ennen
viitehintakauden alkua. Jos myyntiluvan haltija ei tee hintailmoitusta säädetyssä määräajassa,
lääkevalmisteen korvattavuus päättyy viitehintakauden alkaessa.
Hintailmoituksessa myyntiluvan haltijan on ilmoitettava lääkevalmisteen viitehintakauden alkaessa voimassa
oleva tukkuhinta. Ilmoitettava tukkuhinta ei saa ylittää valmisteelle määriteltyä enimmäistukkuhintaa taikka
valmisteelle vahvistettua kohtuullista korvausperusteeksi hyväksyttyä tukkuhintaa. Lisäksi myyntiluvan
haltijan on hintailmoituksessa ilmoitettava lääkevalmisteen kaupanolosta hintailmoituksen ajankohtana ja
viitehintakaudella. (20.3.2015/252)
21 § (5.12.2008/802)
Päätös viitehintaryhmistä, viitehinnasta ja lääkevalmisteen sisällyttämisestä viitehintaryhmään
Lääkkeiden hintalautakunta vahvistaa lääkevalmisteiden viitehintaryhmät, viitehintaryhmille asetettavat
viitehinnat ja viitehintaryhmiin sisällytettävät valmisteet vuosineljänneksittäin. Kukin vuosineljännes
muodostaa viitehintakauden.
Päätös on tehtävä viimeistään seitsemän päivää ennen viitehintakauden alkua. Päätös tulee voimaan
vuosineljänneksen alusta ja se on voimassa vuosineljänneksen loppuun. Päätettäessä lääkevalmisteen
sisällyttämisestä viitehintaryhmään kullekin valmisteelle vahvistetaan viitehintakauden alkaessa voimassa
oleva tukkuhinta ja arvonlisäverollinen vähittäishinta.
Viitehintaryhmälle vahvistettu viitehinta on voimassa muuttumattomana koko viitehintakauden.
22 § (5.12.2008/802)
Viitehintaryhmään sisällytettävän valmisteen korvattavuus ja enimmäistukkuhinta
Sen lisäksi, mitä 21 §:ssä säädetään, viitehintaryhmään sisällytettävälle valmisteelle on vahvistettava
korvattavuus ja enimmäistukkuhinta, jos valmiste ei päätöksentekohetkellä kuulu viitehintaryhmään.
Lääkevalmisteelle määritelty korvattavuus ja enimmäistukkuhinta ovat voimassa niin kauan kuin valmiste
kuuluu yhtäjaksoisesti viitehintaryhmään.
Viitehintaryhmään sisällytettävän lääkevalmisteen korvattavuus määritellään sen laajuiseksi kuin se on
viitehintaryhmään sisällytettäessä.
Viitehintaryhmään sisällytettävän valmisteen enimmäistukkuhinta on sama kuin valmisteelle vahvistettu
kohtuullinen tukkuhinta silloin, kun valmiste sisällytetään viitehintaryhmään.
22 a § (9.12.2016/1100)
Viitehintaryhmään sisältyvien lääkevalmisteiden enimmäistukkuhinta ja korvattavuus erityistilanteissa
Lääkevalmisteen korvattavuus ja kohtuullinen tukkuhinta määräytyvät kulloinkin voimassa olevan
korvattavuutta ja tukkuhintaa koskevan päätöksen perusteella viitehintaryhmään sisällyttämisestä huolimatta,
mikäli viitehintaryhmään ei sisälly kaupan olevaa korvattavaa rinnakkaisvalmistetta ryhmää
muodostettaessa. Tässä tilanteessa lääkevalmisteelle vahvistettu kohtuullinen tukkuhinta vastaa tässä laissa
säädettyä viitehintajärjestelmän mukaista enimmäistukkuhintaa.
Lääkevalmisteen korvattavuuden jatkuminen edellyttää, että myyntiluvan haltija hakee uudelleen
korvattavuutta ja tukkuhintaa siten kuin 4–6 ja 8 §:ssä säädetään. Lisäksi korvattavuuden jatkuminen
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 25/103edellyttää, että myyntiluvan haltija tekee hintailmoituksen 20 §:ssä säädetyllä tavalla.
22 b § (9.12.2016/1100)
Viitehintajärjestelmään sisältyvien lääkevalmisteiden enimmäistukkuhinnan alentaminen ja rajoitetun korvattavuuden
uudelleen arviointi
Lääkkeiden hintalautakunta alentaa viitehintaryhmään sisältyvien lääkevalmisteiden vahvistettuja
enimmäistukkuhintoja viitehintaryhmän perustamista seuraavan neljännen viitehintakauden alkaessa.
Enimmäistukkuhintojen alentaminen koskee lääkevalmisteita, joiden enimmäistukkuhinta on korkeampi kuin
viitehintaryhmään sisällytetyn rinnakkaisvalmisteen korkein vahvistettu enimmäistukkuhinta. Näiden
valmisteiden enimmäistukkuhinta vahvistetaan vastaamaan korkeinta viitehintaryhmään kuuluvalle
rinnakkaisvalmisteelle vahvistettua enimmäistukkuhintaa. Samassa yhteydessä lääkkeiden hintalautakunta
arvioi uudelleen viitehintaryhmään sisältyvien rajoitetusti korvattavien lääkevalmisteiden korvattavuuden
laajuuden. Korvattavuuden rajoitus voidaan poistaa, jos 6 tai 9 §:ssä tarkoitettuja edellytyksiä
korvattavuuden rajoittamiselle ei enää ole.
23 § (5.12.2008/802)
Korvattavuuden hakeminen viitehintajärjestelmässä
Myyntiluvan haltijan on haettava lääkevalmisteelle korvattavuutta, jos myyntiluvan haltija haluaa
viitehintaryhmään sisällytettäväksi lääkevalmisteen, jolla ei ole hintalautakunnan hyväksymää korvattavuutta
ja sen vahvistamaa kohtuullista tukkuhintaa. Korvattavuutta on haettava myös, jos viitehintaryhmään
sisällytettävälle valmisteelle taikka viitehintaryhmään kuuluvalle valmisteelle hyväksyttyä korvattavuutta
halutaan laajentaa.
Lääkevalmisteen perus- ja erityiskorvattavuuden hakemiseen sovelletaan, mitä 4 ja 8 §:ssä säädetään
lääkevalmisteen korvattavuudesta. Korvattavuutta haettaessa myyntiluvan haltijan tulee esittää ehdotus
valmisteelle vahvistettavasta enimmäistukkuhinnasta. (9.12.2016/1 100)
Lääkevalmisteen korvattavuuden vahvistamiseen sovelletaan, mitä 5, 6 ja 9 §:ssä säädetään perus- ja
erityiskorvattavuuden vahvistamisesta. Lääkevalmisteen enimmäistukkuhinta vahvistetaan enintään samaan
viitehintaryhmään kuuluvan vastaavan valmisteen enimmäistukkuhintaa vastaavaksi. (20.3.2015/252)
Päätös valmisteen sisällyttämisestä viitehintaryhmään sekä valmisteen korvattavuudesta ja
enimmäistukkuhinnasta tulee voimaan päätöksentekoa seuraavan toisen kuukauden alussa, jollei päätöksessä
toisin määrätä. Päätöksen voimaantuloajankohdasta määrättäessä on otettava huomioon päätöksen
toimeenpanon edellyttämä aika. Päätös on voimassa niin kauan kuin valmiste kuuluu yhtäjaksoisesti
viitehintaryhmään. (20.3.2015/252)
Mitä 1–4 momentissa säädetään, koskee vain tilannetta, jossa lääkevalmisteelle haetaan korvattavuutta
viitehintajärjestelmässä ja voimassa olevaan viitehintaryhmään on ryhmää muodostettaessa sisältynyt
vähintään yksi kaupan oleva korvattava rinnakkaisvalmiste. (9.12.2016/1 100)
24 § (5.12.2008/802)
Viitehintaryhmän lakkaaminen
Viitehintaryhmä lakkaa ilman erillistä päätöstä, jos sille säädetyt edellytykset eivät täyty . Jos
viitehintaryhmän edellytykset lakkaavat kesken viitehintakauden, viitehintaryhmä ja sille määritelty
viitehinta ovat kuitenkin voimassa kyseisen viitehintakauden loppuun.
Sen estämättä, mitä 22 ja 23 §:ssä säädetään, viitehintakauden päättyessä ryhmään kuuluneiden
lääkevalmisteiden korvattavuuden ja enimmäistukkuhinnan voimassaolo jatkuu viitehintaryhmän
lakkaamisesta huolimatta samassa laajuudessa enintään yhden vuoden viitehintakauden päättymisestä.
Korvattavuuden jatkumisen edellytyksenä on kuitenkin, että valmisteen myyntiluvan haltija tekee 20 §:ssä
säädetyn hintailmoituksen.
Mitä 2 momentissa säädetään, koskee vain tilannetta, jossa viitehintaryhmään on ryhmää muodostettaessa
sisältynyt vähintään yksi kaupan oleva korvattava rinnakkaisvalmiste. (9.12.2016/1 100)
Erityiset säännökset
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 26/10325 § (5.12.2008/802)
Hakemusten käsittelyaika
Lääkkeiden hintalautakunnan päätös myyntiluvan saaneen lääkevalmisteen korvausperusteeksi vahvistetusta
kohtuullisesta tukkuhinnasta ja lääkevalmisteen peruskorvattavuudesta sekä lääkevalmisteen
erityiskorvattavuudesta on toimitettava hakijalle 180 päivän kuluessa hakemuksen saapumisesta. Jos
ratkaistavana on aikaisemmin vahvistetun tukkuhinnan korottaminen ilman lääkevalmisteen korvattavuutta
koskevan asian ratkaisemista, päätös on toimitettava hakijalle 90 päivän kuluessa hakemuksen saapumisesta.
Jos hakemuksen tueksi esitettävät tiedot ovat riittämättömät, lautakunta tai tarvittaessa lautakunnan johtaja
keskeyttää hakemuksen käsittelyn ja ilmoittaa viipymättä hakijalle, mitä yksilöityjä lisätietoja edellytetään.
Lopullinen päätös on tällöin toimitettava hakijalle 180 päivän kuluessa lisäselvityksen vastaanottamisesta.
Jos ratkaistavana on aikaisemmin vahvistetun tukkuhinnan korottaminen ilman lääkevalmisteen
korvattavuutta koskevan asian ratkaisemista, lopullinen päätös on toimitettava hakijalle 90 päivän kuluessa
lisäselvityksen vastaanottamisesta.
Lääkkeiden hintalautakunta voi pidentää käsittelyaikaa 60 päivällä, jos hinnankorotushakemuksia on
poikkeuksellisen paljon. Lautakunnan puheenjohtaja voi tarvittaessa päättää pidennetystä käsittelyajasta.
Jos korkein hallinto-oikeus on oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetun lain (808/2019) 13 luvun
ylimääräistä muutoksenhakua koskevien säännösten nojalla palauttanut myyntiluvallista lääkevalmistetta
koskevan lääkkeiden hintalautakunnan lääkevalmisteen korvattavuutta tai kohtuullista tukkuhintaa koskevan
päätöksen uudelleen käsiteltäväksi, päätös on toimitettava hakijalle 1 momentissa säädetyssä määräajassa.
Määräaika alkaa kulua siitä, kun lääkkeiden hintalautakunta on saanut korkeimman hallinto-oikeuden
päätöksen tiedoksi. (5.7.2019/836)
26 § (5.7.2019/836)
Muutoksenhaku lääkkeiden hintalautakunnan päätökseen
Lääkkeiden hintalautakunnan päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta valittamalla korkeimpaan
hallinto-oikeuteen siten kuin oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa säädetään. Lääkkeiden
hintalautakunnan antamaa päätöstä on muutoksenhausta huolimatta noudatettava, kunnes asia on
lainvoimaisella päätöksellä ratkaistu.
27 § (5.12.2008/802)
Luettelo korvattavista lääkkeistä
Rajoitetusti peruskorvattava lääkevalmiste, erityiskorvattava lääkevalmiste ja kliininen ravintovalmiste tulee
sisällyttää korvattavien lääkkeiden luetteloon, kun lääkkeiden hintalautakunta on hyväksynyt sen
korvattavaksi valmisteeksi. Lääkkeiden hintalautakunnan tulee viimeistään kunkin kuukauden viimeisenä
päivänä ilmoittaa Kansaneläkelaitokselle rajoitetusti peruskorvattavien lääkevalmisteiden, erityiskorvattavien
lääkevalmisteiden sekä kliinisten ravintovalmisteiden korvattavuuksissa tapahtuneista muutoksista.
Kansaneläkelaitos pitää sairauksittain luetteloa rajoitetusti peruskorvattavista lääkevalmisteista,
erityiskorvattavista lääkeaineista ja -valmisteista sekä korvattavista kliinisistä ravintovalmisteista.
28 § (5.12.2008/802)
Asetuksenantovaltuus
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä lääkkeiden hintalautakunnasta ja sen yhteydessä
toimivasta asiantuntijaryhmästä, päätöksentekomenettelystä, hintalautakunnalle tehtävästä hakemuksesta ja
hintailmoituksesta, Kansaneläkelaitoksen ja asiantuntijaryhmän lausunnon antamisesta sekä asian käsittelystä
lääkkeiden hintalautakunnassa.
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä hakemusmenettelystä,
hakijasta sekä hakemukseen ja hintailmoitukseen liitettävistä selvityksistä sekä lääkkeiden hintalautakunnalle
tehtävästä ilmoituksesta.
III OSA
PÄIVÄRAHAETUUDET
7 luku
Päivärahaetuuksien saamisen yleiset edellytykset
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 27/1031 § (12.4.2019/535)
Oikeus sairauspäivärahaan vuositulon perusteella
Vakuutetulla on oikeus sairauspäivärahaan vuositulojen perusteella, jos hänen 1 1 luvun 2 §:ssä tarkoitetut
vuositulonsa ovat vähintään 1 264 euroa.
Vuositulon määrä tarkistetaan työntekijän eläkelain 96 §:n 1 momentissa tarkoitetulla palkkakertoimella. Jos
vuositulon määrä nousee tarkistuksen yhteydessä yli täysien eurojen, jätetään yli menevä osa lukuun
ottamatta.
2 § (12.4.2019/535)
2 § on kumottu L:lla 12.4.2019/535 .
3 § (12.4.2019/535)
Oikeus vähimmäismääräiseen päivärahaetuuteen
Vakuutetulla on oikeus saada sairauspäiväraha vähimmäismääräisen päivärahaetuuden suuruisena , jos
hänellä ei ole oikeutta sairauspäivärahaan vuositulojen perusteella taikka päiväraha jäisi vähimmäismääräistä
päivärahaetuutta pienemmäksi.
Vakuutetulla on oikeus saada vanhempainpäiväraha ja erityishoitoraha vähimmäismääräisen
päivärahaetuuden suuruisena, jos etuus jäisi vuositulojen perusteella vähimmäismääräistä päivärahaetuutta
pienemmäksi.
4 §
Työnantajan oikeus päivärahaetuuteen
Työnantajalle maksetaan päivärahaetuus siltä osin kuin vakuutetulla on työsuhteen perusteella oikeus palkan
tai sitä vastaavan korvauksen saamiseen sairauspoissaolon taikka raskaus-, erityisraskaus- tai
vanhempainvapaan ajalta ja kun työsuhteen ehdoissa on sovittu päivärahaetuuden taikka sen osan
suorittamisesta vakuutetun sijasta työnantajalle. Päivärahaetuutta ei makseta vakuutetulle samalta ajalta
palkkaa vastaavalta osalta. (14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Työnantajalle maksetaan päivärahaetuus siltä osin kuin vakuutetulla on työsuhteen perusteella oikeus palkan
tai sitä vastaavan korvauksen saamiseen sairauspoissaolon, äitiys-, isyys-, vanhempainvapaan tai osittaisen
vanhempainvapaan ajalta ja kun työsuhteen ehdoissa on sovittu päivärahaetuuden taikka sen osan
suorittamisesta vakuutetun sijasta työnantajalle. Päivärahaetuutta ei makseta vakuutetulle samalta ajalta
palkkaa vastaavalta osalta. (26.6.2009/532)
Työnantajalle maksetaan päivärahaetuus siltä osin kuin työnantaja on maksanut vakuutetulle palkkaa
työkyvyttömyysajalta työsuhteen perusteella ja työkyvyttömyys johtuu ihmisen elimien, kudoksien ja solujen
lääketieteellisestä käytöstä annetun lain (101/2001)  mukaisesta elin-, kudos- tai solusiirtoa varten tehdystä
luovutuksesta. Päivärahaetuutta ei makseta vakuutetulle samalta ajalta palkkaa vastaavalta osalta.
(24.6.2010/655)
Päivärahaetuus:
1) jaetaan työnantajille niiden maksamien palkkojen suhteessa silloin, jos vakuutetulla on samanaikaisesti
useita työnantajia;
2) jaetaan yrittäjän eläkelain tai maatalousyrittäjien eläkelain mukaan vakuutetulle henkilölle ja hänen
työnantajalleen näiden eläkelakien mukaan vahvistetun työtulon ja työnantajan maksaman palkan suhteessa,
jos vakuutettu työskentelee samanaikaisesti yrittäjän eläkelain mukaisena yrittäjänä, maatalousyrittäjän
eläkelain mukaisena maatalousyrittäjänä tai apurahansaajana sekä muun työnantajan palveluksessa.
(19.12.2008/994)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 28/103Osasairauspäiväraha maksetaan työnantajalle, jos vakuutettu työsuhteen perusteella saa täyttä palkkaa ja jos
työsuhteen ehdoissa on sovittu osasairauspäivärahan suorittamisesta vakuutetun sijasta työnantajalle. Jos
osasairauspäiväraha on suurempi kuin työnantajan maksama täysi palkka, maksetaan osasairauspäiväraha
täyden palkan ylittävältä osalta työntekijälle. Mitä 1 ja 3 momentissa säädetään, ei sovelleta
osasairauspäivärahan maksamiseen. (13.12.2013/972)
Mitä edellä on säädetty työnantajasta ja työsuhteesta, sovelletaan myös silloin, kun vakuutetulla on oikeus
keskeyttää luottamustoimensa hoitaminen työkyvyttömyyden, raskauden tai synnytyksen taikka lapsen
hoidon vuoksi ja saada tältä ajalta luottamustoimen palkkiota. (28.12.2018/1319)
5 §
Päivärahaetuuspäivät
Päivärahaetuus maksetaan jokaiselta 1 luvun 4 §:n 5 kohdassa tarkoitetulta arkipäivältä, ellei tästä laista
muuta johdu.
8 luku
Sairauspäiväraha ja osasairauspäiväraha (8.6.2006/459)
1 §
Sairauspäiväraha
Sairauspäivärahaa maksetaan työkyvyttömyyden aiheuttaman ansionmenetyksen korvaamiseksi.
Mitä tässä laissa säädetään sairauspäivärahasta, koskee soveltuvin osin myös 1 luvun 4 §:n 6 kohdassa
tarkoitettua luovutuspäivärahaa. (21.12.2016/1228)
3–4 momentit on kumottu L:lla 12.4.2019/535 .
1 a § (21.12.2016/1228)
Tartuntatautipäiväraha
Tartuntatautipäivärahaa maksetaan ansionmenetyksen korvaamiseksi vakuutetulle, joka tartuntataudin
leviämisen estämiseksi on määrätty olemaan poissa ansiotyöstään, eristettäväksi tai karanteeniin.
Tartuntatautipäivärahaa maksetaan myös lapsen huoltajalle, jos alle 16-vuotias lapsi on edellä mainitusta
syystä määrätty pidettäväksi kotona ja huoltaja on sen vuoksi estynyt tekemästä ansiotyötään.
Tartuntatautipäiväraha maksetaan työnantajalle siltä osin kuin työntekijällä on työsuhteen perusteella oikeus
palkan tai sitä vastaavan korvauksen saamiseen ajalta, jolloin työntekijä on tartuntataudin leviämisen
estämiseksi määrätty olemaan poissa ansiotyöstään, eristettäväksi tai karanteeniin ja kun työsuhteen ehdoissa
on sovittu päivärahan tai sen osan maksamisesta työnantajalle. T artuntatautipäivärahaa ei makseta
työntekijälle samalta ajalta palkkaa vastaavalta osalta.
Jos tartuntatautipäivärahasta ei muuta erikseen säädetä, siihen sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään
sairauspäivärahasta. T artuntatautipäivärahaan ei kuitenkaan sovelleta sairauspäivärahaa koskevia 7 luvun 1 ja
3 §:n, tämän luvun 1, 2, 4, 4 a ja 5 a §:n, 6 §:n 2 momentin ja 7–10 §:n, 1 1 luvun 1, 2, 5–8, 10 ja 14 §:n sekä
12 luvun 2–4, 6–8 sekä 1 1 ja 12 §:n säännöksiä. (12.4.2019/535)
Poiketen siitä, mitä 1 momentissa säädetään, tartuntatautipäivärahaa maksetaan ansionmenetyksen
korvaamiseksi, jos vakuutetulla on luotettavasti todettu covid-19-tartunta ja ansiotyöhön osallistuminen ei
ole suositeltavaa tartunnan leviämisen riskin takia. T artuntatautipäivärahaa maksetaan myös lapsen
huoltajalle, jos alle 16-vuotiaalla lapsella on luotettavasti todettu covid-19-tartunta ja lapsen
varhaiskasvatukseen tai oppilaitokseen meneminen ei ole suositeltavaa tartunnan leviämisen riskin takia ja
huoltaja on tämän vuoksi estynyt tekemästä ansiotyötään. T artuntatautipäiväraha maksetaan työnantajalle
siltä osin kuin työntekijällä on työsuhteen perusteella oikeus palkan tai sitä vastaavan korvauksen saamiseen
mainitulta ansiotyöstä poissaoloajalta. (25.2.2022/139)
L:lla 139/2022  lisätty 4 momentti on väliaikaisesti voimassa 28.2.2022–30.6.2022.
Mitä tässä laissa säädetään tartuntatautilain mukaisesta tartuntatautipäivärahasta, sovelletaan myös 4
momentin mukaiseen tartuntatautipäivärahaan. (25.2.2022/139)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 29/103L:lla 139/2022  lisätty 5 momentti on väliaikaisesti voimassa 28.2.2022–30.6.2022.
2 §
Vakuutetun ikä
Sairauspäivärahaan on oikeus jokaisella 16–67-vuotiaalla Suomessa asuvalla vakuutetulla, jos sairauden
aiheuttama työkyvyttömyys on alkanut vakuutetun täytettyä 16 vuotta. Päivärahaa voidaan maksaa enintään
sen kalenterikuukauden loppuun, jonka aikana vakuutettu täyttää 68 vuotta.
Jos sairauden aiheuttama työkyvyttömyys on alkanut vakuutetun täytettyä 15 vuotta ja sairaus jatkuu
edelleen hänen täytettyään 16 vuotta, vakuutetulla on oikeus saada sairauspäivärahaa viimeksi mainitun
ikärajan ylittävältä työkyvyttömyysajalta enintään sen kalenterikuukauden loppuun, jota seuraavan
kuukauden aikana työkyvyttömyys tulee jatkuneeksi yhden vuoden.
3 § (30.12.2015/1658)
3 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1658 .
4 §
Työkyvyttömyys
Vakuutetulla on oikeus sairauspäivärahaan ajalta, jona hän on estynyt tekemästä työtään sairaudesta johtuvan
työkyvyttömyyden vuoksi.
Työkyvyttömyydellä tarkoitetaan sellaista sairaudesta johtuvaa tilaa, jonka kestäessä vakuutettu on sairauden
edelleen jatkuessa kykenemätön tekemään tavallista työtään tai työtä, joka on siihen läheisesti verrattavaa.
4 a § (22.8.2014/678)
Opiskelijan sairauspäiväraha
Sen estämättä, mitä 4 §:ssä säädetään, opiskelija voi sairauspäivärahakauden aikana opiskella vähäisessä
määrässä.
5 § (22.8.2014/678)
Sairauspäivärahan maksamisen rajoitukset
Sairauspäivärahaa ei makseta vakuutetulle, joka on:
1) suorittamassa hänelle tuomittua vankeusrangaistusta vankeuslain (767/2005) 4 luvun 1 §:ssä  tarkoitetussa
vankilassa lukuun ottamatta sakon muuntorangaistusta; tai
2) varusmiespalveluksessa vakinaisessa väessä, varusmiespalvelusta vastaavassa vapaaehtoisessa
asepalveluksessa, aseettomana, reserviläisenä tai varareserviin kuuluvana puolustusvoimien palveluksessa
taikka siviilipalveluksessa.
5 a § (3.12.2021/1075)
Työkyvyn arviointia koskeva lausunto
Työterveyshuollon on arvioitava työntekijän jäljellä oleva työkyky , ja työnantajan on selvitettävä yhdessä
työntekijän ja työterveyshuollon kanssa työntekijän mahdollisuudet jatkaa työssä ennen kuin työntekijälle on
maksettu sairauspäivärahaa enimmäisaikaan laskettavilta 90 arkipäivältä.
Työterveyshuollon on lisäksi tarvittaessa arvioitava työntekijän jäljellä oleva työkyky , ja työnantajan on
tarvittaessa selvitettävä yhdessä työntekijän ja työterveyshuollon kanssa työntekijän mahdollisuudet jatkaa
työssä ennen kuin työntekijälle on maksettu sairauspäivärahaa enimmäisaikaan laskettavilta 150 tai 230
arkipäivältä.
Työntekijän on toimitettava Kansaneläkelaitokselle työterveyshuoltolain (1383/2001) 12 §:n  1 momentin 5 a
kohdassa tarkoitettu lausunto työntekijän jäljellä olevasta työkyvystä ja työssä jatkamismahdollisuuksista
viimeistään silloin, kun sairauspäivärahaa on maksettu enimmäisaikaan laskettavilta 90 arkipäivältä.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 30/103Jos lausuntoa ei ole toimitettu Kansaneläkelaitokselle 3 momentissa säädetyssä määräajassa, työntekijän
sairauspäivärahan maksaminen keskeytetään. Sairauspäivärahan maksamista ei kuitenkaan keskeytetä, jos
lausunnon toimittamatta jättäminen ei johdu työntekijästä tai jos keskeyttäminen olisi muutoin ilmeisen
kohtuutonta.
Kansaneläkelaitoksen tulee tarvittaessa varmistaa, että työntekijän työssä jatkamismahdollisuudet on
selvitetty viimeistään silloin, kun sairauspäivärahaa on maksettu enimmäisaikaan laskettavilta 90
arkipäivältä.
Jos työntekijän jäljellä oleva työkyky ja hänen mahdollisuutensa jatkaa työssä on selvitetty 2 momentissa
tarkoitetulla tavalla:
1) myöhemmin kuin silloin, kun sairauspäivärahaa on maksettu enimmäisaikaan laskettavilta 90 arkipäivältä,
mutta aiemmin kuin silloin, kun sairauspäivärahaa on maksettu enimmäisaikaan laskettavilta 150
arkipäivältä, hänen on toimitettava Kansaneläkelaitokselle työterveyshuoltolain 12 §:n 1 momentin 5 a
kohdassa tarkoitettu lausunto hänen jäljellä olevasta työkyvystään ja työssä jatkamismahdollisuuksistaan
viimeistään silloin, kun sairauspäivärahaa on maksettu enimmäisaikaan laskettavilta 150 arkipäivältä;
2) myöhemmin kuin silloin, kun sairauspäivärahaa on maksettu enimmäisaikaan laskettavilta 150
arkipäivältä, hänen on toimitettava Kansaneläkelaitokselle työterveyshuoltolain 12 §:n 1 momentin 5 a
kohdassa tarkoitettu lausunto jäljellä olevasta työkyvystään ja työssä jatkamismahdollisuuksistaan
viimeistään silloin, kun sairauspäivärahaa on maksettu enimmäisaikaan laskettavilta 230 arkipäivältä.
6 § (12.4.2019/535)
Sairauspäivärahan estävät etuudet
Sairauspäivärahaan ei ole oikeutta vakuutetulla, joka saa:
1) Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain mukaista
kuntoutusrahaa;
2) työeläkelakien mukaista kuntoutusrahaa, osakuntoutusrahaa tai kuntoutusavustuksena maksettavaa
kuntoutusrahaa;
3) työtapaturma- ja ammattitautilain, maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilain,
liikennevakuutuslain (460/2016) , sotilasvammalain (404/1948) , sotilastapaturman ja palvelussairauden
korvaamisesta annetun lain (1521/2016)  tai tapaturman ja palvelussairauden korvaamisesta
kriisinhallintatehtävässä annetun lain (1522/2016)  kuntoutusta koskevien säännösten perusteella
ansionmenetyskorvausta;
4) kansaneläkelain (568/2007)  tai työeläkelakien mukaista vanhuuseläkettä tai varhennettua vanhuuseläkettä;
5) työeläkelakien mukaista osa-aikaeläkettä;
6) takuueläkkeestä annetun lain (703/2010) 7 §:n  1 momentin 1 kohdan tai 2 momentin 1 kohdan mukaista
takuueläkettä;
7) kansanedustajan eläkkeestä ja sopeutumisrahasta annetun lain mukaista sopeutumiseläkettä tai
sopeutumisrahaa.
2 momentti on kumottu L:lla 14.1.2022/28 , joka tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos vakuutetun äitiysrahakausi on alkanut aikaisemmin kuin 30 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa,
hänellä ei ole oikeutta sairauspäivärahaan kyseiseltä ajalta.
Edellä 1 momentin 4–7 kohdassa tarkoitettua eläkettä, kansaneläkelain 12 §:n 1 momentin nojalla
myönnettyä työkyvyttömyyseläkettä, työeläkelakien mukaista täyttä työkyvyttömyyseläkettä, työuraeläkettä
tai osittaista varhennettua vanhuuseläkettä saavalla 68 vuotta nuoremmalla vakuutetulla on kuitenkin oikeus
sairauspäivärahaan, jos hän eläkkeelle siirtymisensä jälkeen on työssä ja tulee työkyvyttömäksi työhön, jota
hän eläkkeellä ollessaan välittömästi ennen työkyvyttömyyden alkamista on tehnyt. Sairauspäivärahan määrä
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 31/103lasketaan tällöin eläkkeellä oloajan palkka- ja yrittäjätulon perusteella siten kuin 1 1 luvussa säädetään ottaen
huomioon 12 luvun 2 §:n säännökset.
7 § (26.6.2009/532)
Omavastuuaika
Sairauspäivärahaa tai osasairauspäivärahaa maksetaan työkyvyttömyyden ajalta lukuun ottamatta
työkyvyttömyyden alkamispäivää ja yhdeksää sitä lähinnä seuraavaa arkipäivää.
Jos vakuutetun työkyvyttömyys alkaa saman sairauden perusteella uudelleen 30 päivän kuluessa siitä
päivästä, jolta viimeksi maksettiin sairauspäivärahaa tai osasairauspäivärahaa, sairauspäiväraha tai
osasairauspäiväraha maksetaan työkyvyttömyyden alkamispäivää seuraavasta arkipäivästä.
Jos sairauspäivärahaan tai osasairauspäivärahaan oikeuttava työkyvyttömyys alkaa tai jatkuu välittömästi sitä
edeltäneen kuntoutusrahan jälkeen, sairauspäivärahaan tai osasairauspäivärahaan ei sovelleta 1 ja 2
momentissa säädettyä omavastuuaikaa.
4 momentti on kumottu L:lla 28.12.2018/1319 .
8 §
Sairauspäivärahan enimmäisaika
Sairauspäivärahan enimmäisaika täyttyy sen kalenterikuukauden lopussa, jota seuraavan kuukauden aikana
sairauspäivärahapäivien määrä nousisi 300 arkipäivään. Kansaneläkelaitos tekee päätöksen enimmäisajasta,
vaikka vakuutetun työkyvyttömyys päättyisi jo sen kalenterikuukauden aikana, jonka lopussa enimmäisaika
edellä säädetyin tavoin täyttyisi. Jos työkyvyttömyys myöhemmin jatkuu saman sairauden perusteella,
vakuutetulle voidaan myöntää sairauspäivärahaa vain enimmäisajan päättymiskuukauden loppuun.
Sairauspäivärahan enimmäisaikaa laskettaessa otetaan huomioon kaikki sairauspäivärahapäivät kahden
edeltäneen vuoden ajalta sellaisen työkyvyttömyyden alkamisesta, johon sovelletaan 7 §:n 1 momentissa
tarkoitettua omavastuuaikaa. Jos vakuutettu on ollut yhtäjaksoisesti työkykyinen 12 kuukauden ajan, tätä
edeltäneitä sairauspäivärahapäiviä ei oteta huomioon laskettaessa enimmäisaikaa.
Enimmäisaikaa laskettaessa otetaan huomioon myös päivät, joilta sairauspäivärahaa ei ole maksettu 5 §:ssä
säädettyjen maksamisrajoitusten tai 5 a §:ssä säädetyn maksamisen keskeytyksen vuoksi tai sen vuoksi, että:
1) vakuutetun työtulojen määrä on jäänyt alle 7 luvun 1 §:n 1 momentissa säädetyn vähimmäismäärän;
2) vakuutetulla on oikeus työkyvyttömyyden vuoksi muun lain perusteella sairauspäivärahaa suurempaan
ansionmenetyskorvaukseen;
3) vakuutetulle on suoritettu samalta ajalta vanhempainpäivärahaa; tai
4) hakemus sairauspäivärahan saamiseksi on myöhästynyt.
(30.12.2015/1658)
9 §
Sairauspäiväraha enimmäisajan jälkeen
Vakuutetulla on 8 §:ssä tarkoitetun enimmäisajan täytyttyä oikeus sairauspäivärahaan uudelleen saman
sairauden perusteella vasta, kun hän on enimmäisajan päättymisen jälkeen ollut yhtäjaksoisesti työkykyinen
12 kuukauden ajan. Edellytyksenä on, että mainittuun ajanjaksoon ei sisälly 7 §:n 1 momentissa tarkoitettua
omavastuuaikaa pitempää työkyvyttömyysaikaa.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun työkykyisyysaikaan rinnastetaan aika, jolta vakuutettu on saanut
Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain, työtapaturma- ja
ammattitautilain, maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilain tai työeläkelakien mukaista
kuntoutusrahaa, osakuntoutusrahaa tai kuntoutusavustuksena maksettavaa kuntoutusrahaa taikka
ansionmenetyskorvausta liikennevakuutuslain, sotilasvammalain, sotilastapaturman ja palvelussairauden
korvaamisesta annetun lain tai tapaturman ja palvelussairauden korvaamisesta kriisinhallintatehtävässä
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 32/103annetun lain kuntoutusta koskevien säännösten nojalla tai jona vakuutettu on ollut työttömänä työnhakijana
työ- ja elinkeinotoimistossa taikka osallistunut julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain
(916/2012)  mukaiseen palveluun tai mainitun lain 6 luvussa tarkoitettuun opiskeluun. T yökykyisyysaikaan
rinnastetaan myös aika, jona vakuutettu on ollut oikeutettu työttömyysturvalain mukaiseen etuuteen
työttömyysturvalain 3 luvun 3 §:n 3 momentin nojalla. (12.4.2019/535)
Sen estämättä, mitä 2 momentissa säädetään, työkykyisyysaikaan rinnastetaan aika, jonka vakuutettu on
enimmäisajan täytyttyä ja työkyvyttömyyseläkkeellä ollessaan ollut yhtäjaksoisesti työssä 12 kuukautta
ennen uuden työkyvyttömyyden alkamista.
Vakuutetulla on oikeus sairauspäivärahaan enimmäisajan täyttymisestä huolimatta, jos hän tulee
työkyvyttömäksi uuden sairauden takia. Uutena sairautena pidetään sairautta, joka ei ole aiheuttanut
työkyvyttömyyttä aikaisempana enimmäisaikana ja jonka ei voida katsoa liittyvän aikaisempaan
työkyvyttömyyteen.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, vakuutetulla on oikeus sairauspäivärahaan saman sairauden
perusteella enimmäisajan päättymisen jälkeen, jos hän palaa ansiotyöhön ja sairaus uusiutuu työssäolon
jatkuttua yhtäjaksoisesti vähintään 30 päivää. Sairauspäivärahaa maksetaan tällöin tämän luvun 7 §:ssä
säädettyjä omavastuuaikoja noudattaen yhdessä tai useammassa jaksossa yhteensä enintään 50 arkipäivältä.
(21.12.2010/1247)
SotilastapaturmaL 1211/1990  on kumottu L:lla sotilastapaturman ja palvelussairauden korvaamisesta
1521/2016 .
10 § (22.12.2005/1113)
Yrittäjän oikeus sairauspäivärahaan omavastuuajalta
Sen estämättä, mitä 7 §:n 1 momentissa säädetään, vakuutetulle, jolla on työkyvyttömyyden alkaessa
voimassa yrittäjän eläkelaissa tarkoitettua eläketurvaa koskeva vakuutus, maksetaan omavastuuajan
korvauksena sairauspäivärahaa työkyvyttömyyden ajalta, lukuun ottamatta työkyvyttömyyden
alkamispäivää, 7 §:n 1 momentin mukaisen omavastuuajan päättymiseen asti. (28.12.2017/1 135)
Edellä 1 momentissa tarkoitettu sairauspäiväraha määräytyy yrittäjän eläkelain mukaisen työtulon perusteella
siten kuin tämän lain 1 1 luvun 4 §:ssä säädetään. (12.4.2019/535)
Sairauspäivärahaa, joka maksetaan yrittäjälle omavastuuajan korvauksena, ei lueta 8 §:n mukaiseen
sairauspäivärahan enimmäisaikaan, eikä siihen sovelleta 7 luvun 4 §:ää, 8 luvun 7 §:n 2 momenttia tai 15
luvun 10 §:ää.
Yrittäjälle 1 momentin perusteella maksettavaan sairauspäivärahaan sovelletaan, mitä tässä laissa muualla
säädetään sairauspäivärahasta, jollei 1–3 momentista muuta johdu.
5 momentti on kumottu L:lla 21.12.2010/1246 .
11 § (26.6.2009/532)
Oikeus osasairauspäivärahaan
Osasairauspäiväraha on tarkoitettu tukemaan 4 §:n mukaisesti työkyvyttömän 16–67-vuotiaan vakuutetun
pysymistä työelämässä ja paluuta kokoaikaiseen työhön.
Työntekijällä tai yrittäjällä, joka on 4 §:n mukaisesti työkyvytön, on oikeus osasairauspäivärahaan 7 §:ssä
tarkoitetun omavastuuajan jälkeen tai osasairauspäivärahaa välittömästi edeltäneen sairauspäivärahan tai
kuntoutusrahan jälkeen tässä pykälässä säädettyjen edellytysten täyttyessä.
Osasairauspäivärahaoikeuden edellytyksenä on, että vakuutettu pystyy terveyttään ja toipumistaan
vaarantamatta hoitamaan osan työtehtävistään. Lisäksi edellytetään, että vakuutetun työaika on ennen
osasairauspäivärahakautta tai sitä välittömästi edeltänyttä sairauspäiväraha- tai kuntoutusrahakautta ollut
kokoaikatyön mukainen ja että hän on sopinut työnsä tekemisestä osa-aikaisesti siten, että työaika vähentyy
vähintään 40 prosenttia ja enintään 60 prosenttia aiemmasta. Sopimuksen osa-aikatyöstä on oltava voimassa
koko osasairauspäivärahakauden. Yrittäjän oikeus osasairauspäivärahaan edellyttää, että omassa yrityksessä
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 33/103tehty työ vähenee vähintään 40 prosenttia ja enintään 60 prosenttia aiemmasta osasairauspäivärahakauden
ajaksi. Osasairauspäivärahan myöntämisen edellytyksenä on lisäksi, että osa-aikatyöskentely on suunniteltu
kestämään yhdenjaksoisesti vähintään 12 arkipäivää. (13.12.2013/972)
Kokoaikatyöllä tarkoitetaan ansiotyötä, jossa työntekijän työaika on asianomaisella alalla normaalisti
sovellettavan kokoaikaisen työntekijän säännöllisen työajan pituinen. Jos alalla ei ole työehtosopimusta,
vertailu tehdään työaikalain (872/2019) 3 luvussa  tarkoitettuun, lakiin perustuvaan säännölliseen työaikaan.
Jos työntekijä työskentelee samanaikaisesti kahdessa tai useammassa osa-aikaisessa työsuhteessa,
työskentelyä pidetään kokoaikaisena, jos yhteenlaskettu työaika on vähintään 35 tuntia viikossa.
(5.7.2019/882)
Jos vakuutettu, jolla ei ole 4 momentissa tarkoitettua kokoaikaista työsuhdetta ja joka ei ole 1 luvun 4 §:n 9
kohdassa tarkoitettu yrittäjä, työskentelee samanaikaisesti kahdessa tai useammassa työsuhteessa,
osasairauspäivärahan myöntämisen edellytyksenä on, että työntekijä sopii työnantajiensa kanssa työn
tekemisestä osa-aikaisena siten, että kokonaistyöaika vähentyy yhteensä 3 momentissa tarkoitetulla tavalla.
(13.12.2013/972)
Jos vakuutetun oikeus osasairauspäivärahaan päättyy kesken osasairauspäivärahakauden sairauden,
työsuhteen päättymisen tai muun vastaavan syyn vuoksi, vakuutetulla on oikeus sairauspäivärahaan ilman 7
§:ssä tarkoitettua omavastuuaikaa, jos sairauspäivärahan saamisen muut edellytykset täyttyvät.
12 § (13.12.2013/972)
Osasairauspäivärahan maksaminen
Osasairauspäivärahaa maksetaan enintään 120 arkipäivältä. Osasairauspäivärahan enimmäisaikaa
laskettaessa otetaan huomioon kaikki osasairauspäivärahapäivät kahden edeltäneen vuoden ajalta.
Osasairauspäivärahan enimmäisaikaa laskettaessa otetaan kuitenkin huomioon myös päivät, joilta
osasairauspäivärahaa ei ole maksettu sen vuoksi, että vakuutetulle on samalta ajalta maksettu
vanhempainpäivärahaa. Jos vakuutettu on ollut yhtäjaksoisesti työkykyinen 12 kuukauden ajan, tätä
edeltäneitä osasairauspäivärahapäiviä ei oteta osasairauspäivärahan enimmäisaikaa laskettaessa huomioon.
13 § (26.6.2009/532)
Muut osasairauspäivärahaan sovellettavat säännökset
Jos osasairauspäivärahasta ei muuta erikseen säädetä, siihen sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään
sairauspäivärahasta.
Osasairauspäivärahaan ei kuitenkaan sovelleta sairauspäivärahaa koskevaa 1 1 luvun 8 §:ää. (12.4.2019/535)
9 luku (14.1.2022/28)
Vanhempainpäivärahat
1 § (14.1.2022/28)
Oikeus raskausrahaan
Vakuutetulla, jonka raskaus on kestänyt vähintään 154 päivää, on oikeus saada raskausrahaa.
L:lla 28/2022  muutettu 1 § tulee voimaan 1.8.2022.
2 § (14.1.2022/28)
Raskausrahakausi
Raskausrahaa maksetaan enintään 40 arkipäivän yhtäjaksoiselta kaudelta ( raskausrahakausi ) tulevalle
äidille. Raskausrahakausi alkaa vakuutetun hakemuksen perusteella aikaisintaan 30 arkipäivää ja viimeistään
14 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa. Raskausrahakausi alkaa kuitenkin aina viimeistään raskauden
päättymistä seuraavasta arkipäivästä.
L:lla 28/2022  muutettu 2 § tulee voimaan 1.8.2022.
3 § (14.1.2022/28)
Oikeus erityisraskausrahaan
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 34/103Raskaana olevalla vakuutetulla, joka on ansiotyössä tai omassa työssä lukuun ottamatta omassa
kotitaloudessa tehtävää työtä, on oikeus erityisraskausrahaan, jos hänen työtehtäviinsä tai työoloihinsa
liittyvä kemiallinen aine, säteily tai tarttuva tauti taikka muu vastaava seikka vaarantaa hänen tai sikiön
terveyden. V altioneuvoston asetuksella säädetään, milloin vakuutetun työtehtävien tai työpaikan olosuhteiden
voidaan arvioida vaarantavan vakuutetun tai sikiön terveyden edellä mainituissa tilanteissa, sekä siitä, mitä
selvityksiä vakuutetun on esitettävä haettaessa erityisraskausrahaa.
Erityisraskausrahan maksamisen edellytyksenä on, että vakuutettu on työkykyinen ja ettei hänelle voida
järjestää muuta työtä työsopimuslain (55/2001) 2 luvun 3 §:n  2 momentin tai merityösopimuslain (756/201 1)
2 luvun 3 §:n  2 momentin mukaisesti ja vakuutettu joutuu tämän vuoksi olemaan poissa työstä. Lisäksi
edellytyksenä on, että vakuutettu ei ole muussakaan ansiotyössä eikä omassa työssä lukuun ottamatta omassa
kotitaloudessa suoritettavaa työtä.
L:lla 28/2022  muutettu 3 § tulee voimaan 1.8.2022.
4 § (14.1.2022/28)
Erityisraskausrahakausi
Erityisraskausrahaa maksetaan ajalta, jonka vakuutettu on työtehtäviinsä tai työoloihinsa liittyvän
vaaratekijän vuoksi estynyt tekemästä työtään, kuitenkin enintään siihen saakka, kun vakuutetun oikeus
raskausrahaan alkaa. Jos raskaus keskeytyy ennen raskausrahakauden alkamista, erityisraskausrahaa
suoritetaan raskauden keskeytymiseen saakka.
Jos erityisraskausrahaan oikeutetun vakuutetun työnantaja järjestää vakuutetulle erityisraskausrahakauden
aikana työsopimuslain 2 luvun 3 §:n 2 momentissa tai merityösopimuslain 2 luvun 3 §:n 2 momentissa
tarkoitetulla tavalla muuta työtä, eikä tämä työ vaaranna vakuutetun tai sikiön terveyttä tämän luvun 3 §:n 1
momentissa tarkoitetulla tavalla, erityisraskausrahaa ei makseta työpäiviltä. Erityisraskausrahaa ei makseta
työpäiviltä myöskään sellaiselle vakuutetulle, joka erityisraskausrahakauden aikana tekee omaa työtä lukuun
ottamatta omassa kotitaloudessa tehtävää työtä.
L:lla 28/2022  muutettu 4 § tulee voimaan 1.8.2022.
5 § (14.1.2022/28)
Oikeus vanhempainrahaan
Oikeus vanhempainrahaan on lapsen vanhemmalla, joka on lapsen huoltaja.
Lisäksi vanhempainrahaan on oikeus enintään neljän kuukauden ajan lapsen syntymästä lukien vakuutetulla,
joka on tunnustanut vanhemmuuden äitiyslain (253/2018)  tai isyyslain (11/2015)  mukaisesti.
Vakuutetulla, joka adoptoi muun kuin aviopuolisonsa lapsen, on oikeus vanhempainrahaan, jos hän on
ottanut lapsen hoitoonsa adoptiotarkoituksessa ja hänelle on myönnetty adoptiolupa niissä tilanteissa, joissa
lupa adoptiolain (22/2012)  mukaan edellytetään.
Jos lapsen vanhempainrahaan oikeutetut vanhemmat tai toinen vanhemmista kuolee, lapsen hoidosta
vastaavalla vakuutetulla on oikeus käyttämättä oleviin vanhempainrahapäiviin.
L:lla 28/2022  muutettu 5 § tulee voimaan 1.8.2022.
6 § (14.1.2022/28)
Vanhempainrahapäivien lukumäärä
Vanhempainrahaa maksetaan lapsen syntymän ja adoption perusteella yhteensä enintään 320 arkipäivältä.
Jos lapsia syntyy tai adoptiolapsia otetaan hoitoon samalla kertaa yhtä useampi, vanhempainrahaa maksetaan
lisää 84 arkipäivää yhtä useampaa lasta kohti. Jos raskausrahakausi on lapsen ennenaikaisen syntymisen
vuoksi alkanut aikaisemmin kuin 30 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa, vanhempainrahaa maksetaan
lisää niin monelta arkipäivältä kuin raskausrahakausi on alkanut 30 arkipäivää aikaisemmalta ajalta.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 35/103Jos oikeus vanhempainrahaan alkaa sen jälkeen, kun yksi vuotta täyttänyt lapsi on muuttanut Suomeen,
vanhempainrahaa maksetaan puolet 1 ja 2 momentissa säädetystä päivien lukumäärästä. Mitä edellä
säädetään, sovelletaan myös, jos ulkomailla adoptiotarkoituksessa hoitoon otetun lapsen hoitoonottamisesta
on kulunut yli yksi vuosi lapsen muuttaessa Suomeen.
Kummallakin vanhemmalla on oikeus käyttää puolet 1–3 momentissa tarkoitetuista vanhempainrahapäivistä.
Jos lapsella on vain yksi vakuutettu vanhempi tai toisella vanhemmalla ei 5 §:n 1 momentin tai 10 §:n 2
momentin nojalla ole oikeutta saada vanhempainrahaa, vanhempainrahaan oikeutetulle vanhemmalle
voidaan maksaa kaikki edellä tarkoitetut vanhempainrahapäivät. Jos vanhempi on sairauden tai vamman
vuoksi pysyvästi tai pitkäaikaisesti kykenemätön hoitamaan lasta, voidaan toiselle vanhemmalle maksaa
kaikki edellä tarkoitetut vanhempainrahapäivät.
Vanhemman oikeus käyttää 4 momentin mukaisesti toisen vanhemman vanhempainrahapäiviä päättyy , jos
toinen vanhempi itse tulee oikeutetuksi vanhempainrahaan. Jos ensin mainitulle vanhemmalle on jo maksettu
vanhempainrahaa, toisella vanhemmalla on oikeus vanhempainrahaan vain siltä osin kuin
vanhempainrahapäiviä on jäljellä.
L:lla 28/2022  muutettu 6 § tulee voimaan 1.8.2022.
7 § (14.1.2022/28)
Vanhempainrahapäivien luovuttaminen
Vanhempainrahaan oikeutettu vanhempi voi luovuttaa yhteensä enintään 63 vanhempainrahapäivää
vakuutetulle, joka on lapsen toinen vanhempi, lapsen huoltaja taikka luovuttavan vanhemman tai toisen
vanhemman aviopuoliso. A viopuolisoon rinnastetaan vakuutettu, joka jatkuvasti elää vanhemman kanssa
yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa.
Edellä 6 §:n 2 momentissa tarkoitetut vanhempainrahan lisäpäivät voi luovuttaa kokonaisuudessaan 1
momentissa tarkoitetulle vakuutetulle. Jos vanhempainrahapäivien lukumäärä perustuu 6 §:n 3 momenttiin,
vanhempainrahapäiviä voi luovuttaa 1 momentissa tarkoitetulle vakuutetulle yhteensä enintään 32. Jos
vanhemmalla on 6 §:n 4 momentin mukaisesti oikeus käyttää myös toiselle vanhemmalle kiintiöidyt
vanhempainrahapäivät, näistä vanhempainrahapäivistä voi luovuttaa 1 momentissa tarkoitetulle vakuutetulle
enintään 63.
Vanhempainrahapäivien luovuttamisesta ilmoitetaan Kansaneläkelaitokselle. Ilmoituksen
vanhempainrahapäivien luovuttamisesta voi perua siihen saakka, kunnes luovutetut päivät on käytetty .
Luovutettuihin vanhempainrahapäiviin sovelletaan, mitä muualla tässä laissa säädetään vanhempainrahasta.
L:lla 28/2022  muutettu 7 § tulee voimaan 1.8.2022.
8 § (14.1.2022/28)
Vanhempainrahapäivien käyttäminen
Vanhempainrahaa maksetaan ajalta, jona vakuutettu hoitaa lasta. V anhempainrahaa voidaan maksaa lapsen
syntymästä lukien. Raskausrahan saajalle vanhempainrahaa voidaan kuitenkin maksaa välittömästi
raskausrahakauden päättymisen jälkeen. V anhempainrahapäiviä voi käyttää siihen saakka, kunnes lapsi
täyttää kaksi vuotta.
Vakuutetulle, joka adoptoi muun kuin aviopuolisonsa lapsen, voidaan maksaa vanhempainrahaa lapsen
hoitoon ottamisesta lukien siihen saakka, kunnes lapsen hoitoon ottamisesta on kulunut kaksi vuotta. Jos
kyseessä on lastensuojelulain (417/2007)  nojalla huostaanotetun ja sijaishuollon toimena perhehoitoon jo
aiemmin sijoitetun lapsen adoptio taikka yksityisesti sijoitetun lapsen adoptio, tarkoitetaan lapsen hoitoon
ottamisen ajankohdalla sitä ajankohtaa, jolloin lapsi on sijoitettu adoptionhakijan luokse lastensuojelulain 40
§:n tai 81 §:n nojalla.
Vanhempainrahaa tai raskaus- ja vanhempainrahaa maksetaan samalta ajalta saman lapsen perusteella vain
yhdelle vakuutetulle. Tästä poiketen vanhempainrahaa tai raskaus- ja vanhempainrahaa voidaan kuitenkin
maksaa vakuutetuille samalta ajalta saman lapsen perusteella enintään 18 arkipäivältä. Jos lapsia syntyy tai
adoptoidaan samalla kertaa yhtä useampi, vanhempainrahaa tai raskaus- ja vanhempainrahaa voidaan maksaa
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 36/103vakuutetuille samalta ajalta samojen lasten perusteella edellä todetun lisäksi enintään 90 arkipäivältä yhtä
useampaa lasta kohti.
Jos synnyttänyt vanhempi ei hoida lasta, lasta hoitavalla vakuutetulla on poiketen siitä, mitä 3 momentissa
säädetään, oikeus saada vanhempainrahaa samalta ajalta kuin synnyttäneelle vanhemmalle maksetaan 9 §:n
perusteella raskaus- ja vanhempainrahaa edellyttäen, että tämä ei asu synnyttäneen vanhemman kanssa
yhteisessä taloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa.
Jos raskaus on kestänyt vähintään 154 päivää ja lapsi syntyy kuolleena tai jos lapsi kuolee myöhemmin
ennen kahden vuoden ikää, vanhempainrahaa voidaan maksaa kummallekin vanhemmalle enintään 24
arkipäivältä välittömästi lapsen kuolinpäivän jälkeen. V anhempainrahaa maksetaan kuitenkin enintään niin
monelta päivältä kuin vanhemman vanhempainrahapäiviä on jäljellä. Mitä 3 momentissa säädetään
vanhempainpäivärahan maksamisen rajoituksista, ei sovelleta tämän momentin mukaisissa tilanteissa.
L:lla 28/2022  muutettu 8 § tulee voimaan 1.8.2022.
9 § (14.1.2022/28)
Raskaussuojeludirektiivin mukainen oikeus vanhempainpäivärahaan
Sen estämättä, mitä muualla tässä luvussa säädetään, raskaana olevalla ja synnyttäneellä vanhemmalla, jonka
raskaus on kestänyt vähintään 154 päivää, on oikeus saada raskaus- ja vanhempainrahaa yhtäjaksoisesti
vähintään 105 arkipäivän ajalta.
L:lla 28/2022  muutettu 9 § tulee voimaan 1.8.2022.
10 § (14.1.2022/28)
Vanhempainpäivärahan saamisen esteet
Vanhempainpäivärahaan ei ole oikeutta siltä ajalta, kun vakuutettu on ansiotyössä tai muussa omassa työssä
lukuun ottamatta omassa kotitaloudessa tehtävää työtä tai päätoimista opiskelua. V anhempainpäivärahaan ei
ole oikeutta lakisääteisen vuosiloman tai muiden palkallisten vapaapäivien ajalta lukuun ottamatta
työsopimuslain mukaista raskaus-, erityisraskaus- tai vanhempainvapaata, jonka ajalta työantajalla on 7
luvun 4 §:n mukainen oikeus etuuteen. Ansiotyössä olemisena ei pidetä vanhemman toimimista kuntalain 69
§:ssä tarkoitettuna luottamushenkilönä lukuun ottamatta mainitun lain 80 §:ssä tarkoitettuja päätoimisia ja
osa-aikaisia luottamushenkilöitä. Ansiotyössä olemisena ei myöskään pidetä omaishoidon tuesta annetun lain
(937/2005)  mukaisena omaishoitajana tai perhehoitolaissa (263/2015)  tarkoitettuna toimeksiantosopimuksen
kunnan kanssa tehneenä perhehoitajana toimimista.
Vanhempainpäivärahaan ei ole oikeutta siltä ajalta, jona vakuutettu on suorittamassa hänelle tuomittua
vankeusrangaistusta vankeuslain 4 luvun 1 §:ssä tarkoitetussa vankilassa lukuun ottamatta sakon
muuntorangaistusta.
L:lla 28/2022  muutettu 10 § tulee voimaan 1.8.2022.
11 § (14.1.2022/28)
Vanhempainrahan maksaminen osittaisena
Sen estämättä, mitä 10 §:n 1 momentissa säädetään, vanhempainraha voidaan maksaa osittaisena, jos
vanhempi hoitaa lasta osapäiväisesti tehden samaan aikaan osa-aikatyötä. V anhempainrahan osittaisen
maksamisen edellytyksenä on, että vanhempi on sopinut työnantajansa kanssa osa-aikatyöstä.
Vanhempainraha maksetaan osittaisena, jos päivittäinen työaika on enintään viisi tuntia.
Yrittäjälle vanhempainraha voidaan maksaa osittaisena, jos hän hoitaa lasta osapäiväisesti ja hänen
päivittäinen työaikansa on enintään viisi tuntia.
Jos vanhempi työskentelee useassa työsuhteessa taikka palkkatyössä ja yrittäjänä, vanhempainrahan
maksaminen osittaisena edellyttää, että päivittäinen työaika on yhteensä enintään viisi tuntia.
Sen estämättä, mitä 8 §:n 3 momentissa säädetään vanhempainrahan maksamisesta samalta ajalta,
vanhempainraha voidaan maksaa vakuutetuille osittaisena samalta päivältä saman lapsen perusteella. Mitä 6
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 37/103§:ssä säädetään vanhempainrahapäivien lukumäärästä, sovelletaan tämän pykälän mukaisesti maksettuun
vanhempainrahaan siten, että osittaisena maksettu vanhempainrahapäivä vastaa puolikasta
vanhempainrahapäivää.
L:lla 28/2022  muutettu 1 1 § tulee voimaan 1.8.2022.
L:lla 28/2022  muutettu 9 luku tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
9 luku
Vanhempainpäivärahat
1 §
Oikeus vanhempainpäivärahaan
Vakuutetulla on oikeus vanhempainpäivärahaan edellyttäen, että hän on ollut tämän lain mukaisesti
vakuutettu Suomessa vähintään 180 päivää välittömästi ennen laskettua synnytysaikaa tai ennen 1 1 §:ssä
tarkoitetun lapsen sijoittamista vakuutetun luokse. Suomessa vakuutettuna olon aikaan rinnastetaan aika
vakuutettuna toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai sellaisessa valtiossa, jossa sovelletaan unionin
lainsäädäntöä. (30.12.2013/1 197)
Vanhempainpäivärahaa koskevia säännöksiä sovelletaan isään ja muuhun vakuutettuun, joka on avioliitossa
lapsen äidin kanssa eikä asu välien rikkoutumisen vuoksi hänestä erillään. Lisäksi vanhempainpäivärahaa
koskevia säännöksiä sovelletaan vakuutettuun, joka jatkuvasti elää lapsen äidin kanssa yhteisessä taloudessa
avioliitonomaisissa olosuhteissa, ei kuitenkaan vakuutettuun, joka jatkuvasti elää adoptiovanhemman kanssa
yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa. Adoptiovanhemman ja hänen aviopuolisonsa
vanhempainpäivärahasta säädetään 1 1, 12 ja 12 a §:ssä. (13.1.2017/6)
Mitä tässä laissa säädetään isästä, sovelletaan myös vakuutettuun, johon 2 momentin nojalla sovelletaan
vanhempainpäivärahaa koskevia säännöksiä. Jos lapsella on biologinen äiti ja adoptioäiti, jotka ovat tai ovat
olleet keskenään avioliitossa, lapsen äidillä tarkoitetaan tässä laissa lapsen biologista äitiä. (13.1.2017/6)
2 § (28.12.2018/1319)
Äitiysraha
Vakuutetulla, jonka raskaus on kestänyt vähintään 154 päivää, on oikeus saada raskauden ja synnytyksen
perusteella äitiysrahaa.
3 §
Äitiysrahakausi
Äitiysrahaa maksetaan 105 arkipäivältä. Oikeus äitiysrahaan alkaa aikaisintaan 50 arkipäivää ja viimeistään
30 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa. Jos raskaus on päättynyt aikaisemmin kuin 30 arkipäivää ennen
laskettua synnytysaikaa, oikeus äitiysrahaan alkaa raskauden päättymistä seuraavana arkipäivänä ja päättyy ,
kun etuutta on maksettu 105 arkipäivältä.
Äitiysrahan maksaminen varhennettuna 31–50 arkipäivältä ennen laskettua synnytysaikaa edellyttää, ettei
vakuutettu ole tuona aikana ansiotyössä tai muussa omassa työssä lukuun ottamatta omassa kotitaloudessa
tehtävää työtä. Ansiotyössä olemisena ei pidetä vanhemman toimimista kuntalain 69 §:ssä tarkoitettuna
luottamushenkilönä lukuun ottamatta mainitun lain 80 §:ssä tarkoitettuja päätoimisia ja osa-aikaisia
luottamushenkilöitä. (28.12.2018/1319)
4 §
Erityisäitiysraha
Raskaana olevalla vakuutetulla, joka on ansiotyössä tai omassa työssä lukuun ottamatta omassa
kotitaloudessa tehtävää työtä, on oikeus erityisäitiysrahaan, jos hänen työtehtäviinsä tai työoloihinsa liittyvä
kemiallinen aine, säteily tai tarttuva tauti taikka muu vastaava seikka vaarantaa hänen tai sikiön terveyden.
Valtioneuvoston asetuksella säädetään, milloin vakuutetun työtehtävien tai työpaikan olosuhteiden voidaan
arvioida vaarantavan vakuutetun tai sikiön terveyden edellä mainituissa tilanteissa, sekä siitä, mitä
selvityksiä vakuutetun on esitettävä haettaessa erityisäitiysrahaa.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 38/103Erityisäitiysrahan maksamisen edellytyksenä on, että vakuutettu on työkykyinen ja ettei hänelle voida
järjestää muuta työtä siten kuin työsopimuslain (55/2001) 2 luvun 3 §:n  2 momentissa tai
merityösopimuslain (756/201 1) 2 luvun 3 §:n  2 momentissa tarkoitetaan ja vakuutettu joutuu tämän vuoksi
olemaan poissa työstä. Lisäksi edellytetään, että vakuutettu ei ole muussakaan ansiotyössä eikä omassa
työssä lukuun ottamatta omassa kotitaloudessa suoritettavaa työtä. (17.6.201 1/766)
Mitä äitiysrahasta säädetään, koskee soveltuvin osin myös erityisäitiysrahaa.
5 §
Erityisäitiysrahakausi
Erityisäitiysrahaa maksetaan ajalta, jonka vakuutettu on työtehtäviinsä tai työoloihinsa liittyvän vaaratekijän
vuoksi estynyt tekemästä työtään, kuitenkin enintään siihen saakka, kun vakuutetun oikeus äitiysrahaan
alkaa. Jos raskaus keskeytyy ennen äitiysrahakauden alkamista, erityisäitiysrahaa suoritetaan raskauden
keskeytymiseen saakka.
Jos erityisäitiysrahaan oikeutetun vakuutetun työnantaja järjestää vakuutetulle erityisäitiysrahakauden aikana
työsopimuslain 2 luvun 3 §:n 2 momentissa tai merityösopimuslain 2 luvun 3 §:n 2 momentissa tarkoitetulla
tavalla muuta työtä, eikä tämä työ vaaranna vakuutetun tai sikiön terveyttä tämän luvun 4 §:n 1 momentissa
tarkoitetulla tavalla, erityisäitiysrahaa ei makseta työpäiviltä. Erityisäitiysrahaa ei makseta työpäiviltä
myöskään sellaiselle vakuutetulle, joka erityisäitiysrahakauden aikana tekee omaa työtä lukuun ottamatta
omassa kotitaloudessa tehtävää työtä. (17.6.201 1/766)
6 §
Isyysraha
Isyysrahaan on oikeus lapsen isällä, joka osallistuu vanhempainpäivärahaan oikeuttavan lapsen hoitoon eikä
ole tänä aikana ansiotyössä tai muussa omassa työssä lukuun ottamatta omassa kotitaloudessa suoritettavaa
työtä. Isyysrahaan on kuitenkin oikeus opiskelijalla, jos hänen voidaan katsoa opintotukilain mukaisen
opintorahan saamisesta huolimatta osallistuvan lapsensa hoitoon. Ansiotyössä olemisena ei pidetä
vakuutetun toimimista kuntalain 69 §:ssä tarkoitettuna luottamushenkilönä lukuun ottamatta mainitun lain 80
§:ssä tarkoitettuja päätoimisia ja osa-aikaisia luottamushenkilöitä. (28.12.2018/1319)
Lapsen isällä on lapsen hoidosta vastatessaan 1 §:n 2 momentista poiketen oikeus isyysrahaan, vaikka lapsen
äiti ja isä eivät elä yhteisessä taloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa. (13.1.2017/6)
7 § (28.12.2018/1319)
Isyysrahakausi
Isyysrahaa maksetaan yhteensä enintään 54 arkipäivältä, kuitenkin siten, että äitiys- ja
vanhempainrahakaudella isyysrahaa maksetaan yhteensä enintään 18 arkipäivältä. Äitiys- ja
vanhempainrahakaudella maksettava isyysraha voidaan jakaa enintään neljään jaksoon. Äitiys- ja
vanhempainrahakauden ulkopuolella maksettava isyysraha voidaan jakaa enintään kahteen jaksoon. Oikeus
isyysrahaan jatkuu, kunnes lapsi täyttää kaksi vuotta tai adoptiolapsen hoitoon ottamisesta on kulunut kaksi
vuotta.
Jos samalla kertaa syntyy tai adoptoidaan yhtä useampi lapsi, pidennetään isyysrahakautta 18 arkipäivällä
kutakin yhtä useampaa lasta kohti. Isyysrahaa maksetaan kuitenkin yhteensä enintään 105 arkipäivältä. Tässä
momentissa tarkoitetut isyysrahapäivät voi käyttää äitiys- ja vanhempainrahakaudella ottaen kuitenkin
huomioon, mitä 1 momentissa on säädetty isyysrahajaksojen määrästä.
Isyysrahaa maksetaan uuden lapsen syntymään tai adoptioon perustuvalla äitiys- ja vanhempainrahakaudella
aikaisemman tai aikaisempien lasten perusteella enintään 24 arkipäivältä. Tällöin aikaisemman lapsen tai
aikaisempien lasten syntymään tai adoptioon perustuvat isyysrahapäivät on pidettävä yhdessä jaksossa.
Jos lapsen äidille on maksettu vanhempainrahaa 10 §:n 5 momentin perusteella, on isyysrahaan oikeus vain
siltä osin kuin 10 §:n 5 momentin mukaisia vanhempainrahapäiviä on jäljellä. Kuitenkin, jos vakuutettu on
tullut oikeutetuksi isyysrahaan isyyden vahvistamisen tai adoption perusteella sen jälkeen, kun äidille on jo
maksettu vanhempainrahaa 10 §:n 5 momentin perusteella, on vakuutetulla oikeus isyysrahapäiviin tämän
pykälän mukaisesti.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 39/1038 §
Vanhempainraha
Vanhempainrahaan on oikeus vanhempien sopimuksen mukaan joko lapsen äidillä tai isällä. Jos äiti ei
osallistu lapsen hoitoon, isällä on lapsen hoidosta vastatessaan 1 §:n 2 momentista poiketen oikeus
vanhempainrahaan, vaikka äiti ja isä eivät enää elä yhteisessä taloudessa. (13.1.2017/6)
Lapsen isällä on lapsen hoidosta vastatessaan 1 §:n 2 momentista poiketen oikeus vanhempainrahaan, vaikka
lapsen äiti ja isä eivät elä yhteisessä taloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa. Isän oikeus
vanhempainrahaan alkaa lapsen hoitoon ottamisesta. Jos isällä on oikeus vanhempainrahaan tämän
momentin nojalla, äidillä ei ole oikeutta vanhempainrahaan. (13.1.2017/6)
Vanhempainrahan maksaminen edellyttää, että äiti on käynyt lääkärin tai julkisen terveydenhuollon
palveluksessa olevan ja riittävän koulutuksen saaneen kätilön tai terveydenhoitajan suorittamassa
jälkitarkastuksessa terveydentilansa selvittämiseksi aikaisintaan 5 ja viimeistään 12 viikon kuluttua
synnytyksestä. Kansaneläkelaitos voi kuitenkin erityisestä syystä myöntää vanhempainrahan, vaikka
jälkitarkastusta ei ole tehty . Tarkemmat säännökset jälkitarkastuksesta annetaan valtioneuvoston asetuksella.
(21.5.2010/437)
Vanhempainrahaan ei ole oikeutta, jos lapsi on otettu lastensuojelulain (417/2007) 9 luvun  mukaisesti
huostaan tai 8 luvun mukaisesti päätetty sijoittaa kiireellisesti perhehoitoon tai laitoshuoltoon taikka järjestää
muulla tavoin hänen tarvitsemansa hoito ja huolto. V anhempainrahaa maksetaan kuitenkin sellaiselle lapsen
äidille tai isälle, joka huostaanotosta tai kiireellisestä sijoituksesta huolimatta osallistuu edelleen lapsen
hoitoon. (22.8.2014/678)
Lapsen äiti ja isä voivat sopia vanhempainrahakauden jakamisesta siten, että vanhempainraha voidaan
maksaa enintään kahdessa jaksossa kummallekin vanhemmalle. (22.8.2014/678)
9 §
Osittainen vanhempainraha
Äiti ja isä voivat keskenään sopimallaan tavalla jakaa käytettävissä olevan vanhempainrahaoikeuden siten,
että heillä molemmilla on samanaikaisesti oikeus osittaiseen vanhempainrahaan. Osittaisen vanhempainrahan
maksamisen edellytyksenä on, että äiti ja isä hoitavat lasta itse. Lisäksi edellytetään, että lapsen äiti ja isä
ovat kumpikin sopineet työnantajansa kanssa osa-aikatyöstä vanhempainrahakaudella siten, että kummankin
työaika ja palkka on vähintään 40 ja enintään 60 prosenttia alalla sovellettavasta kokoaikaisen työntekijän
enimmäistyöajasta ja kokoaikatyön palkasta. Sopimus osa-aikatyöstä on tehtävä kerrallaan vähintään kahden
kuukauden ajaksi.
Yrittäjän oikeus osittaiseen vanhempainrahaan edellyttää, että omassa yrityksessä tehty työ vähenee
vähintään 40 ja enintään 60 prosenttia aiemmasta vähintään kahden kuukauden ajaksi.
10 §
Vanhempainrahakausi
Vanhempainrahaa maksetaan enintään 158 arkipäivältä välittömästi äitiysrahakauden päättymisestä lukien,
jollei 2 tai 3 momentista muuta johdu. Äitiysrahakauden katsotaan päättyvän 75 arkipäivän kuluttua lapsen
todellisesta syntymäpäivästä, jos äidille ei ole maksettu äitiysrahaa. Jos äidillä ei ole
vanhempainpäivärahaoikeutta 1 §:n 1 momentissa säädetyn vakuuttamisedellytyksen puuttumisen vuoksi,
isän vanhempainrahakausi alkaa 75 arkipäivän kuluttua lapsen todellisesta syntymäpäivästä. (13.1.2017/6)
Jos äitiysrahakausi on lapsen ennenaikaisen syntymisen vuoksi alkanut aikaisemmin kuin 30 arkipäivää
ennen laskettua synnytysaikaa, vanhempainrahakautta pidennetään niin monella arkipäivällä kuin
äitiysrahakausi on alkanut 30 arkipäivää aikaisemmalta ajalta.
Vanhempainrahakautta pidennetään 60 arkipäivällä kutakin yhtä useampaa lasta kohti, jos samalla kertaa
syntyy useampia lapsia. Lapsen äiti tai isä voi pitää tässä momentissa tarkoitetun vanhempainrahakauden
pidennyksen myös kokonaan tai osittain jo äitiys- tai vanhempainrahakauden aikana. (22.8.2014/678)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 40/103Jos lapsen isällä on 8 §:n 2 momentin nojalla oikeus vanhempainrahaan jo äitiysrahakaudella,
vanhempainrahakautta pidennetään niin monella arkipäivällä kuin lapsen hoitoon ottamisesta on
äitiysrahakauden päättymiseen. (13.1.2017/6)
Äidin vanhempainrahakautta pidennetään hakemuksesta 54 arkipäivällä, jos 1–3 momentissa säädetyn
vanhempainrahakauden päättyessä ei ole 1 §:n 2 momentissa tai 6 §:n 2 momentissa tarkoitettua vakuutettua,
johon sovelletaan isyysrahaa koskevia säännöksiä. Kuitenkin, jos isyysrahaan oikeutetulle vakuutetulle on jo
maksettu isyysrahaa, on äidillä oikeus tässä momentissa tarkoitettuihin vanhempainrahapäiviin vain siltä osin
kuin isyysrahapäiviä olisi jäljellä. Äidin oikeus tässä momentissa tarkoitettuihin vanhempainrahapäiviin
päättyy , jos 1 §:n 2 momentissa tai 6 §:n 2 momentissa tarkoitettu vakuutettu tulee oikeutetuksi
isyysrahapäiviin. Jos samalla kertaa syntyy tai adoptoidaan yhtä useampi lapsi, pidennetään äidin
vanhempainrahakautta vastaavasti siten kuin 7 §:n 2 momentissa säädetään isyysrahakauden pidentämisestä.
(28.12.2018/1319)
10 a § (21.12.2012/903)
10 a § on kumottu L:lla 21.12.2012/903 .
11 § (28.12.2018/1319)
Adoptiovanhemman vanhempain- ja isyysraha
Adoptiovanhemman vanhempainrahaan ja osittaiseen vanhempainrahaan on oikeus vakuutetulla, joka on
ottanut hoitoonsa lapsen adoptiotarkoituksessa. Adoptiovanhemman vanhempainrahaan on oikeus
sopimuksen mukaan joko adoptiovanhemmalla tai vakuutetulla, joka on avioliitossa adoptiovanhemman
kanssa eikä asu välien rikkoutumisen vuoksi hänestä erillään. Oikeutta adoptiovanhemman
vanhempainrahaan ei kuitenkaan ole vakuutetulla, joka on ottanut lapsen adoptiolapsekseen ja on avioliitossa
adoptiolapsen vanhemman tai adoptiovanhemman kanssa.
Adoptiovanhemman vanhempainrahaan oikeutetulla adoptioisällä on oikeus isyysrahaan siten kuin 6 ja 7
§:ssä säädetään.
Jos kaksi adoptiovanhemman vanhempainrahaan oikeutettua adoptioisää tai adoptioäitiä ovat yhdessä
ottaneet lapsen adoptiolapsekseen, oikeus isyysrahaan on 2 momentista poiketen toisella
adoptiovanhemmista vanhempien sopimuksen mukaan. Jos kaksi adoptioisää tai kaksi adoptioäitiä eivät enää
ole avioliitossa tai asuvat välien rikkoutumisen vuoksi erillään, oikeus adoptiovanhemman
vanhempainrahaan on sillä adoptiovanhemmalla, joka vastaa lapsen hoidosta. Mitä 6 ja 7 §:ssä sekä 1 1 luvun
9 §:ssä säädetään isästä, sovelletaan myös isyysrahaan oikeutettuun adoptioäitiin.
Adoptiovanhemman vanhempainrahan tai osittaisen vanhempainrahan edellytyksenä on, että
adoptiovanhempi esittää lapsen hoitoon ottamisesta adoptiolaissa (22/2012)  tarkoitetun adoptioneuvonnan tai
kansainvälisen adoptiopalvelun antajan todistuksen. Jos lapsi adoptoidaan vieraasta valtiosta Suomeen ilman
palvelunantajaa, adoptiovanhemman vanhempainrahan tai osittaisen vanhempainrahan edellytyksenä on, että
hakijalle on myönnetty adoptiolupa adoptiolain 42 §:n mukaisesti ja hakija esittää selvityksen lapsen
adoptiosta ja hoitoon ottamisesta.
12 § (22.8.2014/678)
Adoptiovanhemman vanhempainrahakausi
Adoptiolapsen hoidon johdosta adoptiovanhemmalle tai hänen aviopuolisolleen maksetaan vanhempainrahaa
tai osittaista vanhempainrahaa enintään 233 arkipäivältä lapsen hoitoon ottamisesta lukien.
Vanhempainrahakautta pidennetään siten kuin 10 §:n 3 momentissa säädetään, jos samalla kertaa on otettu
hoidettaviksi useampia adoptiolapsia. Adoptioäidin vanhempainrahakautta pidennetään siten kuin 10 §:n 5
momentissa säädetään, jos tässä momentissa säädetyn vanhempainrahakauden päättyessä ei ole 1 §:n 2
momentissa, 6 §:n 2 momentissa tai 1 1 §:n 2 momentissa tarkoitettua vakuutettua, johon sovelletaan
isyysrahaa koskevia säännöksiä. (28.12.2018/1319)
Jos adoptiovanhemman vanhempainrahakaudella alkaa oikeus uuteen äitiys- tai vanhempainrahaan taikka
adoptiovanhemman vanhempainrahaan, edellisen vanhempainrahan maksaminen päättyy uuden äitiys- tai
vanhempainrahakauden tai adoptiovanhemman vanhempainrahakauden alkaessa.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 41/10312 a § (13.1.2017/6)
Vanhempain- ja isyysraha perheen sisäisessä adoptiossa
Sen estämättä, mitä 1 1 §:n 1 momentissa säädetään, vakuutetulla, joka on ottanut enintään vuoden ikäisen
lapsen adoptiolapsekseen ja on avioliitossa adoptiolapsen vanhemman kanssa eikä asu hänestä erillään välien
rikkoutumisen vuoksi, on oikeus vanhempainrahaan ja osittaiseen vanhempainrahaan edellyttäen, että
vakuutetulla ei ole saman lapsen perusteella oikeutta vanhempainrahaan tai adoptiovanhemman
vanhempainrahaan tämän luvun muiden säännösten nojalla. V anhempainrahaan perheen sisäisessä adoptiossa
sovelletaan, mitä 8–10 ja 13 §:ssä säädetään vanhempainrahasta.
Sen estämättä, mitä 1 1 §:n 2 momentissa säädetään, tämän pykälän 1 momentissa tarkoitetulla vakuutetulla
ei ole oikeutta isyysrahaan, jos hänen aviopuolisolleen on saman lapsen perusteella myönnetty isyysrahaa.
13 §
Äidin sairastuminen tai kuolema äitiys- tai vanhempainrahakaudella
Lapsen isällä on oikeus äitiysrahakaudella vanhempainrahaan, jos äiti on äitiysrahakauden aikana sairauden
johdosta kykenemätön hoitamaan lastaan. Isän oikeus vanhempainrahaan alkaa aikaisintaan silloin, kun äidin
sairaus jatkuu 8 luvun 7 §:n 1 momentissa säädetyn sairauspäivärahan omavastuuajan jälkeen.
Vanhempainrahaa voidaan maksaa isälle äitiysrahakaudelta enintään niin monelta arkipäivältä kuin
äitiysrahaa on jäänyt äidille maksamatta sellaisen sairauden vuoksi, jonka johdosta äiti on kykenemätön
hoitamaan lastaan. (22.8.2014/678)
Jos lapsen äiti kuolee äitiys- tai vanhempainrahakauden aikana, lasta hoitavalla ja lapsen huollosta
vastaavalla isällä on oikeus vanhempainrahaan. V anhempainrahaa voidaan suorittaa isälle enintään niin
monelta arkipäivältä kuin äitiys- tai vanhempainrahaa on jäänyt äidin kuoleman johdosta maksamatta. Jos
lapsen isä ei hoida lasta eikä vastaa tämän huollosta, vanhempainraha maksetaan muulle lapsen huollosta
vastaavalle vakuutetulle, johon tällöin sovelletaan, mitä tältä osin lapsen isästä säädetään.
Mitä tässä pykälässä säädetään äidistä ja isästä, sovelletaan myös adoptiovanhempiin. (13.1.2017/6)
14 §
Lapsen kuoleman tai lapsen adoptiolapseksi luovuttamisen vaikutus vanhempainpäivärahaan (22.8.2014/678)
Jos lapsi syntyy kuolleena taikka jos lapsi tai adoptiolapsi kuolee:
1) äitiysraha maksetaan äitiysrahakauden loppuun;
2) vanhempainraha ja osittainen vanhempainraha maksetaan 12 arkipäivältä lapsen kuolinpäivän jälkeen,
enintään kuitenkin vanhempainrahakauden loppuun saakka;
3) vanhempainraha maksetaan pidennetyn vanhempainrahakauden loppuun, jos samalla kertaa syntyneistä
lapsista elää vanhempainrahakauden alkaessa vähintään kaksi;
4) isyysraha maksetaan 18 arkipäivältä lapsen kuolinpäivän jälkeen, enintään kuitenkin isyysrahakauden tai
sen jakson loppuun; 7 §:n 2 momentin mukaista isyysrahan pidennystä maksetaan vain eloonjääneistä
lapsista, jos yksi tai useampi samalla kertaa syntyneistä lapsista kuolee.
(28.12.2018/1319)
Jos lapsi luovutetaan pois äitiysrahakauden aikana tarkoituksella antaa hänet adoptiolapseksi, äitiysrahaa
maksetaan äitiysrahakauden loppuun. Jos luovutus tapahtuu isyys- tai vanhempainrahakauden taikka
osittaisen vanhempainrahakauden aikana, oikeus vanhempainpäivärahaan päättyy luovuttamispäivää
seuraavasta päivästä lukien. (22.8.2014/678)
15 § (21.12.2012/903)
Vanhempainpäivärahan maksamisen rajoitukset
Vanhempainpäivärahaa ei makseta vakuutetulle siltä ajalta, jona hän on suorittamassa hänelle tuomittua
vankeusrangaistusta vankeuslain (767/2005) 4 luvun 1 §:ssä  tarkoitetussa vankilassa lukuun ottamatta sakon
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 42/103muuntorangaistusta.
Jos äitiys- tai vanhempainrahakaudella alkaa oikeus uuteen vanhempainpäivärahaan, edellisen äitiys- tai
vanhempainrahan maksaminen päättyy uuden vanhempainpäivärahakauden alkaessa.
16–17 §
16–17 § on kumottu L:lla 13.1.2017.
10 luku
Erityishoitoraha
1 §
Erityishoitoraha
Erityishoitoraha on tarkoitettu korvaamaan lyhytaikaista tai tilapäistä ansionmenetystä, joka aiheutuu
vakuutetun osallistumisesta lapsensa sairaudesta tai vammasta johtuvaan hoitoon tai kuntoutukseen.
Erityishoitorahaan on oikeus 2 §:ssä säädettyjen edellytysten täyttyessä vakuutetulla, joka hoitaa omaa tai
aviopuolisonsa lasta, ottolasta tai muuta lasta, jota vakuutettu vanhemman tavoin tosiasiallisesti hoitaa.
Aviopuolisoon rinnastetaan henkilö, jonka kanssa vakuutettu avioliittoa solmimatta jatkuvasti elää yhteisessä
taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa.
2 §
Erityishoitorahan maksamisen edellytykset
Erityishoitorahaa maksetaan vakuutetulle, joka on alle 16-vuotiaan lapsensa sairaanhoitoon liittyvään,
nopeasti kehittyvään tai vaativaan hoidolliseen vaiheeseen osallistumisen tai lapsensa kuntoutuksen vuoksi
lyhytaikaisesti tai tilapäisesti estynyt tekemästä omaa tai toisen työtä ja jolla ei ole tältä ajalta työtuloja.
Vähäinen työtulo ei kuitenkaan estä erityishoitorahan maksamista. T yötulona ei oteta huomioon
omaishoidontukea eikä myöskään perhehoidosta maksettavaa hoitopalkkiota. (22.8.2014/678)
Erityishoitorahaan on oikeus vakuutetulla, joka osallistuu:
1) erikoissairaanhoidon tasoisessa toimintayksikössä taikka erityishuoltopiirin toimintayksikön
erikoissairaanhoidon tasoisella poliklinikalla lapsensa sairauden tai vamman vuoksi annettavaan hoitoon tai
kuntoutukseen, jos lasta hoitava lääkäri katsoo osallistumisen tarpeelliseksi; erityishoitorahan suorittamisen
edellytyksenä on lisäksi seitsemän vuotta täyttäneen lapsen osalta, että sairaus tai vamma on vaikea;
2) lapsensa vaikean sairauden tai vaikean vamman vuoksi 1 kohdassa annettavaan hoitoon tai kuntoutukseen
liittyvään kotihoitoon, jos lasta hoitava lääkäri katsoo osallistumisen tarpeelliseksi;
3) lakiin perustuvalle lapsensa sairauden tai vamman vuoksi järjestetylle sopeutumisvalmennus- tai
kuntoutuskurssille tai muuhun niihin rinnastettavaan lakiin perustuvaan kuntoutustoimintaan;
(22.8.2014/678)
4) lapsensa vaikean sairauden tai vaikean vamman 1 kohdassa mainittuun hoitoon tai kuntoutukseen
liittyvään, hoidollisin syin perusteltuun, kouluun tai päivähoitoon palaamisen kokeilujaksoon olemalla
varalla, jos lasta hoitava lääkäri katsoo varallaolon tarpeelliseksi. (22.8.2014/678)
Erityishoitorahaa maksetaan samalta ajalta molemmille vanhemmille, jos lääkäri on katsonut molempien
vanhempien hoitoon tai kuntoutukseen osallistumisen tarpeelliseksi. Edellä tarkoitetun kotihoidon ajalta
erityishoitorahaa ei kuitenkaan makseta samalta ajalta molemmille vanhemmille, ellei kyse ole
saattohoidosta. (28.12.2017/1 135)
Valtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin edellä 2 momentissa tarkoitetusta lääketieteellisin
perustein vaikeaksi arvioitavasta sairaudesta tai vammasta.
3 §
Erityishoitorahan maksaminen
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 43/103Erityishoitorahaa maksetaan hoidollisen tasapainon saavuttamiseksi lasta kohden saman sairauden
perusteella:
1) 2 §:n 2 momentin 1 kohdan mukaisessa hoitopaikassa annetun hoidon sekä kuntoutuskurssien ajalta
yhteensä enintään 60 arkipäivältä;
2) kotihoidon ja varallaolon ajalta yhteensä enintään 60 arkipäivältä ja erityisestä hoidollisesta syystä lisäksi
enintään 30 arkipäivältä.
(22.8.2014/678)
Erityishoitorahaa maksetaan 1 momentin estämättä pidemmältä ajalta painavien lääketieteellisten syiden
perusteella, jos lapsen vaikeaan sairauteen liittyvän hoidon toteuttaminen tai sairauden odottamaton
paheneminen edellyttää edelleen vanhemman jatkuvaa läsnäoloa taikka kouluopetukseen tai päivähoitoon
palaamisen kokeiluvaiheessa varallaoloa. (22.8.2014/678)
Valtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin edellä 2 momentissa tarkoitetuista painavista
lääketieteellisistä syistä, joiden perusteella erityishoitorahaa maksetaan yli 150 arkipäivän ajalta.
11 luku (12.4.2019/535)
Päivärahaetuuksien määrä
1 § (12.4.2019/535)
Päivärahaetuuksien määrä tulojen perusteella
Päivärahaetuuden määrä lasketaan vakuutetun 2 §:ssä tarkoitetun vuositulon perusteella.
Sairauspäivärahan määrä on 70 prosenttia vakuutetun vuositulojen kolmassadasosasta, jos vuositulot eivät
ylitä 26 898 euroa. Tämän ylittävästä osasta sairauspäivärahan määrä on 20 prosenttia vuositulon
kolmassadasosasta.
Vanhempainpäivärahan ja erityishoitorahan määrä on 70 prosenttia vakuutetun vuositulojen
kolmassadasosasta, jos vuositulot eivät ylitä 32 892 euroa. Tämän ylittävästä osasta 50 606 euron
vuosituloon vanhempainpäivärahan ja erityishoitorahan määrä on 40 prosenttia vuositulon
kolmassadasosasta ja 50 606 euron ylittävästä osasta 25 prosenttia vuositulon kolmassadasosasta.
Sen estämättä, mitä 3 momentissa säädetään, raskausrahan määrä ja vanhempainrahan määrä 16
ensimmäisen arkipäivän ajalta on 90 prosenttia vakuutetun vuositulojen kolmassadasosasta, jos vuositulot
eivät ylitä 50 606 euroa. Tämän ylittävästä osasta raskaus- ja vanhempainrahan määrä on 32,5 prosenttia
vuositulon kolmassadasosasta. (14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 4 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Sen estämättä, mitä 3 momentissa säädetään, äitiysrahan määrä on 56 ensimmäisen arkipäivän ajalta 90
prosenttia vakuutetun vuositulojen kolmassadasosasta, jos vuositulot eivät ylitä 50 606 euroa. Tämän
ylittävästä osasta äitiysrahan määrä on 32,5 prosenttia vuositulon kolmassadasosasta.
Edellä 2–4 momentissa tarkoitettuja tulorajoja tarkistetaan kalenterivuosittain työntekijän eläkelain 96 §:n 1
momentissa tarkoitetulla palkkakertoimella. Jos tulorajat nousevat tarkistuksen yhteydessä yli täysien
eurojen, jätetään yli menevä osa lukuun ottamatta.
2 § (12.4.2019/535)
Vuositulo
Vuositulolla tarkoitetaan työkyvyttömyyden tai etuusoikeuden alkamista edeltävää kalenterikuukautta
edeltävien 12 kalenterikuukauden aikana ( tarkastelujakso ) maksettua palkkatuloa, tarkastelujakson aikana
voimassa olevan vakuutuksen mukaista yrittäjätuloa ja tähän aikaan kohdistuvaa työeläkelaeissa tarkoitettua
palkkaa, jota ulkomaantyössä pidetään eläkepalkkaan luettavan työansion ja eläkemaksujen perusteena
(vakuutuspalkka ) sekä tarkastelujaksolle myönnettyä 5 §:n mukaista ansionmenetyskorvausta ja 6 §:n
mukaisesti etuuden perusteella laskettua etuusperusteista tuloa.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 44/103Vuositulot otetaan huomioon vain ajalta, jona henkilö on ollut tämän lain mukaisesti Suomessa vakuutettuna.
Jos vakuutettu on tarkastelujakson aikana valmistunut ammattiin, muuttanut ulkomailta Suomeen tai ollut
pois työstä lapsen hoitamisen taikka asepalveluksessa tai siviilipalveluksessa olon vuoksi ja hänen 1
momentin mukaiset tulonsa työkyvyttömyyden tai etuusoikeuden alkamista välittömästi edeltävää
kalenterikuukautta edeltäneiden kolmen kalenterikuukauden aikana ovat olleet neljällä kerrottuna vähintään
20 prosenttia suuremmat kuin tarkastelujakson tulot, määräytyy päivärahaetuus vakuutetun hakemuksesta
sanottujen kolmen kalenterikuukauden tulojen mukaan. Kolmen kalenterikuukauden tulot muutetaan tällöin
vuosituloksi kertomalla ne neljällä.
Ammattiin valmistumisella tarkoitetaan tutkinnon suorittamista. Lapsen hoitamisella tarkoitetaan
vanhempainpäivärahakauden jälkeistä työstä poissaoloa alle 3-vuotiaan lapsen sekä adoptiolapsen kotihoidon
vuoksi taikka työstä poissaoloa alle 16-vuotiaan sairaan tai vammaisen lapsen sairaanhoitoon osallistumisen
vuoksi.
Asepalveluksessa tai siviilipalveluksessa ololla tarkoitetaan palveluksessa oloa asevelvollisuuslain
(1438/2007)  mukaisen asevelvollisuuden suorittamiseksi tai siviilipalveluslain (1446/2007)  mukaisen
siviilipalvelusvelvollisuuden täyttämiseksi sekä naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta annetun lain
(194/1995)  mukaista vapaaehtoista asepalvelusta.
Ulkomailta Suomeen muutolla tarkoitetaan tilannetta, kun henkilö on muuttanut Suomeen ja tullut Suomessa
vakuutetuksi 1 luvun 2 §:n mukaisesti.
Jos vakuutettu tulee uudelleen työkyvyttömäksi 30 päivän kuluessa siitä päivästä, jolta viimeksi maksettiin
sairauspäivärahaa tai osasairauspäivärahaa taikka erityishoitorahan maksaminen jatkuu 30 päivän kuluessa
siitä päivästä, jolta viimeksi maksettiin erityishoitorahaa, määräytyy etuus vähintään saman vuositulon
perusteella kuin edellisellä etuusjaksolla.
3 § (12.4.2019/535)
Palkkatulo
Palkkatulona huomioidaan työ- tai virkasuhteen perusteella maksettu palkka ja vakuutuspalkka. Palkkatuloon
rinnastetaan palkkiot, joita ei ole maksettu työ- tai virkasuhteen perustella, mutta jotka ovat 2 momentin
mukaista palkkiota tai korvausta.
Palkkana pidetään ennakkoperintälain (1118/1996) 13 §:ssä  tarkoitettua ennakonpidätyksen alaista palkkaa,
palkkiota ja korvausta, urheilijan palkkiota, rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetun lain
(627/1978) 4 §:ssä  tarkoitettua palkkaa ja mainitun lain 3 §:ssä tarkoitettua esiintyvän taiteilijan sekä
urheilijan henkilökohtaista korvausta, tuloverolain (1535/1992) 77 §:ssä  tarkoitetusta
ulkomaantyöskentelystä saatua ennakkoperintälain 13 §:ssä tarkoitettua ennakonpidätyksen alaista palkkaa,
vakuutuskassalaissa (948/2021)  tarkoitetun sairauskassan maksamaa täydennyspäivärahaa ja työsuhteessa
saatuja palvelurahoja. Palkkana pidetään myös sellaista työstä suoritettavaa vastiketta, joka on sovittu osaksi
tai kokonaan hyvitettäväksi tuloverolain 33 b §:n 3 momentissa tarkoitettuna työpanokseen perustuvana
osinkona. (19.1 1.2021/953)
Palkkana ei kuitenkaan pidetä:
1) työnantajalta saatua henkilökuntaetua;
2) korkoetua työsuhteen perusteella saadusta lainasta;
3) etua työsuhteeseen perustuvasta oikeudesta merkitä yhteisön osakkeita tai osuuksia käypää alempaan
hintaan, jos etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä;
4) tuloverolain 66 §:n 3 momentissa tarkoitettua työsuhdeoption käyttämisestä syntyvää etua tai sellaista
työsuhteeseen perustuvaa suoritusta, joka määräytyy yhtiön osakkeen arvon muutoksen perusteella, ellei
työsuhdeoptiolla merkittävän osakkeen sovittu merkintähinta olennaisesti alita osakkeen käypää arvoa
työsuhdeoption antamishetkellä ja tällaista työsuhdeoptiota käytetä vuoden kuluessa työsuhdeoption
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 45/103antamisesta, tai ellei kyse ole sellaisesta palkkiosta, jota 5 kohdan perusteella pidetään vastikkeena työstä;
(30.12.2019/1475)
5) palkkiota, joka annetaan työnantajayhtiön tai sen kanssa samaan konserniin tai muuhun vastaavaan
taloudelliseen yhteenliittymään kuuluvan yhtiön viranomaisen valvonnan alaisella säännellyllä markkinalla
tai viranomaisen valvonnan alaisessa monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä noteerattuina osakkeina,
sijoitustalletuksena tai muulla vastaavalla tavalla, taikka osakkeiden sijasta osin tai kokonaan rahana, jos
tällaisen palkkiona saatavan edun arvo riippuu kyseisten osakkeiden arvon kehityksestä vähintään vuoden
ajan palkkion lupaamisen ja antamisen välisenä aikana; (30.12.2019/1475)
6) työsopimuslain 2 luvun 14 §:n 1 momentissa tarkoitettua odotusajan palkkaa;
7) työsopimuksen tai virkasuhteen päättämisestä maksettavaa korvausta ja muuta vahingonkorvausta;
8) työ- tai virkasuhteeseen perustumattomia luento- ja esitelmäpalkkioita, kokouspalkkioita ja hallintoelimen
jäsenyydestä saatuja palkkioita, jos palkkion perusteella ei henkilöön sovellettavien työeläkelakien mukaan
tarvitse maksaa työntekijän eläkemaksua;
9) henkilöstörahastolaissa (934/2010)  tarkoitettuja henkilöstörahastoeriä ja niiden lisäosia, jotka on siirretty
henkilöstörahastoon tai henkilöstörahastosta nostettua rahasto-osuutta;
10) henkilöstörahastolaissa tarkoitettuja henkilöstörahastoeriä ja niiden lisäosia, jotka on nostettu
henkilöstörahastolain 37 §:n perusteella käteisenä rahaston sääntöjen mukaan määräytyvänä palkkiona
edellyttäen, että erä on määräytynyt yrityksen kannattavuutta ja muita toiminnan tehokkuutta mittaavien
tekijöiden perusteella tai viraston taikka kunnan soveltaman tulospalkkiojärjestelmän mukaisesti;
11) eriä, jotka maksetaan työntekijälle yhtiökokouksen päätöksen perusteella voitonjakona tai käteisenä
voittopalkkiona edellyttäen, että käteinen voittopalkkio maksetaan koko henkilöstölle eikä sillä pyritä
korvaamaan työehtosopimuksen tai työsopimuksen edellyttämää palkkausjärjestelmää ja että käteisen
palkkion määräytymisperusteet ovat 10 kohdan ja henkilöstörahastolain 2 §:n 2 ja 3 kohdan mukaiset ja että
yhtiön vapaan pääoman määrä on suurempi kuin yhtiökokouksessa päätettävän käteisen voittopalkkion ja
osakkeenomistajille maksettavien osinkojen yhteismäärä; (30.12.2019/1475)
12) yhtiön osakkaan nostamaa voitto-osuutta tai osinkoa, ellei 2 momentista muuta johdu. (30.12.2019/1475)
Edellä 3 momentin 1 1 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa edellytyksenä on lisäksi, että voittopalkkion
maksamisesta ei ole tehty työnantajaa velvoittavaa sopimusta, omistajat tekevät sitovan päätöksen käteisen
voittopalkkion maksamisesta yhtiökokouksessa tilikauden päätyttyä ja voittopalkkiot maksetaan tämän
jälkeen. Lisäksi edellytyksenä on, että asia käsitellään yhteistoimintalain (1333/2021)  mukaisella tai muulla
vastaavalla tavalla. (30.12.2021/1350)
Kunnan eläinlääkärin tulona huomioidaan palkan lisäksi eläinlääkärin eläimen omistajilta tai haltijoilta
periminä eläinlääkintähuoltolain (765/2009) 19 §:ssä  tarkoitettuina palkkioina mainitun lain 7 §:ssä
tarkoitetun kunnan toimielimen vuosittain vahvistama rahamäärä.
Jos vakuutettu on saanut omaishoidon tuesta annetun lain (937/2005)  mukaista omaishoidon hoitopalkkiota
tai perhehoitolain (263/2015)  mukaista hoitopalkkiota tarkastelujaksolla ja mainitun palkkion maksu jatkuu
päivärahaetuuden kanssa samaan aikaan, ei palkkiota huomioida tältä ajalta vuositulossa päivärahaetuuden
määrää laskettaessa.
Sen estämättä mitä 2 §:n 2 momentissa säädetään, vakuutettu voi esittää palkkatulon ajalta, jolloin hän ei ole
ollut Suomessa vakuutettuna. T ulon voi esittää aikaisemmin Suomessa vakuutettuna ollut henkilö, joka on
ansainnut tulon työskennellessään toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai valtiossa, jossa sovelletaan
Euroopan unionin lainsäädäntöä, ja joka on tullut uudelleen Suomessa vakuutetuksi. Jos ulkomailla ansaitut
tulot olisivat huomattavasti matalammat tai korkeammat kuin Suomessa vastaavassa työssä ansaittavat tulot,
päivärahaetuuden perusteena käytettävät tulot voidaan arvioida vastaavasta työstä Suomessa ansaittavien
tulojen mukaan ottaen huomioon sellaisen henkilön tulot, joka työskentelee Suomessa vastaavissa tehtävissä
ja jolla on vakuutettuun verrattava kokemus ja pätevyys. Päivärahaetuus määräytyy vakuutetun esittämän
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 46/103tulon perusteella soveltuvin osin siten kuin 2 §:ssä säädetään, jos vakuutetulla ei ole Suomesta 2 §:n
mukaista vuosituloa.
4 § (12.4.2019/535)
Yrittäjätulo
Yrittäjätulona huomioidaan yrittäjän eläkelain ja maatalousyrittäjän eläkelain mukaan vahvistettu työtulo.
Jos työtuloa on tarkastelujakson aikana muutettu, päivärahaetuuden perusteena oleva työtulo saadaan
jakamalla vahvistettujen työtulojen yhteismäärä vastaavalla ajalla.
5 § (12.4.2019/535)
Ansionmenetyskorvaukset
Ansionmenetyskorvauksena huomioidaan vakuutetun työtapaturman tai ammattitaudin perusteella saama
työtapaturmaa koskevien eri lakien mukainen ansionmenetyskorvaus, liikennevakuutuslakiin,
potilasvahinkolakiin tai sotilastapaturmaa koskeviin eri lakeihin perustuva ansionmenetyskorvaus sekä
tartuntatautilain mukainen tartuntatautipäiväraha.
Jos vakuutettu on saanut 1 momentin mukaista muun kuin täyden työkyvyttömyyden perusteella maksettua
ansionmenetyskorvausta tarkastelujaksolla ja mainitun korvauksen maksu jatkuu päivärahaetuuden kanssa
samaan aikaan, ei korvausta huomioida tältä ajalta vuositulossa päivärahaetuuden määrää laskettaessa.
PotilasvahinkoL 585/1986  on kumottu PotilasvakuutusL:lla 948/2019 , joka on voimassa 1.1.2021 alkaen.
6 § (12.4.2019/535)
Etuusperusteinen tulo
Etuusperusteinen tulo lasketaan tarkastelujakson aikana saatujen seuraavien ansionmenetyskorvausten ja
sosiaalietuuksien perusteella:
1) työttömyysturvalain mukainen työttömyysetuus;
2) vuorotteluvapaalain (1305/2002)  mukainen vuorottelukorvaus;
3) 1 luvun 4 §:n 6 kohdassa tarkoitettu päivärahaetuus lukuun ottamatta tartuntatautilain mukaista
tartuntatautipäivärahaa;
4) Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain tai työntekijän
eläkelain 3 §:ssä tarkoitettujen työeläkelakien mukainen kuntoutusraha tai kuntoutuskorotus;
5) työntekijän eläkelain 3 §:ssä tarkoitettujen työeläkelakien mukainen työkyvyttömyyseläke tai
kansaneläkelain 12 §:n 1 momentin mukainen työkyvyttömyyseläke;
6) takuueläkkeestä annetun lain 7 §:n 1 momentin 3–5 kohdan tai 2 momentin 2 kohdan mukainen
takuueläke;
7) aikuiskoulutusetuuksista annetun lain (1276/2000)  mukainen aikuiskoulutustuki;
8) kansanedustajan eläkkeestä ja sopeutumisrahasta annetun lain mukainen sopeutumiseläke tai
sopeutumisraha; tai
9) opintotukilain mukainen opintoraha.
Vakuutetun saamista 1 momentin mukaisista ansiomenetyskorvauksista ja sosiaalietuuksista lasketaan
etuuden keskimääräinen määrä päivää kohti siten, että tarkastelujakson ajalle myönnettyjen etuuksien
yhteismäärä jaetaan etuusjaksojen yhteenlaskettujen arkipäivien lukumäärällä. Saatu rahamäärä pyöristetään
lähimpään senttiin.
Etuusperusteisen tulon laskemiseksi määritellään etuusperusteinen vuositulo. Etuusperusteinen vuositulo on
sellainen tulo, josta 1 §:n 2 ja 3 momentissa säädetyllä päivärahaetuuden määräytymisperusteella saadaan
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 47/103yhtä suuri päiväkohtainen etuuden määrä kuin 2 momentin mukaisesti laskettu etuuden keskimääräinen
määrä. Saatu rahamäärä pyöristetään lähimpään senttiin.
Etuusperusteisesta vuositulosta huomioidaan etuusperusteisena tulona osuus, joka on kolmassadasosa
tarkastelujaksoon sisältyvien etuusjaksojen arkipäivien lukumäärästä. Saatu rahamäärä pyöristetään
lähimpään senttiin.
Jos vakuutettu on saanut 1 momentin 5 kohdan mukaista muuta kuin täyttä työkyvyttömyyseläkettä
tarkastelujaksolla ja mainitun etuuden maksu jatkuu päivärahaetuuden kanssa samaan aikaan, ei etuutta
huomioida tältä ajalta vuositulossa päivärahaetuuden määrää laskettaessa.
7 § (12.4.2019/535)
Palkkatulosta vähennettävät vakuutusmaksut
Päivärahaetuuden määrää laskettaessa vuosituloon sisältyvästä 3 §:n 1 momentissa tarkoitetusta
palkkatulosta ja vakuutuspalkasta vähennetään 18 luvun 21 §:n 1 momentissa tarkoitetun sairausvakuutuksen
päivärahamaksun, työntekijän eläkelain 153 §:ssä tarkoitetun työntekijän työeläkevakuutusmaksun ja
työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain (555/1998) 18 §:n  1 momentissa tarkoitetun palkansaajan
työttömyysvakuutusmaksun yhteismäärä.
8 § (12.4.2019/535)
Sairauspäivärahan määräytyminen vakuutetun ollessa työkyvytön vain johonkin työhönsä
Jos vakuutettu tulee työkyvyttömäksi työskennellessään samanaikaisesti kahdessa tai useammassa
työsuhteessa taikka omassa työssä ja on työkyvytön vain johonkin työhönsä, sairauspäiväraha määräytyy 2
§:n 1 momentin mukaisesti tästä työstä aiheutuneen ansionmenetyksen perusteella. T ulosta tehdään
vakuutusmaksuvähennys siten kuin 7 §:ssä säädetään. Tätä pykälää ei kuitenkaan sovelleta, jos
kysymyksessä on hyvin vähäinen työskentely toisessa työssä.
Jos vakuutetun työkyvyttömyys jatkuu ja hän tulee työkyvyttömäksi kaikkiin töihinsä, sairauspäiväraha
määräytyy työkyvyttömyyden alkamista edeltäneiden vuositulojen perusteella siten kuin tässä luvussa
säädetään.
9 § (12.4.2019/535)
Vanhempainpäivärahaa koskevat erityissäännökset
Vanhempainpäivärahaoikeuden alkamisajankohtana pidetään sitä päivää, jolta vanhemmalle on myönnetty
ensimmäisen kerran vanhempainpäivärahaa saman lapsen perusteella. Kaikki saman lapsen perusteella
myönnettävät vanhempainpäivärahat määräytyvät sen vuositulon perusteella, jonka perusteella ensimmäinen
myönnetty vanhempainpäiväraha on määräytynyt. (14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Vanhempainpäivärahaoikeuden alkamisajankohtana pidetään sitä päivää, jolta vanhemmalle maksetaan
ensimmäisen kerran vanhempainpäivärahaa saman lapsen perusteella. V anhempainpäiväraha määräytyy
samasta lapsesta koko vanhempainpäivärahakauden ajan saman vuositulon perusteella.
Sen estämättä, mitä 2 §:ssä säädetään, vanhempainpäivärahan suuruus voidaan määrätä edellisen
vanhempainpäivärahan perusteena olleen 2 §:ssä tarkoitetun vuositulon mukaisesti, jos lapsi, jonka
perusteella edellisen kerran on maksettu vanhempainpäivärahaa, ei ole täyttänyt tai hänen hoitoon
ottamisestaan ei ole kulunut kolmea vuotta ennen laskettua synnytysaikaa tai lapsen hoitoon ottamista.
Tällöin edellisen vanhempainpäivärahan perusteena ollutta vuosituloa tarkistetaan siinä suhteessa kuin
vanhempainpäivärahaoikeuden alkamisajankohdalle vahvistettu työntekijän eläkelain 96 §:ssä tarkoitettu
palkkakerroin poikkeaa edelliselle kalenterivuodelle vahvistetusta palkkakertoimesta.
10 § (4.12.2019/1216)
Sairaus- ja vanhempainpäivärahan sekä erityishoitorahan vähimmäismäärä
Sairaus- ja vanhempainpäivärahan sekä erityishoitorahan vähimmäismäärä on 26,62 euroa arkipäivältä. Tätä
rahamäärää tarkistetaan noudattaen kansaneläkeindeksistä annettua lakia. Päivärahan vähimmäismäärää
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 48/103koskeva rahamäärä vastaa sitä kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 2010 tammikuussa
maksettujen kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
11 § (14.1.2022/28)
11 § on kumottu L:lla 14.1.2022/28 , joka tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
11 § (12.4.2019/535)
Ansiotyössä ja omassa työssä olon vaikutus vanhempainpäivärahan määrään sekä isyysrahan määrä eräissä tilanteissa
Äitiys- ja vanhempainraha maksetaan vanhemmalle vähimmäismäärän suuruisena, jos vanhempi on
samanaikaisesti ansiotyössä tai omassa työssä lukuun ottamatta omassa kotitaloudessa suoritettavaa työtä tai
opiskelee päätoimisesti ja saa opintotukilain mukaista opintorahaa. Mitä tässä pykälässä säädetään, ei
kuitenkaan sovelleta osittaiseen vanhempainrahaan. Ansiotyössä olemisena ei pidetä vanhemman toimimista
kuntalain 69 §:ssä tarkoitettuna luottamushenkilönä lukuun ottamatta mainitun lain 80 §:ssä tarkoitettuja
päätoimisia ja osa-aikaisia luottamushenkilöitä.
Isyysraha maksetaan vähimmäismääräisenä varusmiespalveluksessa vakinaisessa väessä, aseettomana,
reserviläisenä tai nostoväkeen kuuluvana puolustusvoimien palveluksessa taikka siviilipalvelusmiehenä
olevalle sekä opintotukilain mukaista opintorahaa saavalle.
12 § (14.1.2022/28)
12 § on kumottu L:lla 14.1.2022/28 , joka tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
12 § (12.4.2019/535)
Vanhempainpäivärahan maksaminen vähimmäismääräisenä muun etuuden ajalta
Vanhempainpäiväraha maksetaan vähimmäismäärän suuruisena, jos vakuutettu saa:
1) kansaneläkelain tai työeläkelakien mukaista vanhuuseläkettä, osittaista varhennettua vanhuuseläkettä tai
varhennettua vanhuuseläkettä;
2) kansaneläkelain 12 §:n 1 momentin tai työeläkelakien mukaista täyttä työkyvyttömyyseläkettä taikka
työuraeläkettä;
3) Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain mukaista
kuntoutusrahaa tai työeläkelakien mukaista täysimääräistä kuntoutusrahaa;
4) liikennevakuutuslain, työtapaturma- ja ammattitautilain, maatalousyrittäjän työtapaturma- ja
ammattitautilain, sotilastapaturman ja palvelussairauden korvaamisesta annetun lain, tapaturman ja
palvelussairauden korvaamisesta kriisinhallintatehtävässä annetun lain, opiskeluun liittyvissä työhön
rinnastettavissa olosuhteissa syntyneen vamman tai sairauden korvaamisesta annetun lain (460/2015)  tai
urheilijan tapaturma- ja eläketurvasta annetun lain (276/2009)  perusteella myönnettyä täyttä
tapaturmaeläkettä, päivärahaa tai kuntoutusrahaa; tai
5) kansanedustajan eläkkeestä ja sopeutumisrahasta annetun lain mukaista sopeutumiseläkettä tai
sopeutumisrahaa.
13 § (12.4.2019/535)
Osittaisen vanhempainrahan määrä
Sen estämättä, mitä muualla tässä laissa säädetään, osittaisen vanhempainrahan määrä on kuitenkin aina
puolet vanhempainrahan määrästä.
14 § (12.4.2019/535)
Osasairauspäivärahan määrä
Sen estämättä, mitä muualla tässä laissa säädetään, osasairauspäivärahan määrä on aina puolet sitä
välittömästi edeltävän sairauspäivärahan määrästä tai puolet sen sairauspäivärahan määrästä, johon
vakuutetulla olisi ollut oikeus osasairauspäivärahaoikeuden alkaessa. Sairauspäivärahan määrässä ei
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 49/103kuitenkaan oteta huomioon 12 luvussa tarkoitettuja sairauspäivärahaan nähden ensisijaisia etuuksia.
Osasairauspäivärahan määrä on aina vähintään puolet 10 §:ssä tarkoitetun vähimmäismääräisen
sairauspäivärahan määrästä.
15 § (12.4.2019/535)
Tartuntatautipäivärahan määrä
Tartuntatautipäiväraha määräytyy sen työ- tai virkasuhteen palkan perusteella, jonka vakuutettu saisi, ellei
häntä olisi tartuntatautilain nojalla määrätty olemaan poissa ansiotyöstään, eristettäväksi tai karanteeniin.
Päivärahan määrä on kuukausitulon kahdeskymmenesviidesosa. Jos ansionmenetyksen määrästä ei esitetä
luotettavaa selvitystä, tartuntatautipäiväraha määräytyy sen palkan perusteella, jonka vakuutettu on saanut
välittömästi ennen kuin hänet on määrätty olemaan poissa ansiotyöstään.
Yrittäjän tartuntatautipäiväraha on etuuden alkamishetkellä voimassa olevan yrittäjän eläkelain tai
maatalousyrittäjän eläkelain mukaisesti vahvistetun vuosityötulon kolmassadasosa.
Jos vakuutettu tekee työstä pidättämisen aikana muuta työtä, tartuntatautipäivärahaa maksetaan vain
ansionmenetystä vastaavalta osalta.
Mitä 1–3 momentissa säädetään, sovelletaan myös 8 luvun 1 a §:n 4 momentin mukaiseen
tartuntatautipäivärahaan. (25.2.2022/139)
L:lla 139/2022  lisätty 4 momentti on väliaikaisesti voimassa 28.2.2022–30.6.2022.
12 luku
Päivärahaetuuden suhde muihin etuuksiin
1 §
Päivärahaetuuksien keskinäinen yhteensovitus
Vakuutetulle maksetaan samanaikaisesti vain yhtä tämän lain mukaista päivärahaetuutta.
Jos vakuutetulle myönnetään takautuvasti samalle ajalle muuta tämän lain mukaista päivärahaetuutta,
Kansaneläkelaitoksella on oikeus periä muu etuus maksettua päivärahaa vastaavalta osalta.
(28.12.2017/1 135)
2 §
Sairauspäivärahan suhde muihin työkyvyttömyyden perusteella maksettaviin lakisääteisiin etuuksiin
Tämän lain nojalla maksettavasta sairauspäivärahasta vähennetään työeläkelakien mukainen työuraeläke ja
seuraavat samalta ajalta ja saman työkyvyttömyyden vuoksi muun lain nojalla maksettavat etuudet:
1) kansaneläkelain 12 §:n mukainen työkyvyttömyyseläke lukuun ottamatta pykälän 4 momentin mukaista
eläkettä;
2) työtapaturman ja ammattitaudin perusteella myönnettävä työtapaturma- ja ammattitautilain mukainen
ansionmenetyskorvaus;
3) työtapaturman ja ammattitaudin perusteella myönnettävä maatalousyrittäjän työtapaturma- ja
ammattitautilain mukainen ansionmenetyskorvaus;
4) opiskeluun liittyvissä työhön rinnastettavissa olosuhteissa syntyneen vamman tai sairauden korvaamisesta
annetun lain mukainen päiväraha ja tapaturmaeläke;
5) urheilijan tapaturma- ja eläketurvasta annetun lain mukainen tapaturmaeläke;
6) sotilastapaturmalain mukainen päiväraha ja tapaturmaeläke sekä sotilasvammalain mukainen elinkorko;
7) liikennevakuutuslain mukainen ansionmenetyskorvaus ja työkyvyttömyyseläke.
(29.1.2016/91)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 50/103Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, voidaan sairauspäiväraha maksaa täysimääräisenä, jos 1
momentin 2–7 kohdassa mainitun muun lain mukaisen etuuden saaminen viivästyy vakuutetusta
riippumattomasta syystä. Kansaneläkelaitoksella on oikeus periä mainitusta 1 momentin 2–7 kohdan
mukaisesta muun lain mukaisesta etuudesta maksettua sairauspäivärahaa vastaava osuus etuuden maksajalta.
(22.8.2014/678)
Jos sairauspäivärahaa tulee maksettavaksi työnantajalle, työnantajalle ei makseta sairauspäivärahaa 2
momentin mukaisessa viivästymistilanteessa.
SotilastapaturmaL 1211/1990  on kumottu L:lla sotilastapaturman ja palvelussairauden korvaamisesta
1521/2016 .
3 §
Sairauspäivärahan ensisijaisuusaika ja suhde työeläkelakien mukaiseen täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen
Kansaneläkelaitos vahvistaa sairauspäivärahan ensisijaisuusajan työeläkelakien mukaisen täyden
työkyvyttömyyseläkkeen alkamisajankohdan määrittelyä varten. Sairauspäivärahan ensisijaisuusaika on
ajanjakso, joka käsittää sairauspäivärahan 8 luvun 8 §:ssä säädetyn enimmäisajan 150 ensimmäistä päivää
sekä tämän jälkeiset viisi täyttä kalenterikuukautta. Ensisijaisuusaika päättyy kuitenkin jo neljännen
kalenterikuukauden lopussa, jos myös sairauspäivärahan enimmäisaika sairauspäivärahaa keskeytyksettä
maksettaessa päättyisi tällöin.
Kansaneläkelaitos vahvistaa sairauspäivärahan ensisijaisuusajan, kun enimmäisaikaan laskettavia
sairauspäivärahapäiviä on ollut vähintään 150. Ensisijaisuusaikaa ei kuitenkaan vahvisteta, jos vakuutettu on
täyttänyt työntekijän eläkelain 1 1 §:ssä vakuutetun ikäluokalle säädetyn alimman vanhuuseläkeiän. Uusi
ensisijaisuusaika voidaan vahvistaa vain, jos aikaisemman päättymisestä on kulunut kuusi kuukautta.
(29.1.2016/91)
Vakuutetulla on sairauspäivärahan ensisijaisuusaikana oikeus täysimääräiseen sairauspäivärahaan, vaikka
hänellä olisikin oikeus työeläkelakien mukaiseen täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen. Ensisijaisuusajan
jälkeen sairauspäiväraha maksetaan vain siltä osin kuin se ylittää samalta ajalta maksettavan eläkkeen
määrän.
Ensisijaisuusaikaa ei vahvisteta, jos vakuutettu saa työeläkelakien mukaista täyttä työkyvyttömyyseläkettä jo
sairauspäivärahaa hakiessaan. Tällöin sairauspäiväraha maksetaan vain siltä osin kuin se ylittää samalta
ajalta maksettavan eläkkeen määrän. Ensisijaisuusaikaa ei vahvisteta myöskään silloin, jos vakuutettu saa
työeläkelakien mukaista täyttä työkyvyttömyyseläkettä jo sairauspäivärahaa hakiessaan, ja sairauspäiväraha
myönnetään 8 luvun 6 §:n 3 momentin perusteella. Tällöin sairauspäivärahasta ei vähennetä samalta ajalta
maksettavan täyden työkyvyttömyyseläkkeen määrää.
Jos vakuutetulle myönnetään takautuvasti työeläkelakien mukainen täysi työkyvyttömyyseläke
sairauspäivärahan ensisijaisuusajan jälkeiselle ajalle tai työeläkelakien mukainen työuraeläke,
Kansaneläkelaitoksella on oikeus periä työkyvyttömyyseläke tai työuraeläke maksettua sairauspäivärahaa
vastaavalta osalta. (29.1.2016/91)
4 §
Sairauspäivärahan suhde työeläkelakien mukaiseen osatyökyvyttömyyseläkkeeseen ja muun kuin täyden
työkyvyttömyyden perusteella maksettaviin lakisääteisiin etuuksiin (12.4.2019/535)
Ensisijaisuusaikaa ei sovelleta työntekijän eläkelain 35 §:n tarkoittamaan osatyökyvyttömyyseläkkeeseen tai
sitä vastaavaan muuhun kuin täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen. (22.8.2014/678)
Jos vakuutettu saa 1 momentin mukaista osatyökyvyttömyyseläkettä tai sitä vastaavaa muuta kuin täyttä
työkyvyttömyyseläkettä tai muun kuin täyden työkyvyttömyyden perusteella maksettavaa 1 1 luvun 5 §:n
mukaista ansionmenetyskorvausta eikä kyseistä etuutta tai korvausta ole huomioitu vuositulossa 1 1 luvun 5
§:n 2 momentin tai 6 §:n 5 momentin nojalla, ei etuutta tai korvausta vähennetä sairauspäivärahasta. Muutoin
osatyökyvyttömyyseläke tai muun kuin täyden työkyvyttömyyden perusteella maksettu
ansionmenetyskorvaus vähennetään sairauspäivärahasta. (12.4.2019/535)
5 §
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 51/103Sairauspäivärahan suhde työeläkelakien mukaiseen vanhuuseläkkeeseen ja kuntoutusrahaan
Jos vakuutetulle myönnetään työeläkelakien mukainen vanhuuseläke takautuvasti samalle ajalle, jolta hän on
saanut sairauspäivärahaa, Kansaneläkelaitoksella on oikeus periä eläkelaitokselta sen takautuvasti maksama
vanhuuseläke maksettua sairauspäivärahaa vastaavalta osalta.
Jos sairauspäivärahaa saavalle vakuutetulle myönnetään työeläkelakien mukaista kuntoutusrahaa,
osakuntoutusrahaa tai kuntoutusavustuksena maksettavaa kuntoutusrahaa takautuvasti samalle ajalle, jolta
hän on saanut sairauspäivärahaa, Kansaneläkelaitoksella on oikeus periä eläkelaitokselta sen takautuvasti
maksama kuntoutusraha, osakuntoutusraha tai kuntoutusavustuksena maksettava kuntoutusraha maksettua
sairauspäivärahaa vastaavalta osalta.
6 §
Kuntoutusmahdollisuuksien selvitys- ja ilmoitusvelvollisuus
Kansaneläkelaitoksen tulee tarvittaessa selvittää vakuutetun kuntoutustarve, viimeistään kuitenkin silloin,
kun vakuutetun sairauspäivärahan ja osasairauspäivärahan enimmäisaikoihin luettavien päivien lukumäärä
ylittää 60 päivää. Kansaneläkelaitoksen on lisäksi tarvittaessa selvitettävä vakuutetun kuntoutustarve, kun
vakuutetun sairauspäivärahan ja osasairauspäivärahan enimmäisaikoihin luettavien päivien lukumäärä ylittää
150 tai 230 päivää. (3.12.2021/1075)
Kansaneläkelaitoksen tulee välittömästi ilmoittaa 150. päivärahapäivän täyttyessä ensisijaisuusajan
päättymisestä tämän luvun 3 §:n 1 momentissa tarkoitetun eläkkeen myöntäjälle. Samanaikaisesti
vakuutetulle tulee tiedottaa kuntoutusmahdollisuuksista ja muun korvauksen hakemisesta.
Edellä 2 momentissa säädetystä ilmoitusvelvollisuudesta voidaan poiketa, jos:
1) työkyvyttömyys ilmeisesti päättyy kuukauden kuluessa 150. päivärahapäivän täyttymisestä;
2) vakuutettu on hakenut ammatillista kuntoutusta tai siihen liittyvää lääkinnällistä kuntoutusta; tai
3) vakuutettu on hakenut 8 luvun 6 §:n 1 momentin 2, 3 tai 4 kohdan mukaista kuntoutusrahaa taikka
ansionmenetyskorvausta.
Kuntoutumismahdollisuuksista tai muun korvauksen hakemisesta on kuitenkin välittömästi ilmoitettava, jos
työkyvyttömyys jatkuu tai kuntoutusta tai kuntoutusrahaa koskeva hakemus hylätään.
7 §
Sairauspäiväraha ja rikoksella aiheutettu vahinko
Vakuutetulla on oikeus sairauspäivärahaan, vaikka työkyvyttömyys on aiheutettu rikoksella ja vakuutetulla
on oikeus saada korvausta työkyvyttömyyden aiheuttamasta ansionmenetyksestä vahingonkorvauslain
(412/1974)  tai rikosvahinkolain (1204/2005)  perusteella. (22.8.2014/678)
Kansaneläkelaitoksella on oikeus periä korvausvelvolliselta 1 momentissa tarkoitettu vahingonkorvauslain
mukainen korvaus maksettua sairauspäivärahaa vastaavalta osalta. Kansaneläkelaitos voi luopua vaatimasta
korvausta korvausvelvolliselta, jos sen periminen olisi ilmeisen kohtuutonta. V astaavasti
Kansaneläkelaitoksella on oikeus periä vakuutetulta suorittamansa sairauspäiväraha takaisin siinä
tapauksessa, että vakuutettu on jo saanut vastaavan korvauksen korvausvelvolliselta.
8 §
Sairauspäiväraha ja potilasvahinkokorvaukset
Vakuutetulla on oikeus sairauspäivärahaan sen estämättä, että vakuutetulla on oikeus saada korvausta
työkyvyttömyydestä aiheutuneesta ansionmenetyksestä potilasvahinkolain perusteella. Mikäli vakuutetulle
on jo maksettu potilasvahinkolain perusteella korvausta samalta ajalta, maksetaan sairauspäiväraha enintään
maksetun korvauksen määrään saakka Potilasvakuutuskeskukselle.
PotilasvahinkoL 585/1986  on kumottu PotilasvakuutusL:lla 948/2019 , joka on voimassa 1.1.2021 alkaen.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 52/1039 §
Erityishoitorahan suhde muihin etuuksiin
Erityishoitorahaa ei makseta siltä osin kuin vakuutetulla on lakiin perustuva oikeus saada samalla perusteella
erityishoitorahaa vastaavaa korvausta ansionmenetyksestä.
Erityishoitorahasta vähennetään samalta ajalta maksettava 2 §:n mukainen muu etuus. (12.4.2019/535)
Mitä 4 §:n 2 momentissa säädetään sairauspäivärahan suhteesta työeläkelakien mukaiseen
osatyökyvyttömyyseläkkeeseen ja muun kuin täyden työkyvyttömyyden perusteella maksettaviin
lakisääteisiin etuuksiin, sovelletaan vastaavasti erityishoitorahaan. (12.4.2019/535)
9 a § (14.1.2022/28)
Vanhempainpäivärahan suhde eräisiin muihin etuuksiin
Vakuutetulle maksettavasta vanhempainpäivärahasta vähennetään seuraavat samalta ajalta maksettavat
etuudet:
1) kansaneläkelain tai työeläkelakien mukainen vanhuuseläke ja varhennettu vanhuuseläke;
2) kansaneläkelain 12 §:n 1 momentin tai työeläkelakien mukainen täysi työkyvyttömyyseläke tai
työuraeläke;
3) takuueläkkeestä annetun lain mukainen takuueläke;
4) Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain mukainen
kuntoutusraha tai työeläkelakien mukainen täysimääräinen kuntoutusraha;
5) liikennevakuutuslain, sotilastapaturman ja palvelussairauden korvaamisesta annetun lain, tapaturman ja
palvelussairauden korvaamisesta kriisinhallintatehtävässä annetun lain, opiskeluun liittyvissä työhön
rinnastettavissa olosuhteissa syntyneen vamman tai sairauden korvaamisesta annetun lain tai urheilijan
tapaturma- ja eläketurvasta annetun lain perusteella myönnetty täysi tapaturmaeläke, päiväraha tai
kuntoutusraha;
6) työtapaturman ja ammattitaudin perusteella myönnettävä työtapaturma- ja ammattitautilain tai
maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilain mukainen täysi tapaturmaeläke, päiväraha tai
kuntoutusraha;
7) kansanedustajan eläkkeestä ja sopeutumisrahasta annetun lain mukainen sopeutumisraha.
Jos vakuutettu saa muuta kuin täyttä työkyvyttömyyseläkettä tai muun kuin täyden työkyvyttömyyden
perusteella maksettavaa 1 1 luvun 5 §:n mukaista ansionmenetyskorvausta eikä kyseistä etuutta tai korvausta
ole huomioitu vuositulossa mainitun pykälän 2 momentin tai mainitun luvun 6 §:n 5 momentin nojalla,
etuutta tai korvausta ei vähennetä vanhempainpäivärahasta. Muutoin osatyökyvyttömyyseläke tai muun kuin
täyden työkyvyttömyyden perusteella maksettu ansionmenetyskorvaus vähennetään
vanhempainpäivärahasta.
L:lla 28/2022  lisätty 9 a § tulee voimaan 1.8.2022.
10 § (22.8.2014/678)
Ulkomainen etuus
Päivärahaetuutta myönnettäessä otetaan huomioon samaa etuutta tai muuta tämän lain mukaan huomioon
otettavaa etuutta vastaava ulkomailta maksettava etuus. Etuuteen rinnastetaan myös ulkomaiselta
työnantajalta tai kansainväliseltä järjestöltä saatu etuutta vastaava palkka.
Sairauspäivärahaa myönnettäessä muusta valtiosta maksettava etuus otetaan huomioon 2 §:n mukaisesti, jos
se rinnastetaan muihin työkyvyttömyyden perusteella maksettaviin lakisääteisiin etuuksiin.
11 § (29.12.2009/1640)
Sairauspäivärahan suhde opintorahaan
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 53/103Jos vakuutettu saa opintotukilain (65/1994)  mukaista opintorahaa, opintoraha vähennetään hänelle samalta
ajalta maksettavasta sairauspäivärahasta tai osasairauspäivärahasta.
2 momentti on kumottu L:lla 28.12.2017/1 135.
12 § (14.1.2022/28)
Muun etuuden vähentäminen sairauspäivärahasta, vanhempainpäivärahasta ja erityishoitorahasta
Jos sairauspäivärahasta, vanhempainpäivärahasta tai erityishoitorahasta vähennetään samalta ajalta
kuukausittain maksettavaa muun lain mukaista etuutta, päivärahasta vähennetään arkipäivää kohti muun
etuuden kuukausimäärän kahdeskymmenesviidesosa.
L:lla 28/2022  muutettu 12 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
12 § (28.12.2017/1135)
Muun etuuden vähentäminen sairauspäivärahasta ja erityishoitorahasta
Jos sairauspäivärahasta tai erityishoitorahasta vähennetään samalta ajalta kuukausittain maksettavaa muun
lain mukaista etuutta, päivärahasta vähennetään arkipäivää kohti muun etuuden kuukausimäärän
kahdeskymmenesviidesosa.
IV OSA
TYÖTER VEYSHUOL TO, VUOSILOMAKUST ANNUSKOR VAUS JA KOR VAUS
VANHEMMUUDEST A AIHEUTUVIST A PERHEV APAAKUST ANNUKSIST A (21.12.2016/1342)
13 luku
Työterveyshuoltoa koskevat korvaukset
1 § (29.12.2016/1476)
Työnantajan oikeus työterveyshuollon korvaukseen
Työnantajalla on oikeus saada korvausta työterveyshuoltolaissa työnantajan velvollisuudeksi säädetyn tai
määrätyn työterveyshuollon järjestämisestä aiheutuneista tarpeellisista ja kohtuullisista kustannuksista
(korvausluokka I ).
Jos työnantaja on 1 momentissa tarkoitetun työterveyshuollon lisäksi järjestänyt työntekijöilleen
sairaanhoitoa ja muuta terveydenhuoltoa, työnantajalla on oikeus saada korvausta tästä
aiheutuneista tarpeellisista ja kohtuullisista kustannuksista ( korvausluokka II ). Korvausta ei kuitenkaan
makseta näistä kustannuksista, jos sitä 5 §:n 2 momentin perusteella ei jää maksettavaksi korvausluokka
I:een kuuluvien kustannusten korvaamisen jälkeen. Korvausta ei makseta myöskään hammashuollosta.
(5.12.2018/1075)
Työnantajalla on sen lisäksi, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, oikeus saada korvausta työterveyshuoltolain
2 §:n 3 momentin mukaisesti järjestämästään työterveyshuollosta.
2 § (5.12.2018/1075)
Yrittäjän ja muun omaa työtään tekevän oikeus työterveyshuollon korvaukseen
Työterveyshuoltolain 3 §:n 1 momentin 6 kohdassa tarkoitetulla yrittäjällä ja muulla omaa työtään tekevällä,
joka on järjestänyt itselleen tämän luvun 1 §:ssä tarkoitettua työnantajan velvollisuudeksi säädettyä tai
määrättyä työterveyshuoltoa, on oikeus saada korvausta tästä toiminnasta aiheutuneista tarpeellisista ja
kohtuullisista kustannuksista ( korvausluokka I ). Vastaava oikeus on työkyvyttömyyden alkamisajankohdasta
lukien myös sellaisella edellä tarkoitetulla yrittäjällä ja muulla omaa työtään tekevällä, joka on työntekijän
eläkelain 3 §:ssä tarkoitettujen työeläkelakien mukaisella kuntoutustuella tai työtapaturma- ja
ammattitautilain tai maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilain mukaisella määräaikaisella
tapaturmaeläkkeellä ja jonka maatalousyrittäjän eläkelain tai yrittäjän eläkelain mukainen vakuutus on
päätetty työkyvyttömyyden johdosta. Tällaiseen yrittäjään ja muuhun omaa työtään tekevään sovelletaan
silloin, mitä tässä luvussa säädetään yrittäjästä. (4.12.2019/1221)
Jos yrittäjä on 1 momentissa tarkoitetun työterveyshuollon lisäksi järjestänyt itselleen sairaanhoitoa ja muuta
terveydenhuoltoa, hänellä on oikeus saada korvausta tästä toiminnasta aiheutuneista tarpeellisista ja
kohtuullista kustannuksista ( korvausluokka II ).
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 54/103Jos yrittäjä on myös työnantaja ja hän esittää 1 ja 2 momentissa tarkoitetut kustannuksensa työntekijöittensä
kustannusten yhteydessä, sovelletaan häneen, mitä tässä laissa säädetään työterveyshuollon korvaamisesta
työnantajalle.
3 § (5.12.2018/1075)
Korvattava toiminta
Työnantajalle, yrittäjälle ja muulle omaa työtään tekevälle korvataan työterveyshuoltolaissa tarkoitetun
hyvän työterveyshuoltokäytännön mukaisen työterveyshuollon järjestämisestä aiheutuneet kustannukset.
Työnantajan järjestämisvelvollisuuteen kuuluvasta työterveyshuollosta sekä sairaanhoito- ja muista
terveydenhuoltopalveluista työnantajalle aiheutuneet kustannukset korvataan edellyttäen, että toiminta on
toteutettu työterveyshuollon 6 §:n 2 momentissa tarkoitettuja tarpeellisia voimavaroja käyttäen. Tätä
edellytystä sovelletaan myös yrittäjän ja muun omaa työtään tekevän itselleen järjestämästä
työterveyshuollosta sekä sairaanhoito- ja muista terveydenhuoltopalveluista aiheutuneiden kustannusten
korvaamiseen.
4 § (29.12.2016/1476)
Korvattavuuden yleinen periaate
Työterveyshuollon korvaus maksetaan työnantajan työsopimus- tai virkasuhteessa taikka siihen verrattavassa
julkisoikeudellisessa palvelussuhteessa oleville työntekijöilleen järjestämästä työterveyshuollosta,
sairaanhoidosta ja muusta terveydenhuollosta aiheutuneista tarpeellisista ja kohtuullisista kustannuksista.
Vastaavasti menetellään työnantajan työterveyshuoltolain 2 §:n 3 momentin mukaisesti järjestämän
työterveyshuollon osalta. Korvauksen maksamisen edellytyksenä on, että työnantaja on maksanut kokonaan
työterveyshuollon, sairaanhoidon ja muun terveydenhuollon palveluista aiheutuneet kustannukset ja että
nämä palvelut ovat olleet työntekijöille tai työterveyshuoltolain 2 §:n 3 momentissa tarkoitetuille henkilöille
maksuttomia.
Työnantajalle maksettavan korvauksen suorittamisen edellytyksenä on, että työsuojelutoimikunnalle,
työsuojeluvaltuutetulle tai vastaavalle on varattu mahdollisuus lausunnon antamiseen hakemuksesta.
5 § (5.12.2018/1075)
Työterveyshuollon kustannuksista maksettava korvaus
Työnantajalle, yrittäjälle ja muulle omaa työtään tekevälle korvataan työterveyshuollon järjestämisestä
aiheutuneista korvausluokkaan I kuuluvista kustannuksista 60 prosenttia ja korvausluokkaan II kuuluvista
kustannuksista 50 prosenttia.
Työnantajalle maksettava korvaus määräytyy enintään työntekijäkohtaisen, korvausluokkiin I ja II kuuluvien
kustannusten yhteisen laskennallisen enimmäismäärän mukaan. T yönantajalle korvataan ensisijaisesti
korvausluokkaan I kuuluvia kustannuksia. Jos enimmäismäärää ei ole käytetty kokonaan korvausluokkaan I
kuuluviin kustannuksiin, enimmäismäärän loppuosa, kuitenkin enintään 40 prosenttia enimmäismäärästä,
voidaan käyttää korvausluokkaan II kuuluviin kustannuksiin.
Yrittäjälle ja muulle omaa työtään tekevälle maksettava korvaus määräytyy enintään korvausluokkiin I ja II
kuuluvien kustannusten erillisten vuotuisten laskennallisten enimmäismäärien mukaan.
6 §
Laskennallisen enimmäismäärän vahvistaminen
Työnantajalle maksettavan korvauksen perusteena oleva työntekijäkohtainen, korvausluokkiin I ja II
kuuluvien kustannusten yhteinen laskennallinen enimmäismäärä määritellään korvausluokittain hyvän
työterveyshuoltokäytännön toteuttamiseksi tarpeellisten voimavaratekijöiden perusteella. Määrittelemisestä
säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella. V astaavasti määritellään yrittäjälle ja muulle omaa työtään
tekevälle maksettavan korvauksen yrittäjäkohtaiset, korvausluokkiin I ja II kuuluvien kustannusten erilliset
vuotuiset laskennalliset enimmäismäärät. (5.12.2018/1075)
Hyvän työterveyshuoltokäytännön toteuttamiseksi tarpeellisia voimavaratekijöitä ovat:
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 55/1031) työterveyshuollon ammattihenkilöiden palvelut;
2) työterveyshuollon ammattihenkilöiden tarvitsemat asiantuntijapalvelut ja niihin liittyvät tutkimukset;
3) laboratoriotutkimukset ja radiologiset tutkimukset;
4) työterveysaseman perustamista ja ylläpitoa koskevat muut voimavarat.
Kansaneläkelaitos vahvistaa vuosittain korvauksen perusteena olevat laskennalliset enimmäismäärät edellä
tarkoitettujen voimavaratekijöiden perusteella yleistä kustannuskehitystä vastaavasti.
Korvauksen enimmäismäärässä voidaan ottaa korottavana tekijänä huomioon työpaikan kokoon sekä
työterveyshuoltotoiminnan aloittamiseen, työterveysaseman perustamiseen tai työterveyshuollon sisällön
muuttamiseen liittyvä erityinen syy . Valtioneuvoston asetuksella voidaan tarkemmin säätää korvauksen
enimmäismäärää korottavista tekijöistä. (22.12.2005/1 113)
7 §
Hyväksyttävät kustannukset
Hyväksyttäviä kustannuksia ovat hyvän työterveyshuoltokäytännön toteuttamiseksi tarpeelliset ja
kohtuulliset perustamis- ja käyttökustannukset.
Hyväksyttäviä perustamiskustannuksia ovat työterveyshuollon järjestämiseksi välttämättömän tutkimus-,
hoito- ja toimistolaitteiston ja -kaluston sekä työterveyshuollon tietojärjestelmien hankkimisesta ja
uusimisesta aiheutuneet kustannukset. Hyväksyttäviä perustamiskustannuksia eivät ole työterveysaseman
tilojen rakennus-, hankinta-, korjaus- eivätkä muut vastaavat kiinteistöön liittyvät kustannukset.
Hyväksyttäviä käyttökustannuksia ovat työterveyshuollossa toimivan henkilöstön palkkakustannukset, niistä
maksetut pakolliset palkkasivukustannukset ja muut työterveyshuollon toteuttamiseksi tarpeelliset ja
kohtuulliset kustannukset.
Hyväksyttäviä kustannuksia ovat myös työterveyshuoltolaissa tarkoitetun työterveyshuoltopalvelujen
antamiseen oikeutetun terveydenhuollon toimintayksikön tai ammatinharjoittajan perimät sekä
kansanterveyslaissa tarkoitetun terveyskeskuksen perimät sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista
annetun lain tarkoittamat maksut edellyttäen, että ne vastaavat 1–3 momentissa todettuja työterveyshuollon
järjestämisestä aiheutuneita hyväksyttäviä kustannuksia.
Valtioneuvoston asetuksella voidaan tarkemmin säätää tarpeellisten ja kohtuullisten kustannusten
korvaamisesta.
8 § (22.8.2014/678)
Kunnan oikeus korvaukseen työterveyshuollosta
Terveyskeskusta ylläpitävällä kunnalla on oikeus saada Kansaneläkelaitokselta korvausta
työterveyshuoltopalvelujen kustannuksista, jos palvelut on annettu yrittäjälle tai muulle omaa työtään
tekevälle terveydenhuoltolain 18 §:n 2 tai 3 momentin mukaisesti. Korvausta suoritetaan enintään se määrä,
jonka Kansaneläkelaitos olisi velvollinen suorittamaan vastaavana korvauksena edellä tarkoitetulle yrittäjälle
tai muulle omaa työtään tekevälle.
9 §
Työterveyshuollon kustannusten ja toiminnan seuraaminen ja tarkastusoikeus
Kansaneläkelaitoksella on oikeus saada työnantajalta, yrittäjältä tai muulta omaa työtään tekevältä sekä
kunnalta taikka muulta hakijalta tarvitsemiaan tietoja työterveyshuollon kustannuksista ja toiminnasta
työterveyshuollon toteutumisen seuraamista varten. Lisäksi Kansaneläkelaitoksella on oikeus tarkastaa
työnantajan tai muun hakijan järjestämään työterveyshuoltoon liittyvä kirjanpito.
10 §
Korvauksen suorittaminen muulle kuin työnantajalle
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 56/103Jos 1 §:ssä tarkoitetut terveydenhuoltopalvelut on järjestetty työterveyshuoltolain 7 §:n 1 momentin 2
kohdassa tarkoitetulla tavalla, Kansaneläkelaitos voi työnantajan suostumuksella sopia korvauksen
suorittamisesta palvelujen tuottajalle.
Jos 2 §:ssä tarkoitetut yrittäjän tai muun omaa työtään tekevän työterveyshuoltopalvelut on järjestetty
työterveyshuoltolain 7 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla, Kansaneläkelaitos voi yrittäjän tai muun omaa
työtään suorittavan suostumuksella sopia korvauksen suorittamisesta palvelujen tuottajalle 15 luvun 9 §:n 2
momentin mukaista suorakorvausmenettelyä käyttäen. Jos palvelut on järjestetty työterveyshuoltolain 7 §:n 1
momentin 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, edellytyksenä on lisäksi, että kyseessä on terveyskeskusta
ylläpitävän kunnan ostopalvelu. (28.12.2017/1 135)
Valtioneuvoston asetuksella voidaan tarkemmin säätää korvauksen suorittamisesta palvelujen tuottajalle.
11–14 §
11–14 § on kumottu L:lla 17.5.2019/697 .
14 luku
Vuosilomakustannuskorvaus ja korvaus vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista
(21.12.2016/1342)
1 § (18.3.2016/184)
Oikeus vuosilomakustannuskorvaukseen (21.12.2016/1342)
Työnantajalle korvataan erityisraskaus-, raskaus- ja vanhempainvapaan aikana työntekijälle kertyvistä
lakisääteisistä vuosilomista aiheutuvia kustannuksia. T yönantajalla on oikeus korvaukseen, jos työnantajan
on lain mukaan maksettava työntekijälle vuosiloman ajalta vuosilomapalkkaa tai lomakorvausta siltä ajalta,
jolta työntekijä olematta työssä on saanut erityisraskaus-, raskaus- tai vanhempainrahaa. Korvausta
maksetaan myös niistä työntekijälle kertyneistä vuosilomapäivistä, jotka työntekijä on säästänyt
vuosilomalain (162/2005) 27 §:n  mukaisesti pidettäväksi myöhemmin säästövapaana. (14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Työnantajalle korvataan erityisäitiys-, äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaan aikana työntekijälle kertyvistä
lakisääteisistä vuosilomista aiheutuvia kustannuksia. T yönantajalla on oikeus korvaukseen, jos työnantajan
on lain mukaan maksettava työntekijälle vuosiloman ajalta vuosilomapalkkaa tai lomakorvausta siltä ajalta,
jolta työntekijä olematta työssä on saanut erityisäitiys-, äitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, työnantajalla on oikeus korvaukseen myös silloin, kun
työntekijä on vanhempainvapaalla, mutta saa osittaista vanhempainrahaa ja tekee osa-aikatyötä toiselle
työnantajalle.
Säännöksiä vuosilomakustannuskorvauksesta sovelletaan myös virkasuhteeseen.
2 § (14.1.2022/28)
2 § on kumottu L:lla 14.1.2022/28 , joka tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
2 § (18.3.2005/165)
Vuosilomakustannuskorvauksen maksaminen (21.12.2016/1342)
Korvaus maksetaan jälkikäteen vanhempainpäivärahakausien päätyttyä. Korvausta maksetaan myös niistä
työntekijälle kertyneistä vuosilomapäivistä, jotka työntekijä on säästänyt vuosilomalain (162/2005) 27 §:n
mukaisesti pidettäväksi myöhemmin säästövapaana.
3 § (12.4.2019/535)
Vuosilomakustannuskorvauksen määrä
Työnantajalle maksetaan korvausta jokaiselta kalenterikuukaudelta, jolta vuosilomaa on kertynyt 1 §:ssä
tarkoitetulta ajalta edellyttäen, että vanhempainpäivärahapäiviä on kalenterikuukautena ollut vähintään 14.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 57/103Korvausta maksetaan 2,5 päivältä kalenterikuukautta kohti. Korvauksen peruste päivää kohden on
kolmassadasosa siitä vuositulosta, joka on ollut työntekijälle vuosiloman kertymisajalta maksetun päivärahan
perusteena. Korvauksen perustetta korotetaan kertoimella, jonka suuruus on 1,21.
Vuosilomakustannuskorvausta ei kuitenkaan makseta enempää kuin se määrä, jonka työnantaja on ollut
velvollinen maksamaan vuosilomapalkkana tai lomakorvauksena korotettuna kertoimella, jonka suuruus on
1,21.
4 § (14.1.2022/28)
Oikeus korvaukseen vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista
Naispuolisen työntekijän työnantajalle maksetaan 2 500 euron kertakorvaus vanhemmuudesta aiheutuvista
perhevapaakustannuksista. Korvaus on raskaus- tai adoptiokohtainen ja sen saamisen edellytyksenä on, että
työntekijälle on maksettu raskausrahaa tai adoptiovanhemman vanhempainrahaa sekä että työnantaja on
samaan raskauteen tai adoptioon perustuen maksanut raskausrahakauden tai adoptiovanhemman
vanhempainrahajakson aikana työehtosopimuksen taikka työsopimuksen perusteella palkkaa vähintään
yhdeltä kuukaudelta. Lisäksi edellytyksenä on, että työsuhde on kestänyt vähintään kolme kuukautta ennen
raskausrahakauden tai adoptiovanhemman vanhempainrahajakson alkua ja se perustuu vähintään vuodeksi
tehtyyn työsopimukseen. V uoden määräaika voi täyttyä myös kahden tai useamman toisiaan välittömästi
seuraavan määräaikaisen työsopimuksen perusteella. T yöntekijän työajan on oltava raskausrahakauden tai
adoptiovanhemman vanhempainrahajakson alkaessa vähintään 80 prosenttia alan kokoaikaisen työntekijän
säännöllisestä työajasta. Jos työnantaja ei ole velvollinen noudattamaan työehtosopimusta, työajan on oltava
vähintään 80 prosenttia työaikalain 3 luvussa tarkoitetusta lakiin perustuvasta säännöllisestä työajasta. Mitä
tässä pykälässä säädetään työehtosopimuksesta ja työsuhteesta, sovelletaan myös virkaehtosopimukseen ja
virkasuhteeseen.
L:lla 28/2022  muutettu 4 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
4 § (5.7.2019/882)
Oikeus korvaukseen vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista
Naispuolisen työntekijän työnantajalle maksetaan 2 500 euron kertakorvaus vanhemmuudesta aiheutuvista
perhevapaakustannuksista. Korvaus on raskaus- tai adoptiokohtainen ja sen saamisen edellytyksenä on, että
työntekijälle on maksettu äitiysrahaa tai adoptioäidin vanhempainrahaa sekä että työnantaja on samaan
raskauteen tai adoptioon perustuen maksanut äitiys- tai adoptioäidin vanhempainrahakauden aikana
työehtosopimuksen taikka työsopimuksen perusteella palkkaa vähintään yhdeltä kuukaudelta. Lisäksi
edellytetään, että työsuhde on kestänyt vähintään kolme kuukautta ennen äitiysrahakauden tai adoptioäidin
vanhempainrahakauden alkua ja se perustuu vähintään vuodeksi tehtyyn työsopimukseen. V uoden määräaika
voi täyttyä myös kahden tai useamman toisiaan välittömästi seuraavan määräaikaisen työsopimuksen
perusteella. T yöntekijän työajan on oltava äitiys- tai adoptioäidin vanhempainrahakauden alkaessa vähintään
80 prosenttia alan kokoaikaisen työntekijän säännöllisestä työajasta. Jos työnantaja ei ole velvollinen
noudattamaan työehtosopimusta, työajan on oltava vähintään 80 prosenttia työaikalain 3 luvussa tarkoitetusta
lakiin perustuvasta säännöllisestä työajasta. Mitä tässä pykälässä säädetään työehtosopimuksesta ja
työsuhteesta, sovelletaan vastaavasti virkaehtosopimukseen ja virkasuhteeseen.
V OSA
TOIMEENP ANO JA MUUT OKSENHAKU
15 luku
Toimeenpanoa koskevat säännökset
1 §
Sairausvakuutuskortti
Kansaneläkelaitos antaa tämän lain mukaan vakuutetulle henkilölle sairausvakuutuskortin. Korttiin
merkitään vakuutetun suku- ja etunimet sekä henkilötunnus. Jos vakuutettu on 16 luvussa tarkoitetun
työpaikkakassan jäsen, siitä tehdään merkintä sairausvakuutuskorttiin. Sairausvakuutuskorttiin voidaan
merkitä myös tieto siitä, onko vakuutetulla oikeus tämän lain 5 luvussa tarkoitettuihin erityiskorvattaviin
lääkkeisiin, rajoitetusti peruskorvattaviin lääkkeisiin ja kliinisiin ravintovalmisteisiin, tieto
sairausvakuutuksen voimassaoloajasta ja tieto siitä, ettei vakuutettu ole oikeutettu korvaukseen 19 luvun 5
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 58/103§:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulla suorakorvausmenettelyllä. Sairausvakuutuskorttiin voidaan merkitä
lisäksi sairausvakuutuksen toimeenpanossa välttämättömiä tietoja. (17.4.2020/249)
Kansaneläkelaitos vahvistaa sairausvakuutuskortin muodon ja sisällön. Kuvaton sairausvakuutuskortti on
maksuton.
2 §
Korvausten ja etuuksien hakeminen ja velvollisuus tietojen antamiseen
Korvausta tai etuutta on haettava kirjallisesti Kansaneläkelaitokselta. Päivärahaetuutta voi hakea myös
vakuutetun työnantaja silloin, kun työnantajalla on oikeus saada päivärahaetuus 7 luvun 4 §:n mukaisesti.
Hakijan on annettava Kansaneläkelaitokselle etuuden tai korvauksen myöntämiseksi ja maksamiseksi
tarvittavat tiedot. (22.8.2014/678)
Hakemus voidaan ratkaista käytettävissä olevien tietojen perusteella, vaikka hakija kieltäytyisi antamasta
tarvittavia tietoja tai esittämästä selvitystä, joka häneltä voidaan kohtuudella vaatia tai jos vakuutettu
kieltäytyy 13 §:n mukaisista tutkimuksista. (22.8.2014/678)
Jos vakuutettu ei sairauden tai muun vastaavan syyn vuoksi kykene itse hakemaan tämän lain mukaista
etuutta tai muuten huolehtimaan tähän lakiin liittyvistä eduistaan ja oikeuksistaan, eikä hänellä ole
holhoustoimesta annetussa laissa (442/1999)  tarkoitettua edunvalvojaa, Kansaneläkelaitos voi hyväksyä
lähiomaisen tai muun vakuutetusta pääasiallisesti huolehtivan henkilön käyttämään puhevaltaa vakuutetun
puolesta tämän lain mukaista etuutta koskevassa asiassa. (17.3.2006/199)
3 §
Sairaanhoitokorvausten hakeminen
Korvausta sairaanhoidon kustannuksista on haettava kuuden kuukauden kuluessa maksun suorittamisesta.
Jos palveluntuottaja hakee korvausta vakuutetun antamalla valtakirjalla, korvausta on haettava kuuden
kuukauden kuluessa palvelun antamisesta.
Lisäkorvausta vuosiomavastuun ylittävistä kustannuksista on haettava kuuden kuukauden kuluessa sen
kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana oikeus lisäkorvaukseen on syntynyt. (20.3.2015/252)
Vaikean ja pitkäaikaisen sairauden hoidossa käytettävien lääkkeiden kustannuksista maksetaan 5 luvun 5 §:n
2 momentin mukainen erityiskorvaus, jos kustannukset ovat syntyneet sen jälkeen, kun vaikean ja
pitkäaikaisen sairauden osoittava selvitys on toimitettu Kansaneläkelaitokselle. Ennen selvityksen
toimittamista syntyneistä kustannuksista maksetaan erityiskorvaus, jos kustannukset ovat syntyneet vaikean
ja pitkäaikaisen sairauden osoittavan selvityksen laatimisen jälkeen, edellyttäen, että muut korvaamisen
edellytykset täyttyvät. Korvaus maksetaan tällöin enintään kolmen kuukauden hoitoaikaa vastaavasta
valmistemäärästä. Mitä tässä momentissa säädetään lääkkeistä, sovelletaan myös korvattaessa kliinisiä
ravintovalmisteita ja niitä vastaavia tuotteita. (20.3.2015/252)
4 § (20.1.2012/19)
Päivärahaetuuksien hakemista koskevat määräajat
Päivärahaetuuksia on haettava seuraavasti:
1) sairauspäivärahaa kahden kuukauden kuluessa työkyvyttömyyden alkamisesta sekä osasairauspäivärahaa
ja luovutuspäivärahaa kahden kuukauden kuluessa ja tartuntatautipäivärahaa kuuden kuukauden kuluessa
siitä päivästä, josta alkaen etuutta halutaan saada; (25.2.2022/139)
1 kohta on L:lla 139/2022  väliaikaisesti muutetussa muodossaan voimassa 28.2.2022–30.6.2022. Aiempi
sanamuoto kuuluu:
1) sairauspäivärahaa kahden kuukauden kuluessa työkyvyttömyyden alkamisesta sekä osasairauspäivärahaa,
tartuntatautipäivärahaa ja luovutuspäivärahaa kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta alkaen etuutta
halutaan saada;
2) erityishoitorahaa neljän kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta alkaen etuutta halutaan saada;
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 59/1033) vanhempainpäivärahaa kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta alkaen etuutta halutaan saada.
(14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Päivärahaetuuksia on haettava seuraavasti:
1) sairauspäivärahaa kahden kuukauden kuluessa työkyvyttömyyden alkamisesta sekä osasairauspäivärahaa,
tartuntatautipäivärahaa ja luovutuspäivärahaa kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta alkaen etuutta
halutaan saada; (21.12.2016/1228)
2) erityishoitorahaa ja erityisäitiysrahaa neljän kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta alkaen etuutta
halutaan saada;
3) äitiysrahaa viimeistään kahta kuukautta ennen laskettua synnytysaikaa;
4) vanhempainrahaa sekä osittaista vanhempainrahaa kuukautta ennen sitä päivää, josta alkaen etuutta
halutaan saada, jollei 6 kohdasta muuta johdu;
5) isyysrahaa viimeistään kahden kuukauden kuluttua siitä, kun lapsi on täyttänyt kaksi vuotta tai siitä, kun
kaksi vuotta on kulunut lapsen hoitoon ottamisesta; sekä
6) vanhempainrahaa ottolapsen hoidon johdosta kahden kuukauden kuluessa lapsen hoitoon ottamisesta.
(21.12.2012/903)
Jos työkyvyttömyys jatkuu edelleen määräajaksi myönnetyn sairauspäivärahakauden jälkeen, saadakseen
edelleen sairauspäivärahaa vakuutetun on toimitettava selvitys työkyvyttömyyden jatkumisesta
Kansaneläkelaitokselle kahden kuukauden kuluessa sairauspäivärahan maksamisen päättymisestä.
Jos tarve osallistua lapsen hoitoon jatkuu edelleen määräajaksi myönnetyn erityishoitorahakauden jälkeen,
saadakseen edelleen erityishoitorahaa vakuutetun on toimitettava selvitys lapsen hoitoon osallistumisen
tarpeen jatkumisesta Kansaneläkelaitokselle neljän kuukauden kuluessa erityishoitorahan maksamisen
päättymisestä.
4 a § (21.12.2012/903)
4 a § on kumottu L:lla 21.12.2012/903 .
5 §
Työterveyshuoltokorvauksen hakeminen
Työnantajan on haettava työterveyshuollosta aiheutuneista kustannuksista korvausta kuuden kuukauden
kuluessa kirjanpitonsa mukaisen tilikauden tai, jollei sellaista ole, kustannusten syntymistä koskevan
kalenterivuoden päättymisestä lukien. Yrittäjän ja muun omaa työtään tekevän osalta määräaika alkaa
työterveyshuollon järjestämisestä aiheutuneiden kustannusten maksamisesta.
Kunnan tai palvelujen tuottajan on annettava Kansaneläkelaitokselle tilitys 13 luvun 8 §:ssä ja 10 §:n 2
momentissa tarkoitetuista työterveyshuollon kustannuksista kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun
työterveyshuoltopalvelut on annettu. (11.11.2016/943)
6 § (14.1.2022/28)
Vuosilomakustannuskorvauksen ja vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista maksettavan korvauksen
hakeminen
Vuosilomakustannuskorvausta on haettava kahden vuoden kuluessa sen kalenterikuukauden alkamisesta,
jolta korvausta haetaan. Korvausta vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista on haettava
kahden vuoden kuluessa korvaukseen oikeuttavan raskausrahakauden tai adoptiovanhemman
vanhempainrahajakson alkamisesta.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 60/103L:lla 28/2022  muutettu 6 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
6 § (21.12.2016/1342)
Vuosilomakustannuskorvauksen ja vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista maksettavan korvauksen
hakeminen
Vuosilomakustannuskorvausta ja korvausta vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista on
haettava kuuden kuukauden kuluessa vanhempainpäivärahakauden päättymisestä.
7 §
Määräajan noudattamatta jättäminen
Tämän lain mukainen korvaus tai etuus voidaan myöntää kokonaan tai osittain, vaikka sitä ei olisi haettu
edellä säädetyssä määräajassa, jos korvauksen tai etuuden epääminen myöhästymisen vuoksi olisi
kohtuutonta.
8 § (25.10.2013/739)
Korvauksien ja etuuksien maksaminen
Korvaukset ja etuudet maksetaan hakijan ilmoittamalle Euroopan unionissa sijaitsevalle tilille. Jos tilille
maksaminen ei ole mahdollista tai jos hakija esittää Kansaneläkelaitokselle erityisen syyn, etuus tai korvaus
voidaan maksaa muullakin tavalla.
9 § (13.10.2006/890)
Suorakorvausmenettely
Jos apteekki on perinyt vakuutetun lääkeostosta 5 luvun mukaisen korvauksen määrällä vähennetyn hinnan
tai jos palvelujen tuottaja on perinyt vakuutetulta lääkärinpalkkion, hammaslääkärin palkkion tai
tutkimuksen ja hoidon 3 luvun mukaisen korvauksen määrällä vähennetyn hinnan tai jos kuljetuspalvelujen
tuottaja on perinyt vakuutetulta 4 luvun 7 §:n mukaisen omavastuuosuuden matkan hinnasta, korvaus
voidaan maksaa apteekille tai palvelujen tuottajalle sen tekemän tilityksen perusteella erikseen sovittavalla
tavalla.
Jos yrittäjä tai muu omaa työtään tekevä on ostanut 13 luvun mukaisesti korvattavia
työterveyshuoltopalveluita työterveyshuoltolain 7 §:n 1 momentin 2 tai 3 kohdan mukaisesti yksityiseltä
palvelujen tuottajalta tai ammatinharjoittajalta taikka työterveyshuoltolain 7 §:n 1 momentin 1 kohdan
mukaisesti sellaiselta terveyskeskukselta, joka on hankkinut palvelut ostopalveluna, korvaus voidaan maksaa
yrittäjän tai muun omaa työtään tekevän suostumuksella palvelujen tuottajalle sen tekemän tilityksen
perusteella erikseen sovitulla tavalla. Korvausta suoritetaan enintään se määrä, jonka Kansaneläkelaitos olisi
velvollinen suorittamaan vastaavana korvauksena 13 luvun 2 §:ssä tarkoitetulle yrittäjälle tai muulle omaa
työtään tekevälle. (11.11.2016/943)
Jos tämän lain mukainen korvaus maksetaan apteekille tai palvelujen tuottajalle 1 tai 2 momentin mukaisesti,
korvauksen maksamisesta ei anneta vakuutetulle kirjallista päätöstä. Päätös on kuitenkin annettava, jos
vakuutettu sitä vaatii. V aatimus on esitettävä kuuden kuukauden kuluessa lääkkeen ostamisesta tai palvelun
saamisesta. (11.11.2016/943)
Sen estämättä mitä 1 momentissa säädetään, jos palvelujen tuottaja on perinyt vakuutetun työnantajalta
palkkiona 3 luvun 7 tai 8 §:ssä tarkoitetun korvauksen määrällä vähennetyn hinnan, korvaus voidaan maksaa
palvelujen tuottajalle sen tekemän tilityksen perusteella erikseen sovittavalla tavalla. Päätöksen antamisessa
vakuutetulle noudatetaan, mitä tämän pykälän 3 momentissa säädetään. (26.3.2021/225)
4 momentti on L:lla 225/2021  väliaikaisesti muutetussa muodossaan voimassa 27.3.2021–30.6.2022. L
225/2021  voimaantuloa on muutettu L 1005/2021 , joka tulee voimaan 1.1.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Sen estämättä mitä 1 momentissa säädetään, jos palvelujen tuottaja on perinyt vakuutetun työnantajalta
palkkiona 3 luvun 7 §:ssä tarkoitetun korvauksen määrällä vähennetyn hinnan, korvaus voidaan maksaa
palvelujen tuottajalle sen tekemän tilityksen perusteella erikseen sovittavalla tavalla. Päätöksen antamisessa
vakuutetulle noudatetaan mitä 3 momentissa säädetään. (17.12.2020/1068)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 61/103L:lla 1068/2020  lisätty 4 momentti on väliaikaisesti voimassa 1.1.2021–30.6.2022. L 1068/2020
voimaantuloa on muutettu L 1004/2021 , joka tulee voimaan 1.1.2022
10 §
Päivärahaetuuden maksaminen työnantajalle
Työnantajan on ilmoitettava Kansaneläkelaitokselle työntekijälleen maksamastaan palkasta tai sitä
vastaavasta korvauksesta, jos vakuutetulla on samalta ajalta oikeus tämän lain mukaiseen päivärahaetuuteen.
Kansaneläkelaitoksen on pyynnöstä ilmoitettava vakuutetun työnantajalle, miltä ajalta toiselle vanhemmalle
on maksettu äitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa.
11 § (22.12.2009/1201)
Työttömyyskassan tai Kansaneläkelaitoksen oikeus sairauspäivärahaan
Jos vakuutettu on saanut työkyvyttömyysajalta työttömyysturvalain mukaista työttömyysetuutta taikka
vuorotteluvapaalain (1305/2002)  mukaista vuorottelukorvausta, pidätetään samalta ajalta maksettu
sairauspäiväraha Kansaneläkelaitoksen maksaman etuuden määrään saakka tai se maksetaan asianomaiselle
työttömyyskassalle tämän maksamaa etuutta vastaavalta osalta.
12 §
Sairaanhoitokorvauksen ja päivärahaetuuden maksaminen kunnan toimielimelle
Sosiaalihuoltolain (710/1982) 6 §:n  tarkoittamalla toimielimellä on oikeus saada Kansaneläkelaitokselta se
osa vakuutetulle myöntämästään toimeentulotuesta, jonka Kansaneläkelaitos olisi velvollinen maksamaan
samoista kustannuksista sairaanhoitokorvauksena vakuutetulle.
Jos 1 momentissa tarkoitettu kunnan toimielin on toimeentulotuesta annetun lain (1412/1997) 23 §:n
mukaisesti maksanut toimeentulotukea ennakkona odotettavissa olevaa päivärahaetuutta vastaan,
päivärahaetuus maksetaan ennakkoa vastaavilta osin toimielimelle sen pyynnöstä.
Sairauspäiväraha voidaan maksaa 1 momentissa tarkoitetulle kunnan toimielimelle joko osittain tai kokonaan
toimielimen pyynnöstä käytettäväksi vakuutetun ja hänen perheensä huoltoon edellyttäen, että
sairauspäivärahan maksamista sen saajalle itselleen ei voida pitää tarkoitustaan vastaavana hänen
elämäntapojensa vuoksi.
13 §
Tutkimuksiin määrääminen
Vakuutetun on osallistuttava terveydentilan selvittämistä ja työkyvyn arvioimista varten
Kansaneläkelaitoksen määräämiin tutkimuksiin. T utkimuskustannukset maksetaan tutkimuksen tehneelle
lääkärille tai terveydenhuollon toimintayksikölle taikka tutkimuslaitokselle.
Vakuutetulle korvataan tutkimuksissa käynnistä aiheutuneet matkakustannukset siten kuin 4 luvussa
säädetään. Korvaamiseen ei kuitenkaan sovelleta 4 luvun 7 §:ssä säädettyä omavastuuosuutta. V akuutetulla
on lisäksi oikeus saada tutkimukseen osallistumisen ajalta päivärahaa, yömatkarahaa sekä
majoittumiskorvausta sen mukaan kuin V erohallinnon päätöksellä verovapaista matkakustannusten
korvauksista määrätään. Jos vakuutettu on tarvinnut saattajan, saattajalle korvataan matkasta aiheutuneet
kustannukset samojen perusteiden mukaan kuin vakuutetulle. (22.8.2014/678)
Päivärahaan, yömatkarahaan ja majoittumiskorvaukseen oikeuttavaksi ajaksi ei lueta sitä aikaa, jonka
vakuutettu on ollut tutkimuksen johdosta sairaalassa tai muussa terveydenhuollon toimintayksikössä, jossa
oleskelu on ollut vakuutetulle maksutonta.
14 §
Tilitositteiden säilyttäminen
Kansaneläkelaitos on velvollinen säilyttämään korvausten maksamisesta kertyneitä tilitositteita kolme vuotta
sen tilivuoden päättymisestä, jonka tileihin tositteet kuuluvat.
15 §
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 62/103Ulosmittaus- ja siirtokielto
Vakuutetulle tämän lain nojalla maksettua korvausta sairaanhoito-, raskaus- ja synnytyskustannuksista ei saa
ulosmitata.
Sopimus, joka tarkoittaa tämän lain mukaisen oikeuden siirtämistä toiselle, on mitätön.
16–16 a §
16–16 a § on kumottu L:lla 30.12.2013/1203 .
17 § (13.12.2013/972)
Asetuksenantovaltuutus
Korvausten ja etuuksien hakemisen yhteydessä annettavista sekä niiden maksamiseksi tarvittavista
selvityksistä sekä päivärahaetuuksien maksukausista voidaan säätää tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
18 §
Takaisinperintä
Jos tämän lain mukaista etuutta tai muuta etuuteen liittyvää maksusuoritusta on maksettu aiheetta tai
määrältään liian suurena, liikaa maksettu etuus tai muu etuuteen liittyvä rahana maksettu perusteeton etu on
perittävä takaisin.
Takaisinperinnästä voidaan luopua joko kokonaan tai osittain, jos tämä katsotaan kohtuulliseksi eikä aiheeton
maksaminen ole johtunut etuuden saajan tai hänen edustajansa vilpillisestä menettelystä tai jos aiheettomasti
maksettu määrä on vähäinen. Lisäksi takaisinperinnästä voidaan luopua kokonaan takaisinperintää koskevan
päätöksen antamisen jälkeen myös silloin, kun takaisinperintää ei etuuden saajan taloudellinen tilanne
huomioon ottaen ole enää tarkoituksenmukaista jatkaa tai kun perinnän jatkamisesta aiheutuisi perimättä
olevaan etuuden määrään nähden kohtuuttomat kustannukset.
Takaisin perittävä määrä voidaan kuitata Kansaneläkelaitoksen myöhemmin maksamasta etuudesta. Ilman
suostumusta kuittaaminen voidaan kuitenkin kohdistaa vain tämän lain mukaiseen tai siihen rinnastettavaan
muuhun etuuteen.
Takaisinperintää koskeva lainvoimainen päätös saadaan panna täytäntöön kuten lainvoimainen tuomio.
19 §
Takaisinperintäsaatavan vanhentuminen
Päätös aiheettomasti maksetun etuuden takaisinperinnästä on tehtävä viiden vuoden kuluessa etuuden
maksupäivästä lukien. T akaisinperintäpäätöksellä vahvistettu saatava vanhentuu viiden vuoden kuluttua
päätöksen antamisesta, jollei vanhentumista ole sitä ennen katkaistu. T akaisinperintäpäätöksellä vahvistetun
saatavan vanhentuminen katkeaa siten kuin velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003)  10 tai 1 1 §:ssä
säädetään. Tämän vanhentumisajan katkaisemisesta alkaa kulua uusi viiden vuoden vanhentumisaika.
20 §
Ilmoitukset olosuhteiden muutoksista
Jos etuuden saajan olosuhteissa tapahtuu sellainen muutos, joka vaikuttaa oikeuteen saada etuutta tai
pienentää etuuden määrää, hänen tulee viipymättä ilmoittaa muutoksesta Kansaneläkelaitokselle. Tällainen
olosuhteiden muutos on kyseessä, jos:
1) vakuutettu ryhtyy päivärahaetuuskaudella ansiotyöhön tai omaan työhön;
2) vakuutettu on vuosilomalla tai muulla palkallisella vapaapäivällä myönnetyn vanhempainpäivärahajakson
aikana;
3) oikeus tämän lain mukaisen etuuden saamisen estävään tai etuutta vähentävään muun lain perusteella
maksettavaan etuuteen alkaa;
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 63/1034) vakuutettu alkaa saada korvausta tämän lain mukaisista korvattavista kustannuksista muun lain
perusteella;
5) vakuutetun oikeus saada päivärahaa päättyy 8 luvun 5 §:ssä tai 9 luvun 10 §:n 2 momentissa tarkoitetun
rajoituksen vuoksi;
6) vakuutettu muuttaa pois Suomesta;
7) yrittäjän eläkelain tai maatalousyrittäjän eläkelain mukainen vakuutus lakkaa olemasta voimassa tai
vakuutetun työtulon määrä muuttuu palkanmaksukaudella;
8) vakuutetun osa-aikatyötä koskeva sopimus päättyy kesken osasairauspäivärahakauden; sekä
9) olosuhteissa, joista vakuutetun on tullut ilmoittaa etuutta hakiessaan, tapahtuu muu 1–8 kohtaa vastaava
muutos.
(14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos etuuden saajan olosuhteissa tapahtuu sellainen muutos, joka vaikuttaa oikeuteen saada etuutta tai
pienentää etuuden määrää, hänen tulee viipymättä ilmoittaa muutoksesta Kansaneläkelaitokselle. Tällainen
olosuhteiden muutos on kyseessä, jos:
1) vakuutettu ryhtyy päivärahaetuuskaudella ansiotyöhön tai omaan työhön;
2) äitiysraha halutaan maksettavan isälle vanhempainrahana 9 luvun 13 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa
tapauksissa tai äidin kuoleman vuoksi;
3) oikeus tämän lain mukaisen etuuden saamisen estävään tai etuutta vähentävään muun lain perusteella
maksettavaan etuuteen alkaa;
4) vakuutettu alkaa saada korvausta tämän lain mukaisista korvattavista kustannuksista muun lain
perusteella;
5) vakuutetun oikeus päivärahaan päättyy tämän lain 8 luvun 5 §:ssä tai 9 luvun 15 §:ssä tarkoitetun
rajoituksen vuoksi;
6) vakuutettu muuttaa pois Suomesta;
7) yrittäjien eläkelain tai maatalousyrittäjien eläkelain mukainen vakuutus lakkaa olemasta voimassa tai
vakuutetun työtulon määrä muuttuu palkanmaksukaudella;
8) vakuutetun osa-aikatyötä koskeva sopimus päättyy kesken osasairauspäivärahakauden; sekä
9) olosuhteissa,joista vakuutetun on tullut ilmoittaa etuutta hakiessaan, tapahtuu muu 1–8 kohtaa vastaava
muutos.
(28.12.2018/1319)
Jos lapsen vanhempi luovuttaa pois lapsensa tarkoituksenaan antaa hänet adoptiolapseksi, on
sosiaalihuoltolain 6 §:n 1 momentissa tarkoitetun kunnan toimielimen tai adoptiolain 22 §:ssä tarkoitetun
adoptiotoimiston maksutta ilmoitettava tästä Kansaneläkelaitokselle. Jos lapsi on otettu lastensuojelulain
nojalla huostaan, päätetty sijoittaa kiireellisesti perhehoitoon tai laitoshuoltoon tai järjestää muulla tavoin
hänen tarvitsemansa hoito ja huolto, eikä vanhempi hoida lasta, on sosiaalihuoltolain 6 §:n 1 momentissa
tarkoitetun kunnan toimielimen maksutta ilmoitettava tästä Kansaneläkelaitokselle. (14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 64/103Jos lapsen vanhempi luovuttaa pois lapsensa tarkoituksenaan antaa hänet adoptiolapseksi, on
sosiaalihuoltolain 6 §:n 1 momentissa tarkoitetun kunnan toimielimen tai adoptiolain 22 §:ssä tarkoitetun
adoptiotoimiston maksutta ilmoitettava tästä Kansaneläkelaitokselle. Jos lapsi on otettu lastensuojelulain
nojalla huostaan, päätetty sijoittaa kiireellisesti perhehoitoon tai laitoshuoltoon tai järjestää muulla tavoin
hänen tarvitsemansa hoito ja huolto, eikä vanhempi osallistu lapsen hoitoon, on sosiaalihuoltolain 6 §:n 1
momentissa tarkoitetun kunnan toimielimen maksutta ilmoitettava tästä Kansaneläkelaitokselle.
(22.8.2014/678)
Jos Kansaneläkelaitos on tämän lain 19 luvun nojalla saanut tietoonsa sellaisen etuuden saajan olosuhteissa
tapahtuneen muutoksen, joka vaikuttaa tai voi vaikuttaa vakuutetulle myönnettävään tai maksettavaan
etuuteen, Kansaneläkelaitos voi määrätä vakuutetun esittämään olosuhteiden muutoksista selvityksen.
16 luku
Työpaikkakassat
1 §
Työpaikkakassa
Tässä laissa työpaikkakassalla tarkoitetaan vakuutuskassalain (1164/1992)  mukaista vakuutuskassaa, jonka
toimintapiiriin kuuluvat saman työnantajan palveluksessa olevat työntekijät ja jonka toimintapiiriin lisäksi
voivat kuulua lisäetuuksien saajina saman työnantajan palveluksesta eläkkeelle siirtyneet työntekijät.
Työpaikkakassalla on oikeus toimia tässä laissa säädettyjen korvauksien ja etuuksien antajana jäsenilleen tai
heille ja heidän perheenjäsenilleen lukuun ottamatta 14 luvussa säädettyä vuosilomakustannuskorvausta ja
korvausta vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista. Kansaneläkelaitos maksaa
sairausvakuutusrahaston varoista työpaikkakassan myöntämät tämän lain mukaiset päivärahaetuudet.
Työpaikkakassasta on soveltuvin osin voimassa, mitä tässä laissa tai Kansaneläkelaitoksesta annetussa laissa
(731/2001)  säädetään Kansaneläkelaitoksesta. Muutoin siitä on voimassa vakuutuskassalaki.
(28.12.2018/1319)
Edellä 1 momentissa tarkoitetulle järjestelylle on hankittava Kansaneläkelaitoksen suostumus. Suostumus on
annettava edellyttäen, että työpaikkakassan kassankokous kahden kolmasosan äänten enemmistöllä on
hyväksynyt toimintaa vastaavat kassan säännöt ja että kassan toimintapiiriin kuuluu vähintään 300
työntekijäjäsentä. Suostumuksen antaminen edellyttää lisäksi, että kassan sääntöjen mukaan myönnettävät
korvaukset ja etuudet ovat vähintään tämän lain mukaiset.
Mitä edellä säädetään, sovelletaan vastaavasti vakuutuskassaan, jonka toimintapiiriin kuuluvat henkilöt ovat
sellaisten työnantajien palveluksessa, jotka kuuluvat osakeyhtiölain (624/2006) 8 luvun 12 §:ssä
tarkoitettuun samaan konserniin. V aikka edellä tarkoitettu konserniedellytys ei täyttyisi, suostumus
työpaikkakassana toimimiseen voidaan antaa, jos työnantajilla on sellainen taloudellinen tai toiminnallinen
yhteys keskenään, että järjestelyä voidaan pitää kassan hoitamisen ja kassassa vakuutettujen kannalta
tarkoituksenmukaisena. (22.8.2014/678)
Mikäli suostumuksen saamisen perusteena olevissa olosuhteissa tapahtuu muutos, työpaikkakassan on
välittömästi ilmoitettava muutoksesta Kansaneläkelaitokselle.
2 §
Työpaikkakassojen toiminnan rahoitus
Kansaneläkelaitoksen on suoritettava sairausvakuutusrahaston varoista työpaikkakassan käytettäväksi
ennakkoina määrä, jonka kassan arvioidaan tarvitsevan tämän lain mukaisten korvauksien suorittamiseen
lisättynä sillä hallintokulujen määrällä, mitä Kansaneläkelaitokselle arvioidaan vastaavasti näitä kuluja
aiheutuvan. T yöpaikkakassan on vuosittain tehtävä etuuksien maksamista varten käytettävikseen
Kansaneläkelaitokselta saamistaan varoista tilitys siten kuin valtioneuvoston asetuksella tarkemmin
säädetään. (28.12.2018/1319)
Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa Kansaneläkelaitoksen esityksestä työpaikkakassojen hallintokulujen
korvaamisperusteet kullekin vuodelle. V altioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin menettelystä, jota
noudatetaan kassalle varoja siirrettäessä.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 65/103Jos työpaikkakassan sääntöjen mukaiset etuudet ovat tämän lain mukaisia etuuksia paremmat, näiden
lisäetujen suorittamisesta aiheutuvat kustannukset katetaan kassan säännöissä määrättävällä tavalla.
3 §
Vakuutuksen voimassaolo
Edellä 1 §:ssä tarkoitetun työntekijän tämän lain mukainen vakuutus siirtyy työpaikkakassan vastuulle
työsuhteen alkamista seuraavan kuukauden alusta lukien ja lakkaa työsuhteen päättymistä seuraavan
kuukauden alusta lukien. Lainkohdassa tarkoitetun eläkkeelle siirtyneen henkilön tämän lain mukainen
vakuutus lakkaa lisäetuuksia koskevan vakuutuksen päättymistä seuraavan kuukauden alusta lukien.
Henkilön tultua vakuutetuksi työpaikkakassassa tai hänen vakuutuksensa siinä päätyttyä tulee kassan
viivytyksettä ilmoittaa siitä Kansaneläkelaitokselle.
4 §
Työpaikkakassan purkaminen
Jos työpaikkakassa puretaan, lakkaa kassan tämän lain mukainen toiminta selvitystilan alkamisesta lukien.
Kassan on kuukauden kuluessa selvitystilan alkamisesta tehtävä Kansaneläkelaitokselle tilitys siltä etuuksien
suorittamista varten käytettävikseen saamistaan varoista ja palautettava liikaa saamansa määrä. Kassan
purkamisesta aiheutuvat ja Kansaneläkelaitoksen hyväksymät kustannukset korvataan kassalle
sairausvakuutusrahaston varoista, jolleivät kassan varat riitä niiden suorittamiseen.
5 §
Työpaikkakassan valvonta ja sääntöjen muuttaminen
Kansaneläkelaitoksella on oikeus valvoa ja tarkastaa työpaikkakassojen toimintaa siltä osin kuin valvonta ja
tarkastukset liittyvät tämän lain mukaiseen toimintaan.
Kansaneläkelaitoksen tulee esittää kassalle huomautus ja antaa ohjeet epäkohtien poistamiseksi sellaisessa
tilanteessa, jossa työpaikkakassan toiminta ei ole erityisesti vakuutettujen edut huomioon ottaen
tarkoituksenmukaista. Jos ohjeita ei noudateta, Finanssivalvonta voi Kansaneläkelaitoksen esityksestä kieltää
kassalta oikeuden tämän lain mukaisten vakuutusten myöntämiseen ja määrätä ajankohdan, josta lukien
kassan tämän lain mukainen toiminta lakkaa. (19.12.2008/914)
Kansaneläkelaitoksen on peruutettava edellä 1 §:n 2 momentissa tarkoitettu suostumus, jos työpaikkakassa ei
enää täytä suostumukselle säädettyjä edellytyksiä. Suostumus on niinikään peruutettava, jos työpaikkakassa
päättää muuttaa sääntöjään siten, että sen suorittamat etuudet eivät enää vastaa vähintään tämän lain
mukaisia etuuksia. Sääntömuutokset tulevat voimaan muutosta seuraavan tammikuun 1 päivänä, jollei
muulle voimaantuloajankohdalle ole erityistä syytä.
Edellä 2 ja 3 momentissa mainituissa tapauksissa on tilityksen tekemisestä ja varojen palauttamisesta
soveltuvin osin voimassa, mitä 2 §:ssä säädetään.
6 § (5.7.2019/836)
Muutoksenhaku
Työpaikkakassa saa hakea muutosta Kansaneläkelaitoksen tämän luvun mukaisessa asiassa tekemään
päätökseen valittamalla hallinto-oikeuteen siten kuin oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa
säädetään.
17 luku
Muutoksenhaku
1 §
Muutoksenhakuoikeus
Kansaneläkelaitoksen päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta valittamalla sosiaaliturvan
muutoksenhakulautakuntaan ja sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnan päätökseen tyytymätön
valittamalla vakuutusoikeuteen. (22.12.2006/1301)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 66/103Vakuutusoikeuden päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. (22.12.2006/1301)
Kansaneläkelaitoksen päätöstä on muutoksenhausta huolimatta noudatettava, kunnes asia on lainvoimaisella
päätöksellä ratkaistu.
2 §
Valitusaika ja valituksen myöhästyminen
Kansaneläkelaitoksen ja sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnan päätös annetaan tiedoksi lähettämällä se
postitse kirjeellä vastaanottajalle hänen ilmoittamaansa postiosoitteeseen. Jollei muuta näytetä, valittajan
katsotaan saaneen päätöksestä tiedon seitsemäntenä päivänä sen päivän jälkeen, jona päätös on postitettu
valittajan ilmoittamaan osoitteeseen. (22.12.2006/1301)
Valituskirjelmä on toimitettava Kansaneläkelaitokselle 30 päivän kuluessa siitä, kun valittaja on saanut
päätöksestä tiedon.
Vaikka sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnalle tai vakuutusoikeudelle tehtävä valitus on saapunut
säädetyn määräajan jälkeen, valitus voidaan ottaa tutkittavaksi, jos myöhästymiseen on ollut painavia syitä.
(22.12.2006/1301)
3 §
Itseoikaisu
Jos Kansaneläkelaitos hyväksyy kaikilta osin sille toimitetussa valituksessa esitetyt vaatimukset, sen on
annettava asiasta oikaisupäätös. Oikaisupäätökseen saa hakea muutosta siten kuin 1 ja 2 §:ssä säädetään.
Jos Kansaneläkelaitos ei voi oikaista valituksen kohteena olevaa päätöstä 1 momentissa mainituin tavoin, sen
on 30 päivän kuluessa valitusajan päättymisestä toimitettava valituskirjelmä ja lausuntonsa asianomaisen
muutoksenhakuelimen käsiteltäväksi. Kansaneläkelaitos voi tällöin väliaikaisella päätöksellä oikaista
aikaisemman päätöksensä siltä osin kuin se hyväksyy valituksessa esitetyn vaatimuksen. Jos valitus on jo
toimitettu muutoksenhakuelimelle, on väliaikaisesta päätöksestä ilmoitettava sille viipymättä. Väliaikaiseen
päätökseen ei saa hakea muutosta.
Edellä 2 momentissa tarkoitetusta määräajasta voidaan poiketa, jos valituksen johdosta tarvittavan
lisäselvityksen hankkiminen sitä edellyttää. Lisäselvityksen hankkimisesta on tällöin viipymättä ilmoitettava
valittajalle. V alituskirjelmä ja lausunto on kuitenkin aina toimitettava asianomaiselle muutoksenhakuelimelle
60 päivän kuluessa valitusajan päättymisestä.
3 a § (14.1.2022/28)
Asian uudelleen ratkaiseminen muun etuuden tai korvauksen myöntämisen johdosta
Jos päivärahaetuuden saajalle on päätöksen antamisen jälkeen takautuvasti myönnetty 8 luvun 6 §:n tai 12
luvun 1–5, 9, 9 a, 10 tai 1 1 §:n nojalla huomioon otettava etuus tai korvaus, Kansaneläkelaitos voi ilman
päätöksen poistamista tai asianosaisen suostumusta ratkaista asian uudelleen.
Asia voidaan ratkaista uudelleen 1 momentissa säädetyllä tavalla myös silloin, kun tämän lain mukaisen
sairaanhoitokorvauksen lääkärin antaman psykoterapian kustannuksista saaneelle on takautuvasti korvattu
samoista kustannuksista Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain 3
§:ssä tarkoitettua kuntoutuspsykoterapiaa.
L:lla 28/2022  muutettu 3 a § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
3 a § (17.6.2011/671)
Asian uudelleen ratkaiseminen muun etuuden tai korvauksen myöntämisen johdosta
Jos päivärahaetuuden saajalle on päätöksen antamisen jälkeen takautuvasti myönnetty 8 luvun 6 §:n, 1 1
luvun 1 1 tai 12 §:n tai 12 luvun 1–5 tai 9–1 1 §:n nojalla huomioon otettava etuus tai korvaus,
Kansaneläkelaitos voi ilman päätöksen poistamista tai asianosaisen suostumusta ratkaista asian uudelleen.
(12.4.2019/535)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 67/103Asia voidaan ratkaista uudelleen 1 momentissa säädetyllä tavalla myös silloin, kun päivärahan maksaminen
päättyy 9 luvun 15 §:n 2 momentin nojalla tai, kun tämän lain mukaisen sairaanhoitokorvauksen lääkärin
antaman psykoterapian kustannuksista saaneelle on takautuvasti korvattu samoista kustannuksista
Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain 3 §:ssä tarkoitettua
kuntoutuspsykoterapiaa.
4 § (22.12.2006/1301)
Päätöksen poistaminen
Jos Kansaneläkelaitoksen antama lainvoimainen päätös perustuu virheelliseen tai puutteelliseen selvitykseen
taikka on ilmeisesti lain vastainen, sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta voi asianosaisen tai
Kansaneläkelaitoksen vaatimuksesta poistaa päätöksen ja määrätä asian uudelleen käsiteltäväksi.
Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnan on varattava asianosaisille tilaisuus tulla kuulluiksi ennen asian
ratkaisemista. Muutoksenhakulautakunnan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. (17.6.201 1/671)
Jos sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnan tai vakuutusoikeuden antama lainvoimainen päätös perustuu
virheelliseen tai puutteelliseen selvitykseen tai se on ilmeisesti lain vastainen, vakuutusoikeus voi
asianosaisen tai Kansaneläkelaitoksen vaatimuksesta poistaa päätöksen ja määrätä asian uudelleen
käsiteltäväksi. V akuutusoikeuden on varattava asianosaisille tilaisuus tulla kuulluksi ennen asian
ratkaisemista.
Jos Kansaneläkelaitos tekee päätöksen poistamista koskevan vaatimuksen, se voi keskeyttää etuuden
maksamisen tai maksaa sen vaatimuksensa mukaisena siihen asti, kunnes asia on uudelleen ratkaistu.
Päätöksen poistamista on haettava viiden vuoden kuluessa siitä, kun päätös sai lainvoiman. Erityisen
painavista syistä päätös voidaan poistaa määräajan jälkeenkin tehdystä hakemuksesta.
Jos asiassa, jossa on kysymys evätyn edun myöntämisestä tai myönnetyn edun lisäämisestä, ilmenee uutta
selvitystä, Kansaneläkelaitoksen on tutkittava asia uudelleen. Kansaneläkelaitos voi aikaisemman
lainvoimaisen päätöksen estämättä myöntää evätyn edun taikka myöntää edun aikaisempaa suurempana.
Myös sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta ja vakuutusoikeus voivat menetellä vastaavasti
muutoksenhakuasiaa käsitellessään. Päätökseen saa hakea muutosta siten kuin 1 ja 2 §:ssä säädetään.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettu kuuleminen toimitetaan tiedoksi siten kuin hallintolain (434/2003) 59
§:ssä  säädetään. (17.6.201 1/671)
5 §
Asiavirheen korjaaminen
Jos Kansaneläkelaitoksen päätös perustuu selvästi virheelliseen tai puutteelliseen selvitykseen tai ilmeisen
väärään lain soveltamiseen taikka päätöstä tehtäessä on tapahtunut menettelyvirhe, Kansaneläkelaitos voi
poistaa virheellisen päätöksensä ja ratkaista asian uudelleen.
Päätös voidaan korjata asianosaisen eduksi tai vahingoksi. Päätöksen korjaaminen asianosaisen vahingoksi
edellyttää, että asianosainen suostuu päätöksen korjaamiseen.
6–8 §
6–8 § on kumottu L:lla 22.12.2006/1301 .
VI OSA
SAIRAUSV AKUUTUKSEN RAHOITUS
18 luku (22.12.2005/1 113)
Sairausvakuutusrahasto ja vakuutusmaksut
Yleiset säännökset
1 § (30.12.2013/1203)
Soveltamisala
Tämän lain perusteella rahoitetaan:
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 68/1031) tämän lain mukaiset etuudet ja korvaukset;
2) Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain mukaiset etuudet ja
korvaukset;
3) maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilaissa säädetyt perusturvaosuuteen kuuluvat tämän lain
mukaiset kulut; (7.8.2015/880)
4) maatalousyrittäjien työterveyshuollon eräiden kustannusten korvaamisesta valtion varoista annetussa
laissa (859/1984)  säädetyt valtion varoista korvattavat kulut;
5) rajat ylittävästä terveydenhuollosta annetun lain 9 §:n 2–4 momentin perusteella maksettavat korvaukset ja
mainitussa laissa säädetyt valtion varoista korvattavat kulut;
6) 1–5 kohdassa tarkoitettujen etuuksien ja korvausten toimeenpanosta Kansaneläkelaitokselle aiheutuvat
toimintakulut.
2 § (22.12.2005/1113)
Sairausvakuutuksen rahoitus
Kansaneläkelaitoksen sairausvakuutusrahastosta maksettavat 1 §:ssä mainittujen lakien mukaiset etuus- ja
korvausmenot sekä 1 §:ssä tarkoitetut Kansaneläkelaitoksen toimintakulut, joista on ensin vähennetty
sairausvakuutusrahaston omaisuuden tuotot, rahoitetaan vakuutetun ja työnantajan vakuutusmaksuilla,
valtion maksuosuuksilla sekä muilla sairausvakuutusrahastoon kertyvillä tuotoilla.
Sairausvakuutuksen rahoitus jaetaan sairaanhoitovakuutuksen rahoitukseen ja työtulovakuutuksen
rahoitukseen.
3 momentti on kumottu L:lla 19.12.2008/986 .
3 § (22.12.2005/1113)
Sairausvakuutusrahaston vähimmäismäärä
Sairausvakuutusrahaston vieraalla pääomalla ja varauksilla vähennetyn rahoitusomaisuuden määrän on
kunkin vuoden päättyessä oltava vähintään kahdeksan prosenttia sairausvakuutuksen vuotuisista
kokonaiskuluista ( sairausvakuutusrahaston vähimmäismäärä ).
4 § (22.12.2005/1113)
Vakuutusmaksut
Tämän lain perusteella määrättäviä vakuutusmaksuja ovat vakuutetun sairausvakuutusmaksu ja työnantajan
sairausvakuutusmaksu.
Vakuutetun sairausvakuutusmaksun muodostavat sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksu sekä
sairausvakuutuksen päivärahamaksu.
5 § (20.8.2010/700)
Vakuutetun maksuvelvollisuus
Tämän lain mukaan Suomessa vakuutettu on velvollinen suorittamaan vakuutetun sairausvakuutusmaksun
siten kuin tässä laissa säädetään.
Vakuutetun velvollisuus maksaa sairausvakuutuksen päivärahamaksua alkaa 16 vuoden iän täyttämistä
seuraavan kuukauden alusta ja päättyy sen kalenterikuukauden jälkeen, jona vakuutettu täyttää 68 vuotta.
Vakuutetun sairausvakuutusmaksua ei määrätä vakuutetulle, joka on kuollut verovuoden aikana.
6 § (14.5.2010/359)
Ulkomailla asuvan eläkkeensaajan maksuvelvollisuus
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 69/103Ulkomailla asuvan eläkkeensaajan, jonka sairaanhoidon kustannusten korvaamisesta Suomi
sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työtekijöihin, itsenäisiin
ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71,
jäljempänä sosiaaliturva-asetus , tai sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004, jäljempänä perusasetus,  perusteella vastaa, on
suoritettava sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksu myös sen jälkeen, kun hän ei enää ole tämän lain mukaan
Suomessa vakuutettu.
7 § (22.12.2005/1113)
Työnantajan maksuvelvollisuus
Työnantaja on velvollinen suorittamaan työnantajan sairausvakuutusmaksun siten kuin työnantajan
sosiaaliturvamaksusta annetussa laissa (366/1963)  säädetään. Maksu suoritetaan osana työnantajan
sosiaaliturvamaksua.
L työnantajan sosiaaliturvamaksusta 366/1963  on kumottu L:lla työnantajan sairausvakuutusmaksusta
771/2016 .
Sairaanhoitovakuutuksen kulut ja rahoitus
8 § (22.12.2005/1113)
Sairaanhoitovakuutuksen kulut
Sairausvakuutusrahastosta maksettavia sairaanhoitovakuutuksen kuluja ovat:
1) hoito- ja tutkimuskorvaukset, matkakustannusten korvaukset ja lääkekorvaukset;
2) Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain mukaiset
kuntoutusmenot;
3 kohta on kumottu L:lla 17.5.2019/697 .
4) maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilain 148 §:n 2 momentin mukaan perusturvaosuuteen
katsottavat sairaanhoitokulut; sekä (7.8.2015/880)
5) rajat ylittävästä terveydenhuollosta annetun lain 9 §:n 2–4 momentin sekä 20 ja 21 §:n perusteella
maksettavat korvaukset. (30.12.2013/1203)
Edellä 1 §:n 6 kohdassa tarkoitetuista toimintakuluista sairaanhoitovakuutuksen kuluja ovat 1 momentin 1–5
kohdassa tarkoitettujen etuuksien ja korvausten toimeenpanosta Kansaneläkelaitokselle aiheutuvat
toimintakulut. (30.12.2013/1203)
Sairaanhoitovakuutuksen kuluina otetaan lisäksi huomioon 1 momentissa tarkoitettujen kulujen vuosittaisen
muutoksen vaikutus sairausvakuutusrahaston vähimmäismäärän turvaamiseen.
Edellä 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista kuluista vähennetään sairausvakuutusrahastoon takautuvasti
maksetut suoritukset.
9 § (12.4.2019/535)
Vakuutettujen rahoitusosuus
Vakuutetuilta perittävän sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun tuotoilla rahoitetaan 33 prosenttia 8 §:n 1
momentin 1–4 kohdan sekä 2 ja 3 momentin mukaisten sairaanhoitovakuutuksen kulujen yhteismäärästä.
10 § (12.4.2019/535)
Valtion rahoitusosuus
Valtion varoista rahoitetaan 67 prosenttia 8 §:n 1 momentin 1–4 kohdan sekä 2 ja 3 momentin mukaisten
sairaanhoitovakuutuksen kulujen yhteismäärästä. Lisäksi valtion varoista rahoitetaan 8 §:n 1 momentin 5
kohdassa tarkoitetut sairaanhoidon kulut siltä osin kuin Suomessa annettujen sairaanhoitoetuuksien
perusteella ulkomailta saadut kulujen korvaukset eivät niitä kata.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 70/103Poiketen siitä, mitä 9 §:ssä ja tämän pykälän 1 momentissa säädetään, 3 luvun 8 §:ssä tarkoitettu korvaus
rahoitetaan valtion varoista. (26.3.2021/225)
L:lla 225/2021  lisätty 2 momentti on väliaikaisesti voimassa 27.3.2021–30.6.2022. L 225/2021  voimaantuloa
on muutettu L 1005/2021 , joka tulee voimaan 1.1.2022.
Työtulovakuutuksen kulut ja rahoitus
11 § (22.12.2005/1113)
Työtulovakuutuksen kulut
Sairausvakuutusrahastosta maksettavia työtulovakuutuksen kuluja ovat:
1) tämän lain mukaiset päivärahaetuudet ja Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja
kuntoutusrahaetuuksista annetun lain mukaiset kuntoutusrahat;
2) maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilain 148 §:n 2 momentin mukaan perusturvaosuuteen
katsottavat päivärahat; (7.8.2015/880)
3) 13 luvussa tarkoitetut työterveyshuollon järjestämisestä aiheutuvien kustannusten korvaukset;
(17.5.2019/697)
4) maatalousyrittäjien työterveyshuollon eräiden kustannusten korvaamisesta valtion varoista annetussa
laissa säädetyt kulut; sekä (19.12.2008/986)
5) 14 luvussa tarkoitetut vuosilomakustannuskorvaukset ja korvaukset vanhemmuudesta aiheutuvista
perhevapaakustannuksista. (21.12.2016/1342)
Edellä 1 §:n 6 kohdassa tarkoitetuista toimintakuluista työtulovakuutuksen kuluja ovat 1 momentin 1–5
kohdassa tarkoitettujen etuuksien ja korvausten toimeenpanosta Kansaneläkelaitokselle aiheutuvat
toimintakulut. (30.12.2015/1655)
Työtulovakuutuksen kuluina otetaan lisäksi huomioon 1 momentissa tarkoitettujen kulujen vuosittaisen
muutoksen vaikutus sairausvakuutusrahaston vähimmäismäärän turvaamiseen.
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuista kuluista vähennetään sairausvakuutusrahastoon takautuvasti
maksetut suoritukset.
12 § (12.4.2019/535)
Työnantajien sekä palkansaajien ja yrittäjien rahoitusosuus
Työnantajien suorittaman sairausvakuutusmaksun sekä palkka- ja yrittäjätulon perusteella perittävän
sairausvakuutuksen päivärahamaksun tuotoilla rahoitetaan 1 1 §:ssä tarkoitetut työtulovakuutuksen kulut,
joista on vähennetty 13 §:ssä tarkoitetulla valtion osuudella ja yrittäjän lisärahoitusosuudella rahoitettavat
kulut.
13 § (12.4.2019/535)
Valtion rahoitusosuus ja yrittäjän lisärahoitusosuus
Jos 1 1 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaisen päivärahaetuuden tai kuntoutusrahan määrä jäisi 1 1 luvun 2 §:n 1
momentin mukaisen vuositulon perusteella laskettuna alle 1 1 luvun 10 §:n vähimmäismääräisen
päivärahaetuuden, rahoitetaan valtion varoista se osuus vähimmäismääräisenä maksettavan päivärahaetuuden
tai kuntoutusrahan kuluista, joka ylittää vuositulon perusteella lasketun päivärahaetuuden tai kuntoutusrahan
määrän.
Jos Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain 35 §:ssä tarkoitettu
kuntoutusraha jäisi alle sanotussa pykälässä mainitun vähimmäismääräisen kuntoutusrahan, rahoitetaan
valtion varoista se osuus vähimmäismääräisenä maksettavan kuntoutusrahan kuluista, joka ylittää vuositulon
perusteella lasketun kuntoutusrahan määrän.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 71/103Lisäksi valtio rahoittaa viisi prosenttia päivärahaetuus- ja kuntoutusrahakuluista, jotka muutoin rahoitettaisiin
työnantajan sairausvakuutusmaksulla ja vakuutetun päivärahamaksulla.
Jos sairauspäivärahan tai vanhempainpäivärahan määrää vähennetään 12 luvussa säädetyn yhteensovituksen
vuoksi tai kuntoutusrahaa Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain
36 §:n 1 momentissa tai 37 taikka 39 §:n säädetyn yhteensovituksen vuoksi, tämä vähennys pienentää
ensisijaisesti vakuutusmaksuilla rahoitettavaa osuutta. (14.1.2022/28)
L:lla 28/2022  muutettu 4 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos sairauspäivärahan määrää vähennetään 12 luvussa säädetyn yhteensovituksen vuoksi tai kuntoutusrahaa
Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain 36 §:n 1 momentissa tai
37 taikka 39 §:n säädetyn yhteensovituksen vuoksi, pienentää tämä vähennys ensisijaisesti
vakuutusmaksuilla rahoitettavaa osuutta. V astaavasti menetellään, kun vanhempainpäiväraha maksetaan 1 1
luvun 1 1 tai 12 §:n perusteella vähimmäismääräisenä.
Lisäksi valtion varoista rahoitetaan:
1) kulut, jotka aiheutuvat 13 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetun sairaanhoidon ja muun terveydenhuollon
korvaamisesta yrittäjälle ja muulle omaa työtään tekevälle; sekä
2) 11 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetut kulut.
Kulut, jotka aiheutuvat 8 luvun 10 §:n perusteella maksettavasta sairauspäivärahasta, rahoitetaan yrittäjän
eläkelaissa tarkoitetun työtulon perusteella perittävän maksun tuotoilla ( yrittäjän lisärahoitusosuus ).
Yrittäjän lisärahoitusosuutta peritään päivärahamaksun lisäksi vakuutetulta, jolla on voimassa yrittäjän
eläkelaissa tarkoitettu vakuutus.
Vakuutetun sairausvakuutusmaksun maksuperusteet
14 § (22.12.2005/1113)
Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun maksuperuste
Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksu määrätään vakuutetun kunnallisverotuksen verotettavan tulon
perusteella, ellei tässä laissa toisin säädetä.
Yrittäjän eläkelain tai maatalousyrittäjän eläkelain mukaista kunkin vuoden vahvistettua työtuloa käytetään
näiden lakien nojalla vakuutettujen sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun perusteena siltä osin kuin tämä
työtulo korvaa: (22.12.2006/1276)
1) verotusyhtymän tai elinkeinoyhtymän osakkaan tai hänen perheenjäsenensä yhtymästä saaman palkan;
2) perheenjäsenen tai kuolinpesän osakkaan yritystoiminnasta tai maataloudesta saaman palkan;
3) osake- tai muusta yhtiöstä saadun palkan sellaisen työntekijän osalta, jota ei pidetä mainittuun yhtiöön
työsuhteessa olevana;
4) omasta yrityksestä saadun työkorvauksen ja käyttökorvauksen;
5) elinkeinotoiminnasta tai maataloudesta saadun ansiotulo-osuuden;
6) verotusyhtymän tai elinkeinoyhtymän osakkaan saaman ansiotulo-osuuden;
7) porotalouden ansiotulon;
8) hankintatyön arvon; (19.12.2008/994)
9) osakkaan yhtiöstä saaman osingon ja osuuden- tai osakkeenomistajan osuuskunnasta saaman ylijäämän
ansiotulo-osuuden sekä peitellyn osingon sellaisen työntekijän osalta, jota ei pidetä mainittuun yhtiöön tai
osuuskuntaan työsuhteessa olevana; sekä (30.12.2014/1403)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 72/10310) apurahan. (19.12.2008/994)
Yrittäjän, maatalousyrittäjän ja apurahansaajan sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksua määrättäessä
noudatetaan soveltuvin osin, mitä kunnallisverotuksen verotettavan tulon laskemisesta säädetään.
Sairaanhoitomaksua määrättäessä ei kuitenkaan vähennetä yrittäjän eläkelain tai maatalousyrittäjän eläkelain
nojalla maksettua vakuutusmaksua. (19.12.2008/994)
15 § (12.4.2019/535)
Sairausvakuutuksen päivärahamaksun maksuperuste
Sairausvakuutuksen päivärahamaksu määrätään vakuutetun veronalaisen palkkatulon ja yrittäjätulon
perusteella, ellei tässä laissa toisin säädetä.
Sairausvakuutuksen päivärahamaksun perusteena olevaa palkkatuloa on 1 1 luvun 3 §:n 2–5 momentin
mukainen palkka ja yrittäjätuloa 1 1 luvun 4 §:n 1 momentin mukainen työtulo.
Päivärahamaksua ei peritä, jos vuotuisen palkka- ja yrittäjätulon yhteismäärä alittaa 14 000 euroa. T uloraja
tarkistetaan kalenterivuosittain työntekijän eläkelain 96 §:n 1 momentissa tarkoitetulla palkkakertoimella. Jos
tuloraja nousee tarkistuksen yhteydessä yli täyden euron, jätetään yli menevä osa lukuun ottamatta.
16 § (13.12.2013/888)
Rajoitetusti verovelvollisen ansiotulo maksuperusteena
Jos rajoitetusti verovelvollisen vakuutetun ansiotulon verottamiseen sovelletaan rajoitetusti verovelvollisen
tulon verottamisesta annetun lain lähdeveroa koskevia säännöksiä, vakuutetun sairausvakuutuksen
sairaanhoitomaksun ja päivärahamaksun määräytymisen ja suorittamisen perusteena käytetään palkkatulon
osalta rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetun lain 4 §:ssä tarkoitettua palkkaa ja esiintyvän
taiteilijan sekä urheilijan henkilökohtaisen korvauksen osalta mainitun lain 3 §:ssä tarkoitettua
henkilökohtaista korvausta, jollei tämän luvun 18 §:n 2 momentista muuta johdu.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun palkkaan ei kuitenkaan lueta 1 1 luvun 2 §:n 4 momentissa mainittuja eriä.
Jos rajoitetusti verovelvollisen vakuutetun ansiotulon verottamiseen sovelletaan verotusmenettelystä
annettua lakia, määrätään vakuutetun sairaanhoitomaksu ja päivärahamaksu tämän luvun 14 ja 15 §:n
mukaan, jollei 18 §:n 2 momentista muuta johdu. Sovellettaessa rajoitetusti verovelvollisen tulon
verottamisesta annetun lain 14 §:ää, sairaanhoitomaksu ja päivärahamaksu määrätään vastaavasti kuin
mainitun lain 14 §:n 3 momentin mukaan lasketaan Suomessa verotettavasta tulosta menevä vero. Eläkkeen
osalta sovelletaan kuitenkin tämän luvun 19 ja 19 a §:ää.
17 § (22.12.2005/1113)
Ulkomaantyötulo maksuperusteena
Tuloverolain 77 §:ssä tarkoitetusta ulkomaantyöskentelystä saatu ennakkoperintälain 13 §:ssä tarkoitettu
ennakonpidätyksen alainen palkka otetaan huomioon sairausvakuutuksen sairaanhoito- ja päivärahamaksun
perusteeksi pantavaa tulon yhteismäärää vahvistettaessa, jollei tämän luvun 18 §:n 1 momentista muuta
johdu. (20.8.2010/700)
Jos ulkomaantyötuloa saava on 15 §:n 3 momentissa tarkoitettu yrittäjä, hänen sairaanhoito- ja
päivärahamaksunsa määräytyvät kuitenkin 14 §:n 2 momentin ja 15 §:n 3 momentin mukaisesti.
18 § (22.12.2006/1264)
Vakuutuspalkka maksuperusteena
Jos vakuutettu työskentelee lähetettynä työntekijänä tai muutoin ulkomailla ja hän saa tuloverolain 77 §:ssä
tarkoitettua verovapaata ulkomaantyötuloa, hänen sairausvakuutuksen sairaanhoito- ja päivärahamaksunsa
määräytymisen ja suorittamisen perusteena käytetään ulkomaantyötulon sijasta työeläkelaeissa tarkoitettua
vakuutuspalkkaa, edellyttäen, että vakuutetun eläketurva on järjestetty joko pakollisesti tai vapaaehtoisesti
työeläkelakien perusteella.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 73/103Vakuutuspalkkaa käytetään ulkomailta saadun palkkatulon sijasta myös ulkomailla työskentelevän
rajoitetusti verovelvollisen sairausvakuutuksen sairaanhoito- ja päivärahamaksun määräytymisen ja
suorittamisen perusteena, jos vakuutetun eläketurva on järjestetty joko pakollisesti tai vapaaehtoisesti
työeläkelakien perusteella.
19 § (22.12.2005/1113)
Ulkomaille maksettava eläke maksuperusteena
Jos ulkomailla asuva eläkkeensaaja on rajoitetusti verovelvollinen, sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun
määräytymisen ja suorittamisen perusteena käytetään eläketulon osalta Suomesta ulkomaille maksettavaa
eläkettä, josta on tehty tuloverolaissa tarkoitetut kunnallisverotuksessa tehtävät vähennykset.
19 a § (20.8.2010/700)
Ulkomailta maksettu eläke maksuperusteena
Ulkomailta Suomeen maksettu eläke otetaan tulona huomioon sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksua
määrättäessä.
Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksua määrättäessä ei kuitenkaan oteta huomioon toisesta EU- tai ET A-
maasta Suomeen maksettua sosiaaliturva-asetuksen tai perusasetuksen mukaista eläkettä ( ulkomaaneläkettä ),
jos:
1) henkilölle ei makseta Suomesta sosiaaliturva-asetuksen tai perusasetuksen mukaista eläkettä; tai
2) henkilö on työskennellessään ulkomaaneläkettä maksavassa maassa maksanut työtulojensa perusteella
vakuutusmaksua eläkeaikaisten sairaanhoitokulujen rahoittamiseksi.
Ulkomaaneläkettä saavan on selvitettävä, mikä osa hänen ulkomaaneläkkeestään on kertynyt ajalta, jolta hän
on maksanut 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettua maksua.
Jos sairaanhoitomaksu määrätään sekä ulkomaaneläkkeen että Suomesta maksettavien eläkkeiden
perusteella, maksu ei saa ylittää Suomesta maksettavien sosiaaliturva-asetuksen tai perusasetuksen mukaisten
eläkkeiden yhteismäärää. Tämä eläkkeiden perusteella määrättävä sairaanhoitomaksu saadaan vertaamalla
maksua ilman eläketuloja ja maksua, joka saadaan, kun myös mainittujen asetusten mukaiset eläkkeet
otetaan huomioon. Erotus on mainittujen asetusten mukaisten eläkkeiden perusteella määrättyä
sairaanhoitomaksua.
Vakuutusmaksujen määrä ja tarkistaminen
20 § (12.4.2019/535)
Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksu
Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksu määräytyy siten, että vakuutetuilta perittävän sairausvakuutuksen
sairaanhoitomaksun tuotoilla rahoitetaan 9 §:ssä tarkoitettu rahoitusosuus.
Sairaanhoitomaksu peritään kunnallisverotuksessa verotettavasta ansiotulosta ja muusta 14 ja 16–19 §:ssä
tarkoitetusta sairaanhoitomaksun maksuperusteesta.
Jos vakuutettu saa muuta kuin 15–18 §:ssä tarkoitettua ansiotuloa, häneltä peritään tästä tulosta sen lisäksi,
mitä 1 momentissa ja 23 §:ssä säädetään, sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksua 0,97 prosenttia. Maksua ei
kuitenkaan peritä 14 §:n 2 momentissa mainituista tuloista.
Edellä 3 momentissa tarkoitettu maksu lasketaan sairaanhoitomaksun maksuperusteen ja päivärahamaksun
maksuperusteen erotuksesta. Jos päivärahamaksun maksuperuste on suurempi kuin sairaanhoitomaksun
maksuperuste, 3 momentissa tarkoitettua maksua ei peritä.
21 § (12.4.2019/535)
Sairausvakuutuksen päivärahamaksu
Sairausvakuutuksen päivärahamaksu määräytyy vuodelle 2020 siten, että sen tuotoilla rahoitetaan 48
prosenttia 12 §:ssä tarkoitetuista työtulovakuutuksen kuluista, joista on vähennetty korvaukset
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 74/103vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista.
22 § (12.4.2019/535)
Työnantajan sairausvakuutusmaksu
Työnantajan sairausvakuutusmaksu määräytyy vuodelle 2020 siten, että sen tuotoilla rahoitetaan korvaukset
vanhemmuudesta aiheutuvista perhevapaakustannuksista sekä 52 prosenttia 12 §:ssä tarkoitetuista
työtulovakuutuksen kuluista, joista on vähennetty korvaukset vanhemmuudesta aiheutuvista
perhevapaakustannuksista.
Työnantajan sairausvakuutusmaksu peritään työnantajan sairausvakuutusmaksusta annetussa laissa
(771/2016)  tarkoitetusta palkasta.
23 § (22.12.2005/1113)
Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun tarkistaminen
Edellä 20 §:n 1 momentissa tarkoitetun sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun maksuprosenttia tarkistetaan
siten, että sairaanhoitomaksujen tuotoilla ja valtion rahoitusosuudella voidaan kattaa 8 §:ssä tarkoitetut
sairaanhoitovakuutuksen kulut. Maksuprosenttia tarkistetaan kahden desimaalin tarkkuudella. Maksua
tarkistettaessa noudatetaan 9 ja 10 §:ssä säädettyjä rahoitusosuuksia.
Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun maksuprosentista säädetään vuosittain ennen marraskuun 23 päivää
annettavalla valtioneuvoston asetuksella. Jos maksu kuitenkin alittaisi 0,45 prosenttia tai ylittäisi 0,75
prosenttia kunnallisverotuksessa verotettavasta ansiotulosta ja muusta 14 ja 16–19 §:ssä tarkoitetusta
sairaanhoitomaksun maksuperusteesta, maksuprosentista on säädettävä lailla. (12.4.2019/535)
24 § (20.8.2010/700)
Sairausvakuutuksen päivärahamaksun ja työnantajan sairausvakuutusmaksun tarkistaminen
Sairausvakuutuksen päivärahamaksun ja työnantajan sairausvakuutusmaksun maksuprosenttia tarkistetaan
vuosittain siten, että maksujen tuotoilla ja valtion rahoitusosuudella voidaan kattaa 1 1 §:ssä tarkoitetut
työtulovakuutuksen kulut. Kulujen muutokset rahoitetaan siten, että valtion rahoitusosuuden vähentämisen
jälkeen tarvittavat maksujen muutokset jakautuvat tasan päivärahamaksun ja työnantajan
sairausvakuutusmaksun kesken. Maksuprosenttia tarkistetaan kahden desimaalin tarkkuudella.
(12.4.2019/535)
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, yrittäjän lisärahoitusosuutta tarkistetaan vuosittain siten, että
yrittäjän lisärahoitusosuuden tuotolla voidaan kattaa se osa 1 1 §:ssä tarkoitetuista työtulovakuutuksen
kuluista, joka muodostuu 8 luvun 10 §:ssä tarkoitetusta päivärahamenosta.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, työnantajien rahoitusosuutta tarkistetaan vuosittain siten, että
työnantajien rahoitusosuuden tuotolla voidaan kattaa se osa tämän luvun 1 1 §:ssä tarkoitetuista
työtulovakuutuksen kuluista, joka muodostuu 14 luvun 4 §:ssä tarkoitetusta kertakorvausmenosta.
(21.12.2016/1342)
Valtioneuvoston asetuksella säädetään vuosittain ennen marraskuun 23 päivää seuraavana vuonna
sovellettavasta sairausvakuutuksen päivärahamaksun ja työnantajan sairausvakuutusmaksun
maksuprosentista sekä yrittäjän lisärahoitusosuuden suuruudesta.
24 a § (12.4.2019/535)
24 a § on kumottu L:lla 12.4.2019/535 .
25 § (22.12.2005/1113)
Sairausvakuutusrahastossa tapahtuvan varojen siirtymisen huomioon ottaminen
Jos työtulovakuutuksen rahoittamiseen kerättyjä varoja käytetään kuluvan vuoden aikana
sairaanhoitovakuutuksen kulujen rahoittamiseen tai päinvastoin, sairausvakuutusrahaston sisällä siirtyvät
varat otetaan huomioon seuraavan vuoden vakuutusmaksuja ja valtion rahoitusosuuden määrää
vahvistettaessa.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 75/10326 § (19.12.2008/986)
Sairausvakuutusrahaston vajauksen ja ylijäämän huomioon ottaminen
Jos seuraavan vuoden vakuutusmaksuja ja valtion rahoitusosuuden määrää vahvistettaessa arvioidaan, että
sairausvakuutusrahaston vieraalla pääomalla ja varauksilla vähennetty rahoitusomaisuus tulee kuluvana
vuonna alittamaan kahdeksan prosenttia tai ylittämään kaksitoista prosenttia sairausvakuutuksen
kokonaiskuluista, arvioitu vajaus tai ylijäämä otetaan huomioon seuraavan vuoden vakuutusmaksuja ja
valtion rahoitusosuuden määrää vahvistettaessa.
27 § (22.12.2005/1113)
Valtion maksuvalmiussuoritus
Sen lisäksi, mitä muualla tässä laissa säädetään valtion osuudesta sairausvakuutuksen kuluihin, valtion tulee
suorittaa Kansaneläkelaitokselle sellainen määrä varoja, että sairausvakuutusrahaston maksuvalmius on koko
ajan turvattu ( maksuvalmiussuoritus ). Maksuvalmiussuoritus tulee palauttaa valtiolle, kun sitä ei enää tarvita
sairausvakuutusrahaston maksuvalmiuden turvaamiseen.
Vuoden lopussa palauttamatta olevan maksuvalmiussuorituksen arvioitu määrä otetaan huomioon valtion
osuuden ennakkosuorituksena, kun vahvistetaan valtion rahoitusosuuden määrää ja vakuutusmaksuja
seuraavalle vuodelle.
Maksuvalmiussuorituksen suorittamisesta säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
28 § (22.12.2005/1113)
Vakuutusmaksujen ja valtion osuuden tarkistamista varten annettavat selvitykset
Kansaneläkelaitoksen on vuosittain toukokuun 15 päivään mennessä toimitettava sosiaali- ja
terveysministeriölle arvio sairausvakuutusrahastosta maksettavien korvaus- ja etuuskulujen sekä
toimintakulujen määrästä seuraavana vuonna, arvio seuraavalle vuodelle vahvistettavista vakuutusmaksuista
ja valtion rahoitusosuuden määrästä sekä arvio mahdollisesta sairausvakuutusrahaston vajauksesta tai
ylijäämästä ja palauttamattoman maksuvalmiussuorituksen määrästä kuluvana vuonna. Arvioita tulee
tarkistaa lokakuun 15 päivään mennessä ja myös muulloin, jos niiden perusteet ovat olennaisesti muuttuneet.
(19.12.2008/986)
Vakuutusmaksujen ja valtion rahoitusosuuden määrän tarkistamista varten tarvittavista tarkemmista
selvityksistä voidaan säätää sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella.
Menettelyä ja muutoksenhakua koskevat säännökset
29 § (22.12.2005/1113)
Ennakkoperintälain soveltaminen
Vakuutetun sairausvakuutusmaksun ennakonpidätyksestä on voimassa, mitä ennakkoperintälaissa säädetään.
Jos tuloverolain 77 §:ssä tarkoitettua verovapaata ulkomaantyötuloa saavan vakuutetun
sairausvakuutusmaksu määräytyy vakuutuspalkan perusteella, suomalainen työnantaja, joka on lähettänyt
työntekijän ulkomaille ja joka maksaa työntekijän palkan, on velvollinen toimittamaan ennakonpidätyksen
vakuutetun sairausvakuutusmaksun suorittamiseksi.
30 § (22.12.2005/1113)
Työnantajan ilmoitusvelvollisuus
Työnantajan on palkanmaksun yhteydessä ilmoitettava palkansaajalle ennakonpidätyksenä perityn
sairausvakuutuksen päivärahamaksun määrä.
31 § (22.12.2005/1113)
Verotusmenettelystä annetun lain soveltaminen
Vakuutetun sairausvakuutusmaksuun sovelletaan verotusmenettelystä annetun lain kunnallisveroa koskevia
säännöksiä veron huojennuksesta, lykkäämisestä, oikaisusta ja jälkiverotuksesta sekä muusta
verotusmenettelystä.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 76/103Vakuutetun sairausvakuutusmaksun muutoksenhausta on voimassa, mitä siitä säädetään verotusmenettelystä
annetussa laissa. Mainitussa laissa säädetään myös Kansaneläkelaitoksen ja V eronsaajien
oikeudenvalvontayksikön oikeudesta hakea muutosta vakuutetun sairausvakuutusmaksuun. (18.4.2008/251)
32 § (19.12.2008/986)
Eräiden verotusta koskevien lakien soveltaminen
Vakuutetun sairausvakuutusmaksun kannosta, perimisestä ja palauttamisesta on voimassa, mitä niistä
säädetään veronkantolaissa (609/2005) .
Jos rajoitetusti verovelvollisen vakuutetun sairausvakuutusmaksu määräytyy vakuutuspalkan perusteella,
suomalainen työnantaja, joka on lähettänyt työntekijän ulkomaille ja joka maksaa työntekijän palkan, on
velvollinen perimään vakuutetun sairausvakuutusmaksun siten kuin rajoitetusti verovelvollisen tulon
verottamisesta annetussa laissa säädetään lähdeveron perimisestä.
Jos vakuutetun sairausvakuutusmaksua ei ole perittävä rajoitetusti verovelvolliselta ulkomailla
työskentelevältä vakuutetulta 2 momentissa tarkoitetulla tavalla, sairausvakuutusmaksu määrätään
noudattaen rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetun lain 3 luvussa tarkoitettua menettelyä.
Maksua määrättäessä ei kuitenkaan tehdä tuloverolaissa tarkoitettuja vähennyksiä.
Palkan tai korvauksen maksaja on velvollinen perimään 16 §:n 1 momentissa tarkoitetun rajoitetusti
verovelvollisen vakuutetun sairausvakuutusmaksun siten kuin rajoitetusti verovelvollisen tulon
verottamisesta annetussa laissa säädetään lähdeveron perimisestä. (13.12.2013/888)
VeronkantoL 609/2005  on kumottu L:lla 769/2016 . VeronkantoL 769/2016  on kumottu L:lla 11/2018 , ks.
VeronkantoL 11/2018 1, 2, 5 ja 7 luku .
33 § (22.12.2005/1113)
Vakuutusmaksujen periminen ulosottotoimin
Tässä laissa säädetyt maksut, joiden suoritus on laiminlyöty , peritään ilman tuomiota ja päätöstä siten kuin
verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa (367/1961)  säädetään.
L verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin 367/1961  on kumottu L:lla verojen ja maksujen
täytäntöönpanosta 706/2007 .
34 § (22.12.2005/1113)
Vakuutetun sairausvakuutusmaksun tilittäminen (22.12.2006/1264)
Verohallinto tilittää vakuutetun sairausvakuutusmaksut verontilityslaissa (532/1998)  säädetyllä tavalla
Kansaneläkelaitokselle. V erohallinnon tulee tilittää Kansaneläkelaitokselle rajoitetusti verovelvollisilta
perityt sairausvakuutusmaksut niiden kertymisvuotta seuraavan vuoden kesäkuussa tehtävän tilityksen
yhteydessä. (22.12.2006/1264)
Sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksut ja päivärahamaksut tulee tilittää erikseen sairausvakuutusrahastoon.
35 § (19.12.2008/986)
Valtion osuuden suorittaminen
Valtion on suoritettava Kansaneläkelaitokselle kuukausittain 10 ja 13 §:ssä tarkoitettu valtion osuus siten
kuin valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädetään.
Valtion on suoritettava lokakuussa ennakkoa 10 §:n 2 momentissa tarkoitetun korvauksen kuluvan vuoden
rahoitukseen Kansaneläkelaitokselle. Kansaneläkelaitoksen tulee toimittaa sosiaali- ja terveysministeriölle
laskelma arvioiduista kuluista viimeistään kymmenen arkipäivää ennen valtion rahoituksen suorittamista.
(26.3.2021/225)
L:lla 225/2021  lisätty 2 momentti on väliaikaisesti voimassa 27.3.2021–30.6.2022. L 225/2021  voimaantuloa
on muutettu L 1005/2021 , joka tulee voimaan 1.1.2022.
36 § (22.12.2005/1113)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 77/103Kansaneläkelaitoksen valvontaoikeus
Kansaneläkelaitoksella on oikeus valvoa vakuutetun sairausvakuutusmaksun ja työnantajan
sairausvakuutusmaksun määräämistä, maksuunpanoa, kantoa ja tilitystä sekä tarkastaa näiltä osin verotusta
koskevia asiakirjoja.
VII OSA
ERINÄISET SÄÄNNÖKSET
19 luku
Tietojen saamista ja luovuttamista koskevat säännökset
1 §
Oikeus tietojen saamiseen
Kansaneläkelaitoksella ja tämän lain mukaisella muutoksenhakuelimellä on oikeus salassapitosäännösten ja
muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä saada käsiteltävänä olevan etuuden ratkaisemista
varten välttämättömät tiedot tai sellaiset välttämättömät tiedot, jotka on muuten otettava huomioon tässä
laissa taikka Suomea sitovassa sosiaaliturvasopimuksessa tai sosiaaliturvaa koskevassa muussa
kansainvälisessä säädöksessä säädettyjen tehtävien toimeenpanemiseksi:
1) valtion ja kunnan viranomaiselta sekä muulta julkisoikeudelliselta yhteisöltä;
2) Eläketurvakeskukselta, eläke- ja vakuutuslaitokselta sekä muulta eläkkeen tai muun korvauksen
myöntäjältä tai maksajalta;
3) Potilasvakuutus- ja Liikennevakuutuskeskukselta sekä lääkevahinkovakuutuspoolilta;
4) työnantajalta, työttömyyskassalta ja työpaikkakassalta.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, Kansaneläkelaitoksella ja tämän lain mukaisella
muutoksenhakuelimellä on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten
estämättä saada pyynnöstä etuuden ratkaisemista varten lääkäriltä tai muulta terveydenhuollon
ammattihenkilöistä annetussa laissa (559/1994)  tarkoitetulta ammattihenkilöltä sekä potilaan asemasta ja
oikeuksista annetun lain (785/1992) 2 §:n  4 kohdassa tarkoitetulta terveydenhuollon toimintayksiköltä tai
kuljetuspalvelun tuottajalta, sosiaalipalvelun tuottajalta tai muulta hoitolaitokselta lausunto ja välttämättömät
tiedot etuuden hakijan potilasasiakirjoista, kuntoutuksesta, terveydentilasta, hoidosta ja työkyvystä, jollei
etuuden hakija itse toimita edellä mainittuja tietoja. (13.10.2006/890)
Kansaneläkelaitoksella on lisäksi oikeus saada salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien
rajoitusten estämättä 15 luvun 9 §:ssä tarkoitetun korvauksen maksamiseksi apteekilta tai palvelujen
tuottajalta vakuutetun nimi ja henkilötunnus sekä mainitun korvauksen maksamiseksi välttämättömät
selvitykset:
1) apteekilta vakuutetun alkuomavastuuta kerryttävistä lääkeostoista sekä korvauksen piiriin kuuluvista 5
luvun mukaisista lääkeostoista; (20.3.2015/252)
2) palvelujen tuottajalta 3 luvun mukaisista tutkimus- ja hoitokäynneistä ja 4 luvun mukaisista matkoista.
(13.10.2006/890)
Kansaneläkelaitoksella on oikeus saada apteekilta ja palvelujen tuottajalta 3 momentissa mainitut tiedot ja
selvitykset henkilöstä, jolla muun lainsäädännön nojalla on oikeus sairaanhoitokorvauksiin Suomessa.
(30.12.2013/1203)
Lisäksi Kansaneläkelaitoksella on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien
rajoitusten estämättä saada 20 luvun 5 §:ssä tarkoitetulta sopimuksen perusteella matkojen yhdistelyä
suorittavalta vakuutetun nimi ja henkilötunnus sekä sellaiset matkaa, matkustustapaa ja kuljetuspalvelujen
tuottajaa koskevat tiedot, jotka ovat välttämättömiä tämän lain mukaan korvattavien matkojen välittämisestä
aiheutuvan maksun suorittamista varten. (28.12.2017/1 145)
2 §
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 78/103Tiedot eräissä laitoshoitotapauksissa
Kansaneläkelaitoksella on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten
estämättä saada pyynnöstä maksutta 2 luvun 4 §:ssä tarkoitettua neuvottelumenettelyä varten asian
ratkaisemiseksi välttämättömät tiedot toimintayksikön toiminnasta, tiloista, henkilökunnan määrästä, annetun
hoidon sisällöstä, laadusta ja määrästä, hoidosta tehdystä sopimuksesta ja hoidosta maksettavasta
korvauksesta.
Kansaneläkelaitoksella on lisäksi oikeus sanotussa neuvottelumenettelyssä saada pyynnöstä käsiteltävän
asian ratkaisemiseksi välttämättömiä salassa pidettäviä tietoja potilasasiakirjoista, hoidettavan henkilön
terveydentilasta, lääkkeistä ja tuloista kunnan sosiaali- ja terveystoimen viranomaisilta tai laitoksilta taikka
asianomaiselta valtion tai yksityisen terveydenhuollon toimintayksiköltä.
Mitä edellä säädetään Kansaneläkelaitoksen oikeudesta saada salassa pidettäviä tietoja, koskee myös
sosiaali- ja terveysministeriötä.
3 § (11.6.2010/513)
Tiedot Verohallinnolta
1 momentti on kumottu L:lla 12.4.2019/535 .
Kansaneläkelaitoksella ja sosiaali- ja terveysministeriöllä on lisäksi oikeus saada V erohallinnolta
sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun maksuprosentin tarkistamista varten tarpeelliset tilastotiedot
sairaanhoitomaksun maksupohjasta.
4 §
Tiedot hoitolaitoksilta, vankiloilta ja Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirastolta (22.8.2014/678)
Edellä 2 luvun 4 §:ssä tarkoitetulla laitoksella ja sosiaalihuoltolain 6 §:ssä tarkoitetulla toimielimellä on
velvollisuus ilmoittaa Kansaneläkelaitokselle salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien
rajoitusten estämättä tämän lain mukaisten etuuksien täytäntöönpanoa varten tiedot vakuutetun joutumisesta
laitoshoitoon ja hoidon päättymisestä.
Vankilalla on velvollisuus ilmoittaa Kansaneläkelaitokselle salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia
koskevien rajoitusten estämättä tämän lain mukaisten etuuksien täytäntöönpanoa varten tiedot rangaistuksen
alkamisesta ja päättymisestä. (22.8.2014/678)
Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirastolla on velvollisuus ilmoittaa Kansaneläkelaitokselle
salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä tämän lain mukaisten
etuuksien täytäntöönpanoa varten terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain 24 a §:n 2 momentin 1
ja 3 kohdassa mainitut terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriin merkityt tiedot sekä niissä
tapahtuneet muutokset lääkäreistä, hammaslääkäreistä, psykologeista, puhe-, toiminta- ja psykoterapeuteista
sekä 1 luvun 4 §:n 1 momentin 2 kohdassa mainituista muista terveydenhuollon ammattihenkilöistä.
(22.8.2014/678)
Kansaneläkelaitoksella on oikeus saada tässä pykälässä mainitut tiedot maksutta. Jos 3 momentissa
tarkoitetut tiedot tarvitaan tietyssä määrätyssä muodossa ja siitä aiheutuu Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja
valvontavirastolle olennaisia lisäkustannuksia, kustannukset on kuitenkin korvattava. (22.8.2014/678)
5 §
Tietojen luovuttaminen eräissä tapauksissa
Kansaneläkelaitoksella on oikeus antaa salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten
estämättä:
1) vakuutetun lääkeostoja koskevia tietoja lääkkeen määränneelle terveydenhuollon ammattihenkilölle, jos
vakuutettu on Kansaneläkelaitoksen antamasta huomautuksesta huolimatta toistuvasti hankkinut lääkkeitä
hänen ja muiden terveydenhuollon ammattihenkilöiden määräyksillä enemmän kuin sairauden hoito
edellyttää; (21.5.2010/437)
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 79/1032) apteekeille niiden vakuutettujen nimet ja henkilötunnukset, joille lääkekorvausta ei suoriteta 15 luvun 9
§:ssä tarkoitettua tilitysmenettelyä soveltavien apteekkien välityksellä;
3) Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirastolle sille kuuluvien tehtävien suorittamista varten tiedon
lääkäristä, joka toistuvasti on määrännyt lääkkeitä huomattavasti enemmän kuin tässä laissa tarkoitettuun
sairauden hoitoon nähden on tarpeellista; (30.12.2013/1203)
4) 15 luvun 9 §:ssä tarkoitettua tilitysmenettelyä soveltavalle apteekille lääkkeen ostotilanteessa tai
palvelujen tuottajalle 3 luvussa tarkoitetun hoito- tai tutkimuskäynnin tai 4 luvussa tarkoitetun matkan
yhteydessä henkilön etu- ja sukunimitiedot, tiedon siitä, onko henkilö työpaikkakassan jäsen ja onko hän
vakuutettu; jos henkilö on vakuutettu tai hänellä on muun lainsäädännön nojalla oikeus
sairaanhoitokorvauksiin Suomessa, Kansaneläkelaitos voi lisäksi antaa apteekille tiedon siitä, voiko apteekki
luovuttaa lääkkeet vakuutetulle sairausvakuutuskorvauksen määrällä vähennettyyn hintaan, sekä tiedot
henkilölle myönnetyistä lääkkeiden erityiskorvausoikeuksista, kliinisten ravintovalmisteiden
korvausoikeuksista sekä rajoitetusti peruskorvattavien lääkkeiden peruskorvausoikeuksista ja
alkuomavastuun kertymisestä ja vuosiomavastuun täyttymisestä sekä kuljetuspalvelujen tuottajalle tiedon
matkakustannusten vuotuisen omavastuuosuuden täyttymisestä; (20.3.2015/252)
5) matkojen yhdistelypalvelua koskevan sopimuksen perusteella matkojen yhdistelyä suorittavalle henkilön
etu- ja sukunimitiedot, tiedon siitä, onko henkilö työpaikkakassan jäsen ja onko hän vakuutettu; jos henkilö
on vakuutettu, Kansaneläkelaitos voi lisäksi antaa sopimuksen perusteella matkojen yhdistelyä suorittavalle
vakuutetun osoitteen, tiedon matkakustannusten vuotuisen omavastuuosuuden täyttymisestä sekä muut
matkojen välityksessä välttämättömät vakuutetun tiedot; (7.12.2007/1203)
6) julkisia terveyspalveluja antaville yksiköille rajat ylittävästä terveydenhuollosta annetun lain (1201/2013)
20 §:ssä  tarkoitettujen kustannusten korvaamiseksi tiedot henkilön kuulumisesta toisen valtion
sosiaaliturvajärjestelmän piiriin; (28.12.2018/1319)
7) edellä 16 luvussa tarkoitetulle työpaikkakassalle työpaikkakassan jäsenen nimi ja henkilötunnus sekä
tämän lain mukaisen etuuden tai lisäetuuden antamista varten välttämättömät tiedot. Jos työpaikkakassa
antaa mainittuja etuuksia myös jäsenen perheenjäsenelle, on Kansaneläkelaitoksella oikeus antaa myös
mainitun perheenjäsenen edellä mainitut tiedot työpaikkakassalle. (28.12.2018/1319)
(13.10.2006/890)
Kansaneläkelaitoksella on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten
estämättä antaa 15 luvun 13 §:ssä tarkoitettuihin tutkimuksiin lähetettävän vakuutetun terveydentilaa,
sairautta, hoitotoimenpiteitä, ammattia, työolosuhteita ja työn laatua koskevia tietoja 15 luvun 13 §:ssä
tarkoitetulle lääkärille tai terveydenhuollon toimintayksikölle taikka tutkimuslaitokselle, jos tiedot ovat
välttämättömiä vireillä olevassa etuusasiassa terveydentilan selvittämistä ja työkyvyn arvioimista varten.
(17.4.2020/249)
Ennen tietojen luovuttamista Kansaneläkelaitoksen on ilmoitettava vakuutetulle 1 momentin 1 ja 2 kohdan
mukaisesta tietojen antamisesta.
6 § (22.8.2014/678)
Tiedot ulosottoviranomaiselle
Kansaneläkelaitoksella on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten
estämättä asianomaisen viranomaisen pyynnöstä luovuttaa ulosottoa varten tiedot tämän lain mukaisten
etuuksien määristä, ei kuitenkaan niistä etuuksista, joita ei oteta huomioon ulosottokaaren (705/2007) 4
luvun 48 §:ssä  tarkoitettua suojaosuutta laskettaessa. Lisäksi Kansaneläkelaitoksella on oikeus ilmoittaa
tiedossaan olevat muut eläkkeitä ja muita sosiaalietuuksia maksavat laitokset.
7 § (11.6.2010/513)
Tiedot Verohallinnolle vakuutusmaksujen perimistä varten
Salassapitosäännösten ja muiden tiedonsaantia koskevien rajoitusten estämättä:
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 80/1031) Kansaneläkelaitoksella on oikeus antaa eläkelaitoksille ja V erohallinnolle sairausvakuutuksen
sairaanhoitomaksun perimistä varten tiedot niiden ulkomailla asuvien eläkkeensaajien nimistä,
henkilötunnuksista ja muista yksilöintitiedoista, joihin sovelletaan 18 luvun 6 §:n mukaista
maksuvelvollisuutta;
2) Kansaneläkelaitoksella, sosiaali- ja terveysministeriöllä ja Eläketurvakeskuksella on oikeus antaa
Verohallinnolle vakuutetun ja työnantajan sairausvakuutusmaksun perimistä varten tiedot niiden ulkomailla
työskentelevien henkilöiden nimistä ja henkilötunnuksista, joille Kansaneläkelaitos on antanut päätöksen
Suomen asumisperusteisen sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisesta tai joille sosiaali- ja terveysministeriö
tai Eläketurvakeskus on antanut Euroopan unionin sosiaaliturvaa koskevien säännösten tai
sosiaaliturvasopimuksen määräyksen perusteella päätöksen Suomen sosiaaliturvalainsäädännön
soveltamisesta;
3) eläkelaitoksella ja Eläketurvakeskuksella on oikeus antaa V erohallinnolle vakuutetun ja työnantajan
sairausvakuutusmaksun perimistä varten tiedot vakuutuspalkasta.
Kansaneläkelaitoksella on oikeus antaa 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot V erohallinnolle
asianosaisen suostumuksetta myös teknisen käyttöyhteyden avulla. Ennen teknisen käyttöyhteyden
avaamista tietojen saajan on esitettävä selvitys siitä, että tietojen suojauksesta huolehditaan asianmukaisesti.
8 § (11.6.2010/513)
Tiedot viranomaisille
Kansaneläkelaitoksella on oikeus sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa
(621/1999)  säädetään, salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä antaa
ministeriöille, V erohallinnolle ja lakisääteistä sosiaaliturvajärjestelmää hoitavalle laitokselle tai yhteisölle,
jonka hoidettavaksi kuuluvaan sosiaaliturvaetuuteen tämän lain mukainen etuus vaikuttaa, tämän lain
mukaista etuutta tai korvausta saaneen henkilön henkilötunnus ja muut yksilöintitiedot, tiedot maksetuista
etuuksista ja korvauksista sekä muut näihin rinnastettavat tiedot, jotka ovat välttämättömiä sosiaaliturvaan
kohdistuvien rikosten ja väärinkäytösten selvittämiseksi suoritettavaa henkilötietojen yhdistämistä ja muuta
kertaluonteista valvontatointa varten, sekä poliisi- ja syyttäjäviranomaiselle edellä mainitut tiedot, jotka ovat
välttämättömiä rikosten selvittämistä ja syytteeseenpanoa varten. T erveydentilaa koskevia tietoja tai tietoja,
jotka on tarkoitettu kuvaamaan henkilön sosiaalihuollon tarpeen perusteita, ei saa kuitenkaan luovuttaa.
9 §
Muuta etuutta varten saatujen tietojen käyttäminen
Kansaneläkelaitoksella on oikeus yksittäistapauksessa käyttää tämän lain mukaista etuutta käsitellessään
muiden sille säädettyjen tehtävien hoitamista varten saamiaan tietoja, jos on ilmeistä, että ne vaikuttavat
tämän lain mukaiseen etuuteen ja tiedot on lain mukaan otettava huomioon päätöksenteossa ja
Kansaneläkelaitoksella olisi oikeus saada tiedot muutoinkin erikseen.
10 §
Tekninen käyttöyhteys
Kansaneläkelaitoksella on sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 29 §:n 3
momentissa säädetään, oikeus mainitussa momentissa säädetyin edellytyksin avata tekninen käyttöyhteys
henkilörekisteriensä sellaisiin tietoihin, jotka sillä on oikeus antaa tämän luvun 5 §:n 1 momentin 2–5 ja 7
kohdan, 2 momentin tai 6 §:n perusteella mainituissa pykälissä tarkoitetuille tiedon saajille.
(28.12.2018/1319)
Mitä 1 momentissa säädetään teknisen käyttöyhteyden avaamisesta ja tietojen luovuttamisesta, koskee myös
Kansaneläkelaitoksen oikeutta saada teknisen käyttöyhteyden avulla tämän luvun 1, 2 ja 4 §:ssä tarkoitettuja
salassa pidettäviä tietoja.
Tämän pykälän perusteella avatun teknisen käyttöyhteyden avulla saa hakea myös salassa pidettäviä tietoja
ilman sen suostumusta, jonka etujen suojaamiseksi salassapitovelvollisuus on säädetty . Ennen teknisen
käyttöyhteyden avaamista tietoja pyytävän on esitettävä selvitys siitä, että tietojen suojauksesta huolehditaan
asianmukaisesti.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 81/10311 § (17.4.2020/249)
Rekisteröidyn oikeuden rajaaminen
Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta
liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksessa (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus), jäljempänä tietosuoja-asetus , tarkoitetulla
rekisteröidyllä ei ole tietosuoja-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista oikeutta siihen, että
Kansaneläkelaitos rajoittaa henkilötietojen käsittelyä silloin, kun se hoitaa tämän lain mukaista tehtävää, jos
rekisteröidyn vaatimus käsittelyn rajoittamisesta on ilmeisen perusteeton.
12 §
Lausuntopalkkio
Kansaneläkelaitoksella ja tämän lain mukaisella muutoksenhakuelimellä on oikeus saada tämän luvun 1 ja 2
§:ssä mainitut tiedot maksutta. T erveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa tarkoitetulla
ammattihenkilöllä tai sosiaalipalvelun tuottajalla on kuitenkin oikeus saada 1 §:n 2 momentissa säädetyn
tiedonantovelvollisuuden perusteella antamistaan lausunnoista kohtuullinen palkkio.
20 luku
Erinäisiä säännöksiä
1 §
Sairausvakuutusasiain neuvottelukunta
Sairausvakuutusta koskevissa asioissa Kansaneläkelaitoksen apuna toimii sairausvakuutusasiain
neuvottelukunta, jonka valtioneuvosto asettaa kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Neuvottelukuntaan kuuluu
yhdeksän jäsentä ja tarpeellinen määrä varajäseniä.
Neuvottelukunnan puheenjohtaja ja yksi jäsenistä, joka samalla toimii varapuheenjohtajana, määrätään
Kansaneläkelaitoksen esityksestä sekä muut jäsenet ja varajäsenet siten, että sosiaali- ja terveysministeriö,
lääkäreitä ja hammaslääkäreitä edustavat järjestöt, työnantajat sekä vakuutettujen olosuhteiden tuntemus
tulevat neuvottelukunnassa edustetuiksi.
Valtioneuvosto määrää puheenjohtajalle ja jäsenille maksettavat palkkiot.
Valtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin neuvottelukunnasta ja sen tehtävistä.
2 §
Sosiaalilääketieteellinen neuvottelukunta
Sairausvakuutukseen liittyvien lääketieteellisten kysymysten käsittelyä varten Kansaneläkelaitoksessa on
sosiaalilääketieteellinen neuvottelukunta. Kansaneläkelaitoksen hallitus asettaa neuvottelukunnan kolmeksi
vuodeksi kerrallaan. Neuvottelukunnassa on puheenjohtaja ja enintään 15 jäsentä. Neuvottelukunnassa tulee
olla edustettuina sairausvakuutuksen toteuttamisen kannalta tärkeimmät lääketieteen erikoisalat sekä
sairausvakuutuksen toteuttamiseen perehtyneitä lääkäreitä. Lisäksi T erveydenhuollon oikeusturvakeskuksen,
yliopistojen lääketieteellisten tiedekuntien sekä lääkäreitä ja hammaslääkäreitä edustavien järjestöjen tulee
olla neuvottelukunnassa edustettuina.
Neuvottelukunnan toiminnasta aiheutuvat kustannukset maksetaan sairausvakuutusrahastosta.
Neuvottelukunnasta voidaan tarkemmin säätää valtioneuvoston asetuksella.
3 §
Virka-apu
Kansaneläkelaitoksella on oikeus saada virka-apua viranomaiselta.
4 § (22.12.2006/1301)
Päätöksen maksuttomuus
Kansaneläkelaitoksen ja tämän lain mukaisen muutoksenhakuelimen päätös on maksuton.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 82/1035 § (28.12.2017/1145)
Matkojenyhdistelytoiminta
Kansaneläkelaitos voi maksaa etuusmenoista sopimuksen perusteella matkojen yhdistelyä suorittavalle
tämän lain mukaan korvattavien matkojen välittämisestä aiheutuvan maksun, jonka määrä sovitaan kussakin
tapauksessa erikseen.
Kansaneläkelaitos voi kilpailuttaa matkojenyhdistelypalvelujen tuottajat sekä tilausliikennettä suorittavat
liikenteenharjoittajat, jolloin sovelletaan julkisista hankinnoista ja käyttöoikeussopimuksista annettua lakia
(1397/2016) . Tällöin välittämisestä suoritettava maksu ja matkan hinta voivat määräytyä kilpailutuksen
tuloksen perusteella.
6 § (11.6.2010/513)
Verotuskustannusten jakaminen
Tämän lain mukaisten tehtävien hoitamisesta V erohallinnolle aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon
tehtäessä V erohallinnosta annetussa laissa (503/2010)  säädettyä kustannusten jakoa.
21 luku
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005. Sen 1 1 luvun 4 §:n 5–7 momentti kuitenkin tulee
voimaan vasta 1 päivänä lokakuuta 2005.
Tämän lain 1 1 luvun 1 §:n 1 momentissa säädetyt rahamäärät vastaavat vuodelle 2004 vahvistettua
työtekijäin eläkelain 9 §:n 2 momentin ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettua indeksilukua, ja lain 5 luvun 8
§:n 1 momentissa säädetty rahamäärä samalle vuodelle vahvistettua kansaneläkeindeksistä annetussa laissa
tarkoitettua indeksilukua. Lain 1 1 luvun 1 §:n 3 momenttia sovelletaan ensimmäisen kerran 1 päivänä
tammikuuta 2005 tarkistettaessa 1 1 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuja rahamääriä.
Sen estämättä, mitä 2 luvun 3 §:n 3 kohdassa säädetään, tämän lain tarkoittamana korvattavana
lääkärinpalkkiona korvataan 29 päivään helmikuuta 2008 saakka erikoismaksuluokassa kunnan tai
kuntayhtymän sairaalassa hoidettavana olevalta potilaalta perittävä lääkärinpalkkio sekä sairaalan
poliklinikalla yksityisvastaanotto-oikeuden saaneen lääkärin perimä palkkio, jos palkkiosta olisi maksettu
korvausta ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleen lain nojalla.
Lääkkeet, jotka on säädetty erityiskorvattaviksi ennen 1 päivää tammikuuta 2004, ovat erityiskorvattavia
neljä vuotta tämän lain voimaantulosta, ellei lääkkeelle ennen 1 päivää tammikuuta 2004 vahvistettu
kohtuullinen, korvausperusteeksi hyväksyttävä tukkuhinta sitä ennen lakkaa olemasta voimassa tai ellei
lääkkeiden hintalautakunta ole ottanut lääkevalmisteen erityiskorvattavuutta uudelleen käsiteltäväksi.
Tämän lain mukaiseen päivärahaetuuteen rinnastetaan sairauspäiväraha, erityisäitiys-, äitiys-, isyys- ja
vanhempainraha, osittainen vanhempainraha sekä erityishoitoraha, joka on maksettu ennen tämän lain
voimaantuloa. Sovellettaessa tämän lain 10 lukua erityishoitorahan enimmäisaikaan ei lueta
erityishoitorahapäiviä, jotka kohdistuvat aikaan ennen tämän lain voimaantuloa.
Tämän lain 7 luvun 4 §:n 2 momentin 2 kohtaa sovelletaan, jos työkyvyttömyys tai oikeus päivärahaetuuteen
alkaa tämän lain voimaantulon jälkeen.
Tämän lain 8 luvun 2 §:n 1 momenttia sovelletaan työkyvyttömyyteen, joka kohdistuu lain
voimassaoloaikaan. Jos vakuutettu oli työkyvytön lain voimaan tullessa, lain voimaantuloa välittömästi
edeltänyt yhdenjaksoinen työkyvyttömyys otetaan huomioon määrättäessä lain 8 luvun 7 §:n 1 ja 2
momentin mukaista omavastuuaikaa ja laskettaessa 8 luvun 8 §:n mukaista sairauspäivärahan
enimmäisaikaa.
Tämän lain 1 1 luvun 1 §:n 2 momenttia sovelletaan, kun työkyvyttömyyden taikka päivärahaetuusoikeuden
alkamisajankohta, jonka perusteella indeksitarkistus tehdään, on lain voimaantulon jälkeen.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 83/103Tämän lain 1 1 luvun 2 §:n 1 momentin 3 kohtaa sovelletaan, kun työkyvyttömyys tai oikeus
päivärahaetuuteen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2006 tai sen jälkeen.
Lain 1 1 luvun 4 §:n 5 momenttia sovelletaan, kun oikeus saman lapsen perusteella maksettavaan
vanhempainpäivärahaan tai erityishoitorahaan alkaa 1 päivänä lokakuuta 2005 tai sen jälkeen, taikka kun
työkyvyttömyys alkaa 1 päivänä lokakuuta 2005 tai sen jälkeen.
Lain 1 1 luvun 4 §:n 6–7 momenttia sovelletaan, kun ensimmäinen saman lapsen perusteella maksettava
vanhempainpäivärahapäivä on 1 päivänä lokakuuta 2005 tai sen jälkeen.
Tämän lain 1 1 luvun 6 §:n 3 momentin viimeisen virkkeen säännöstä siitä, että päivärahaetuuden
määräytymisessä ei oteta huomioon kuntoutusrahalain 14 §:n 2 momentin mukaan määräytyneestä
kuntoutusrahasta sitä osuutta, jolla se ylittää määrän, joka vastaavassa tilanteessa olisi määritelty kyseisen
lain 14 §:n 1 momentin mukaan kuntoutusrahan määräksi, sovelletaan, kun työkyvyttömyys tai oikeus
päivärahaetuuteen alkaa tämän lain tultua voimaan.
Sen estämättä, mitä tämän lain 13 luvun 5 §:ssä säädetään, korvataan työnantajalle 60 prosenttia
työterveyshuollon vuosittaisen toimintasuunnitelman laatimisesta aiheutuneista kustannuksista mukaan
lukien työterveyshuollon ammattihenkilöiden ja asiantuntijoiden toimintasuunnitelman laatimisen perusteena
olevien työpaikkakäyntien kustannukset, jos toimintasuunnitelma on laadittu taikka työpaikkakäynti on tehty
viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005. T yöpaikkakäynneillä tarkoitetaan työterveyshuollon suunnitteluun
sekä työn, toimintaympäristön ja työyhteisön toiminnan kehittämiseen ja seurantaan liittyviä
työpaikkakäyntejä. Korvauksen hakemisessa noudatetaan, mitä tämän lain 15 luvun 7 §:ssä säädetään.
Tämän lain 14 luvun säännöksiä sovelletaan, kun työnantaja hakee vuosilomakustannuskorvausta sellaisten
kustannuksien perusteella, joiden perusteena oleva vanhempainpäivärahakausi on päättynyt tämän lain
voimaantulon jälkeen.
Lain 14 luvun 3 §:n 2 momenttia sovelletaan vuosilomakustannuskorvaukseen, jos vanhempainpäivärahaa on
saman lapsen perusteella maksettu ensimmäisen kerran tämän lain voimaantulon jälkeen. Sen estämättä, mitä
14 luvun 3 §:n 2 momentissa säädetään, jos työnantaja hakee vuosilomakustannuskorvausta edellä 14
momentissa säädetyllä perusteella, korvauksen määrä on päivää kohden työntekijälle vuosiloman
kertymisajalta maksetun erityisäitiys-, äitiys-, isyys- ja vanhempainrahan suuruinen. (11.3.2005/155)
Sen estämättä, mitä tämän lain 15 luvun 3 §:n 1 momentissa säädetään, korvausta vuonna 2004 syntyneistä
vuotuisen omavastuuosuuden ylittävistä matkakustannuksista voi hakea 30 päivään kesäkuuta 2005 saakka.
Tämän lain 15 luvun 4 §:n 1 kohtaa sovelletaan, jos työkyvyttömyys tai oikeus päivärahaetuuteen alkaa
tämän lain voimaantulon jälkeen.
Mitä tässä laissa säädetään työeläkelakien mukaisesta vanhuuseläkkeestä suhteessa sairaus- tai
vanhempainpäivärahaan, sovelletaan myös yksilölliseen varhaiseläkkeeseen.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
2 §
Kumottavat säädökset
Tällä lailla kumotaan niihin myöhemmin tehtyine muutoksineen:
1) 4 päivänä heinäkuuta 1963 annettu sairausvakuutuslaki (364/1963) ; ja
2) vanhempainpäiväraha-ajalta suoritettavien vuosilomakustannusten korvaamisesta työnantajalle 30 päivänä
maaliskuuta 1994 annettu laki (238/1994) .
3 §
Soveltamissäännös (14.5.2010/359)
Jos muussa laissa tai sen nojalla annetussa säännöksessä viitataan sairausvakuutuslakiin tai lakiin
vanhempainpäiväraha-ajalta suoritettavien vuosilomakustannusten korvaamisesta työnantajalle, tai niiden
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 84/103nojalla myönnettävään etuuteen tai maksettavaan korvaukseen, viittauksen on katsottava tarkoittavan tämän
lain mukaisia vastaavia säännöksiä ja tämän lain mukaista etuutta tai korvausta, jollei tästä laista muuta
johdu.
Kun tässä laissa viitataan sosiaaliturva-asetukseen, viittauksen katsotaan tarkoittavan myös viittausta
perusasetukseen, jollei tässä laissa toisin säädetä. (14.5.2010/359)
HE 50/2004 , HE 164/2004 , StVM 25/2004, EV 160/2004
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
11.3.2005/155:
Tämä laki tulee voimaan 16 päivänä maaliskuuta 2005. Sen 1 1 luvun 4 §:n 5 momentti tulee kuitenkin
voimaan 1 päivänä lokakuuta 2005. Lain 18 luvun 2 §:n 1 momenttia ja 21 luvun 1 §:n 15 momenttia
sovelletaan vuoden 2005 alusta lukien.
Kansaneläkelaitos oikaisee viran puolesta ennen tämän lain voimaantuloa tehdyn
vuosilomakustannuskorvausta koskevan päätöksen, jos korvaukseen on sovellettu ennen lain voimaantuloa
voimassa olleita säädöksiä.
Ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleen 18 luvun 2 §:n 1 momentin perusteella myönnetyn valtion
osuuden ennakko, joka on kohdistunut sairauspäivärahan vähimmäispäivärahakustannukseen vähennetään
lain voimaantulon jälkeen myönnettävästä valtionosuuden ennakosta. Jos koko vähennystä ei voida tehdä
ensimmäisestä myönnettävästä ennakosta, vähennys siirtyy tehtäväksi seuraavista myönnettävistä
ennakoista.
HE 4/2005 , StVM 2/2005, EV 6/2005
18.3.2005/165:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2005.
HE 238/2004 , TyVM 2/2005, EV 17/2005
23.6.2005/461:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2005.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 48/2005 , TyVM 6/2005, EV 79/2005
21.10.2005/840:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2005. Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen
täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 1 13/2005 , StVM 12/2005, EV 104/2005
11.11.2005/885:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006. Lain 5 luvun 10 § on voimassa 31 päivään joulukuuta
2008 saakka.
Lääkevalmisteet, joille on lain voimaan tullessa vahvistettu kohtuullinen tukkuhinta mutta ei
erityiskorvattavuutta, ovat peruskorvattavia voimaantuloajankohdan mukaisessa laajuudessa viisi vuotta lain
voimaantulosta, kuitenkin enintään niin kauan kuin lääkkeelle vahvistettu kohtuullinen, korvausperusteeksi
hyväksyttävä tukkuhinta on voimassa, ellei 3 momentista muuta johdu.
Lain voimaan tullessa 5 luvun 5 §:n nojalla korvattaviksi säädetyt lääkevalmisteet ovat korvattavia
voimaantuloajankohdan mukaisessa laajuudessa viisi vuotta lain voimaantulosta, kuitenkin enintään niin
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 85/103kauan kuin lääkkeelle vahvistettu kohtuullinen, korvausperusteeksi hyväksyttävä tukkuhinta on voimassa.
Lain voimaan tullessa korvattaviksi säädetyt kliiniset ravintovalmisteet ja perusvoiteet ovat korvattavia
voimaantuloajankohdan mukaisessa laajuudessa viisi vuotta lain voimaantulosta, kuitenkin enintään niin
kauan kuin korvattavalle kliiniselle ravintovalmisteelle tai perusvoiteelle vahvistettu kohtuullinen,
korvausperusteeksi hyväksyttävä tukkuhinta on voimassa.
Lääkevalmisteet, jotka on säädetty erityiskorvattaviksi ennen 1 päivää tammikuuta 2004, ovat
erityiskorvattavia kolme vuotta tämän lain voimaantulosta, ellei lääkevalmisteelle ennen 1 päivää
tammikuuta 2004 vahvistettu kohtuullinen, korvausperusteeksi hyväksyttävä tukkuhinta sitä ennen lakkaa
olemasta voimassa tai ellei lääkkeiden hintalautakunta ole ottanut lääkevalmisteen erityiskorvattavuutta
uudelleen käsiteltäväksi.
Lääkkeiden hintalautakunta alentaa kaikkia tämän lain voimaan tullessa voimassa olevia lääkevalmisteiden
tukkuhintoja viidellä prosentilla. T ukkuhinnan alentamista koskeva päätös tulee voimaan 1 päivänä
tammikuuta 2006. Jos myyntiluvan haltija ei halua valmisteensa kuuluvan alennetulla tukkuhinnalla
korvausjärjestelmän piiriin, myyntiluvan haltija voi irtisanoa valmisteensa korvausjärjestelmästä 1 päivästä
tammikuuta 2006 lukien ilmoittamalla asiasta kirjallisesti lääkkeiden hintalautakunnalle viimeistään 1
päivänä joulukuuta 2005. Lääkkeiden hintalautakunnan päätöstä on noudatettava muutoksenhausta
huolimatta kunnes asia on lainvoimaisella päätöksellä ratkaistu.
Mikäli lääkkeiden hintalautakunnan käsiteltävänä oleva tukkuhintahakemus on ratkaistava 1.12.2005–
31.12.2005 välisenä aikana, hintalautakunnan on tukkuhintaa vahvistaessaan otettava huomioon vuoden
2006 alusta toteutettava viiden prosentin suuruinen hinnanalennus. Ennen asian ratkaisemista
hintalautakunnan on kuultava hakijaa hinnan alentamisesta.
Sen estämättä, mitä 2–5 momentissa säädetään, lääkkeiden hintalautakunta voi kuultuaan
Kansaneläkelaitosta ja myyntiluvan haltijaa päättää lääkkeen, kliinisen ravintovalmisteen tai perusvoiteen
kohtuullisen tukkuhinnan tai korvattavuuden lakkauttamisesta, jos lääkkeen käyttöalue on tukkuhinnan
vahvistamisajankohtaan nähden laajentunut tai jos saatavissa on samaa vaikuttavaa lääkeainetta tai
lääkeaineyhdistelmää sisältävää valmistetta merkittävästi alemmalla hinnalla taikka jos lääkkeen hinta on
muissa pohjoismaissa tai Euroopan unionin maissa merkittävästi alempi tai jokin muu kohtuullisen
tukkuhinnan ja korvattavuuden lakkauttamista tai peruskorvattavuuden epäämistä koskeva 6 luvussa säädetty
peruste täyttyy . Lääkkeiden hintalautakunnan tämän momentin nojalla antama päätös tulee voimaan siten
kuin 6 luvun 12 §:n 1 momentissa säädetään.
Lain 5 luvun 8 §:n 1 momentissa säädetty rahamäärä vastaa vuodelle 2005 vahvistettua
kansaneläkeindeksistä annetussa laissa tarkoitettua indeksilukua.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain voimaantulon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 97/2005 , StVM 18/2005, EV 125/2005
22.12.2005/1113:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006. Sen 8 luvun 10 § tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä
huhtikuuta 2006, ja sitä sovelletaan takautuvasti työkyvyttömyyteen, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2006
tai sen jälkeen.
Tätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2006 suoritettavaan sairausvakuutuksen
sairaanhoitomaksuun ja päivärahamaksuun. Ennakonpidätys tehdään kuitenkin tämän lain voimaan tullessa
voimassa olevan vakuutetun sairausvakuutusmaksun perusteella siihen saakka, kunnes vuoden 2006
ennakonpidätysperusteet tulevat voimaan.
Tätä lakia sovelletaan 1 päivänä tammikuuta 2006 ja sen jälkeen maksettavan palkan perusteella
suoritettavaan työnantajan sairausvakuutusmaksuun.
Sen estämättä, mitä tämän lain 1 1 luvun 2 §:ssä säädetään, päivärahaetuuden perusteena olevaan työtuloon
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta säännöstä, kun työkyvyttömyys tai oikeus etuuteen
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 86/103alkaa ennen 1 päivää tammikuuta 2008.
Tämän lain 13 luvun 5 §:n 1 momenttia sovelletaan työnantajan tilikauteen, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta
2006 tai sen jälkeen ja tilikauteen, joka on alkanut vuonna 2005 ja josta yli puolet sijoittuu vuoden 2006
puolelle. T ilikauteen, joka on alkanut vuonna 2005, ja josta enintään puolet sijoittuu vuodelle 2006,
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta säännöstä.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 68/2005 , HE 129/2005 , StVM 22/2005, EV 139/2005
17.3.2006/199:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2006.
HE 217/2005 , StVM 4/2006, EV 13/2006
8.6.2006/459:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 227/2005 , StVM 9/2006, EV 41/2006
13.10.2006/890:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 69/2006 , StVM 15/2006, EV 97/2006
22.12.2006/1264:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.
HE 131/2006 , StVM 46/2006, EV 213/2006
22.12.2006/1276:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.
Sen estämättä, mitä 1 1 luvun 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa ja 2 momentissa säädetään, päivärahaetuuden
perusteena olevaan työtuloon sovelletaan 31 päivänä joulukuuta 2005 voimassa ollutta säännöstä, kun
työkyvyttömyys tai oikeus etuuteen alkaa ennen 1 päivää tammikuuta 2008. Yrittäjän eläkelain 1 12 §:ssä
tarkoitettua vahvistettua työtuloa voidaan kuitenkin käyttää arvioitaessa 1 1 luvun 4 §:ssä tarkoitettua
työtuloa, kun työkyvyttömyys tai oikeus etuuteen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 tai sen jälkeen.
HE 197/2006 , StVM 38/2006, EV 176/2006
22.12.2006/1301:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.
Tämän lain mukaisesta sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnan päätöksestä, jolla se on ratkaissut
sosiaalivakuutuslautakunnan päätöstä koskevan valituksen, ei saa valittaa vakuutusoikeuteen.
HE 167/2006 , StVM 34/2006, EV 168/2006
22.12.2006/1342:
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 87/103Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007. Sitä sovelletaan vanhempainpäivärahaan, kun
ensimmäinen saman lapsen perusteella maksettava vanhempainpäivärahapäivä on 1 päivänä tammikuuta
2007 tai sen jälkeen, ja työnantajalle maksettavaan vuosilomakustannuskorvaukseen, jos
vanhempainpäivärahaa on saman lapsen perusteella maksettu ensimmäisen kerran tämän lain voimaantulon
jälkeen.
Lain 1 1 luvun 1 §:n 2 momentissa olevat rahamäärät vastaavat vuodelle 2004 vahvistetun työtekijäin
eläkelain (395/1961) 9 §:n  2 momentin ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun indeksiluvun tasoa.
Vuonna 2007 sairausvakuutuksen päivärahamaksu on 0,75 prosenttia palkkatulosta, työtulosta ja muusta 18
luvun 15–18 §:ssä tarkoitetusta päivärahamaksun maksuperusteesta, ja työnantajan sairausvakuutusmaksu on
2,05 prosenttia työnantajan sosiaaliturvamaksusta annetussa laissa (366/1963)  tarkoitetusta palkasta.
Yrittäjien lisärahoitusosuus vuonna 2007 on 0,16 prosenttia voimassa olevan yrittäjän eläkelaissa
(1272/2006)  tarkoitetun vakuutuksen mukaisesta työtulosta.
HE 1 12/2006 , StVM 45/2006, EV 217/2006
26.10.2007/912:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2007.
Tämän lain 1 1 luvun 10 a §:ää sovelletaan vanhempainpäivärahoihin, jotka ovat alkaneet lain voimaantulon
jälkeen.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 41/2007 , StVM 4/2007, EV 24/2007
7.12.2007/1203:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008. Julkisia terveyspalveluja antaville yksiköille
suoritetaan 16 a §:n 1 momentin mukaisesti korvausta kustannuksista, jotka ovat syntyneet 1 päivänä
tammikuuta 2008 tai sen jälkeen. Kansaneläkelaitos korvaa julkisia terveyspalveluja antavien yksiköiden
kustannuksia 1 päivästä tammikuuta 2009. Lain 16 a §:n 3 momentti koskee myös saatavia, jotka ovat
syntyneet ennen tämän lain voimaantuloa.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 121/2007 , StVM 16/2007, EV 75/2007
21.12.2007/1364:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.
Tätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2008 suoritettavaan sairausvakuutuksen
sairaanhoitomaksuun ja päivärahamaksuun. Ennakonpidätys toimitetaan kuitenkin tämän lain voimaan
tullessa voimassa olevan sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun ja päivärahamaksun perusteella, kunnes
vuoden 2008 ennakonpidätysperusteet tulevat voimaan.
Tätä lakia sovelletaan 1 päivänä tammikuuta 2008 ja sen jälkeen maksettavan palkan perusteella
suoritettavan työnantajan sairausvakuutusmaksuun.
Sen estämättä, mitä tämän lain 1 1 luvun 2 §:ssä säädetään, päivärahan perusteena olevaan työtuloon
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, jos työkyvyttömyys tai oikeus etuuteen
alkaa ennen 1 päivää tammikuuta 2010.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 76/2007 , StVM 24/2007, EV 1 14/2007
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 88/10318.4.2008/251:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2008.
HE 148/2007 , VaVM 5/2008, EV 25/2008
28.11.2008/770:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 134/2008 , StVM 17/2008, EV 106/2008
5.12.2008/802:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009. Lain 6 luvun 18–24 §:ää sovelletaan kuitenkin
ensimmäisen kerran 1 päivänä huhtikuuta 2009 voimaan tulevia viitehintaryhmiä määriteltäessä ja lain 5
luvun 1 ja 4–9 §:n mukaisten viitehintajärjestelmän piiriin kuuluvien valmisteiden korvattavuutta koskevia
säännöksiä 1 päivästä huhtikuuta 2009 alkaen.
Tässä laissa tarkoitetut viitehintaryhmät muodostetaan ensimmäisen kerran 1 päivästä huhtikuuta 2009.
Viitehintaryhmiä ensimmäistä kertaa perustettaessa lääkkeiden hintalautakunta julkaisee viimeistään 16
päivänä helmikuuta 2009 luettelon niistä korvattavista lääkevalmisteista, joista myyntiluvan haltijoiden on
tehtävä lain 6 luvun 20 §:ssä tarkoitettu hintailmoitus. Hintailmoitus on tehtävä lääkkeiden
hintalautakunnalle viimeistään 27 päivänä helmikuuta 2009. V iitehintaa määritettäessä 6 luvun 19 §:n 3
momentissa tarkoitettuna valmisteena pidetään valmistetta, josta on tehty lääkelain 27 §:ssä tarkoitettu
ilmoitus kauppaan tulemisesta viimeistään 6 päivänä helmikuuta 2009 ja josta on tehty hintailmoitus edellä
säädetyssä määräajassa. Lääkkeiden hintalautakunnan tulee antaa päätös viitehintaryhmistä, viitehinnasta ja
viitehintaryhmiin sisällytettävistä lääkevalmisteista viimeistään seitsemän päivää ennen 1 päivänä huhtikuuta
2009 alkavan ensimmäisen viitehintakauden alkamista. Muutoksen hakemisesta lautakunnan päätökseen
säädetään 6 luvun 26 §:ssä.
Ennen tämän lain voimaantuloa lääkevalmisteelle vahvistettu määräajan voimassa oleva korvattavuus ja
tukkuhinta ovat voimassa lääkkeiden hintalautakunnan päätöksessä määritellyn määräajan, ellei
lääkevalmistetta ennen määräajan umpeutumista sisällytetä lääkkeiden hintalautakunnan päätöksellä
viitehintaryhmään.
Lain 5 luvun 8 §:n 1 momentissa säädetty rahamäärä vastaa vuodelle 2008 vahvistettua
kansaneläkeindeksistä annetussa laissa tarkoitettua indeksilukua.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 100/2008 , StVM 24/2008, EV 138/2008
5.12.2008/804:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 135/2008 , StVM 25/2008, EV 146/2008
19.12.2008/914:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
HE 66/2008 , TaVM 20/2008, EV 109/2008
19.12.2008/986:
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 89/103Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
Tämän lain 23 §:n 2 momenttia sovelletaan ensimmäisen kerran vahvistettaessa sairaanhoitomaksun
maksuprosenttia vuodelle 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 73/2008 , StVM 21/2008, EV 126/2008
19.12.2008/994:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
Tätä lakia sovelletaan päivärahaetuuteen, kun vakuutetun työkyvyttömyys tai oikeus etuuteen alkaa 1
päivänä heinäkuuta 2009 tai sen jälkeen.
Jos maatalousyrittäjän eläkelain 1 a §:n 2 momentissa tarkoitetun apurahansaajan työkyvyttömyys tai oikeus
etuuteen alkaa 1 päivän heinäkuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana mainitut päivät
mukaan lukien, 1 1 luvun 2 §:n 1 momentin 2 kohdan ja 2 momentin mukaista työtuloa sovelletaan 1 luvun 4
§:n 1 momentin 6 kohdassa määritellyn päivärahaetuuden perusteena arvioitaessa työtuloja 1 1 luvun 4 §:ssä
säädetyllä tavalla.
Lain 18 luvun 14 §:n 2 momentin 10 kohtaa ja 15 §:n 3 momentin 9 kohtaa sovelletaan ensimmäisen kerran
määrättäessä vakuutetun sairaanhoito- ja päivärahamaksua vuodelta 2009.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 92/2008 , StVM 22/2008, EV 132/2008
27.3.2009/195:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2009. Sitä sovelletaan kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 12/2009 , StVM 4/2009, EV 16/2009
26.6.2009/531:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 61/2009 , StVM 15/2009, EV 69/2009
26.6.2009/532:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Tätä lakia sovelletaan osasairauspäivärahaan, kun vakuutetun oikeus osasairauspäivärahaan alkaa 1 päivänä
tammikuuta 2010 tai sen jälkeen.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 62/2009 , StVM 16/2009, EV 71/2009
16.10.2009/788:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 90/103HE 166/2009 , StVM 28/2009, EV 122/2009
20.11.2009/929:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 191/2009 , StVM 36/2009, EV 151/2009
27.11.2009/962:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Lakia sovelletaan vanhempainpäivärahaan, kun ensimmäinen saman lapsen perusteella maksettava
vanhempainpäivärahapäivä on lain tultua voimaan.
HE 131/2009 , StVM 37/2009, EV 161/2009
11.12.2009/1047:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 223/2009 , StVM 41/2009, EV 185/2009
22.12.2009/1201:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa myönnettyyn julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain (1295/2002)
mukaiseen koulutustukeen ja työllistämistukeen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
HE 178/2009 , PeVL 27/2009, StVL 20/2009, T yVM 1 1/2009, EV 224/2009
29.12.2009/1640:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2010. Jos vakuutettu on työkyvytön ja työkyvyttömyys on
alkanut ennen tämän lain voimaantuloa, sairauspäivärahaan ja osasairauspäivärahaan sovelletaan tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon
edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 182/2009 , StVM 42/2009, EV 195/2009
14.5.2010/359:
Tämä laki tulee voimaan 19 päivänä toukokuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 34/2010 , StVM 8/2010, EV 68/2010
21.5.2010/437:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 283/2009 , StVM 2/2010, EV 32/2010
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 91/10321.5.2010/438:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2010.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 15/2010 , StVM 7/2010, EV 53/2010
11.6.2010/513:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2010.
HE 288/2009 , VaVM 12/2010, EV 37/2010
24.6.2010/655:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2010.
HE 276/2009 , StVM 13/2010, EV 94/2010
20.8.2010/700:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1. Lain 24 § tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä
marraskuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 59/2010 , StVM 12/2010, EV 93/2010
20.8.2010/708:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 201 1.
HE 50/2010 , StVM 10/2010, EV 86/2010
15.10.2010/875:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 68/2010 , StVM 18/2010, EV 123/2010
5.11.2010/939:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1.
HE 44/2010 , TyVM 6/2010, EV 132/2010
3.12.2010/1056:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1.
Tätä lakia sovelletaan työnantajalle työterveyshuollon järjestämisestä aiheutuneiden kustannusten
korvaamiseen, jos työnantajan tilikausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 201 1 tai sen jälkeen. Tätä lakia
sovelletaan yrittäjän tai muun omaa työtään tekevän sellaisten työterveyshuollon järjestämisestä
aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen, jotka syntyvät 1 päivänä tammikuuta 2012 tai sen jälkeen.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 67/2010 , StVM 26/2010, EV 178/2010
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 92/10317.12.2010/1142:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1. Tämän lain 1 1 luvun 7 § tulee voimaan 1 päivänä
maaliskuuta 201 1.
Tämän lain 7 luvun 1 §:ssä ja 1 1 luvun 1 §:ssä säädetyt rahamäärät vastaavat työntekijän eläkelain
(395/2006) 96 §:ssä  tarkoitetun palkkakertoimen arvoa vuonna 2010 ja tämän lain 5 luvun 8 §:n 1 momentin
vuotuista omavastuuosuutta sekä 1 1 luvun 7 §:n päivärahan vähimmäismäärää koskeva rahamäärä vastaa sitä
kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 2010 tammikuussa maksettujen kansaneläkkeiden
suuruus on laskettu.
Ensimmäinen 1 1 luvun 7 §:ssä tarkoitettu kansaneläkeindeksistä annetun lain (456/2001)  mukainen korotus
tehdään lain voimaan tullessa.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 139/2010 , StVM 28/2010, EV 185/2010
21.12.2010/1246:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 1 16/2010 , StVM 44/2010, EV 258/2010
21.12.2010/1247:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 201 1.
Lain 9 luvun 1 1 §:n 3 momentti tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1.
Lakia sovelletaan, jos 8 luvun 9 §:ssä tarkoitettu työkyvyttömyys alkaa 1 päivänä heinäkuuta 201 1 tai sen
jälkeen.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
HE 198/2010 , StVM 34/2010, EV 224/2010
30.12.2010/1334:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 201 1.
Ennen tämän lain voimaan tuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 90/2010 , StVM 40/2010, EV 244/2010
4.2.2011/102:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 201 1 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2016.
(19.12.2014/1257)
HE 183/2010 , StVM 43/2010, EV 255/2010
17.6.2011/671:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 201 1.
Lain 3 a §:ää sovelletaan, jos takautuva etuus tai korvaus myönnetään tämän lain voimaantulon jälkeen.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 93/103Tämän lain voimaan tullessa muutoksenhakulautakunnassa ja vakuutusoikeudessa vireillä oleviin
lainvoimaisen päätöksen poistamista koskeviin asioihin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä.
HE 274/2010 , StVM 51/2010, EV 300/2010
17.6.2011/766:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 201 1.
HE 174/2010 , TyVM 15/2010, EV 303/2010
22.7.2011/911:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 201 1 ja on voimassa 30 päivään kesäkuuta 2016.
(13.12.2013/980)
Tätä lakia sovelletaan niihin kustannuksiin, jotka ovat aiheutuneet ammattikorkeakouluopiskelijoiden
opiskeluterveydenhuollon järjestämistapakokeiluun osallistuvien opiskelijoiden perusterveydenhuollosta 1
päivän elokuuta 201 1 ja 31 päivän heinäkuuta 2015 välisenä aikana. (13.12.2013/980)
HE 8/201 1, StVM 1/201 1, EV 8/201 1
20.1.2012/19:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2012.
Tätä lakia sovelletaan, jos työkyvyttömyys alkaa 1 päivänä kesäkuuta 2012 tai sen jälkeen. Jos vakuutetulle
on kuitenkin kertynyt ennen tämän lain voimaantuloa 8 luvun 8 §:ssä tarkoitettuja enimmäisaikaan
laskettavia sairauspäivärahapäiviä, sovelletaan sellaiseen uudelleen alkavaan työkyvyttömyyteen, joka
kerryttää samaa enimmäisaikaa, tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Tämän lain 15
luvun 4 §:ää sovelletaan kuitenkin, jos työkyvyttömyys tai oikeus päivärahaetuuteen alkaa tämän lain
voimaantulon jälkeen.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
HE 75/201 1, StVM 16/201 1, EV 76/201 1
16.11.2012/622:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013. Sen 5 luvun 4 §, 5 §:n 2 ja 3 momentti, 7 § ja 10 §:n 3
momentti tulevat kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä helmikuuta 2013. (21.12.2012/953)
Lain 3 luvun 4 §:n 1 momenttia ja 5 §:ää sekä 4 luvun 7 §:ää sovelletaan niiden kustannusten korvaamiseen,
jotka syntyvät 1 päivänä tammikuuta 2013 tai sen jälkeen. Lain 5 luvun 4 §:ää, 5 §:n 2 ja 3 momenttia, 7 §:ää
ja 10 §:n 3 momenttia sovelletaan niihin kustannuksiin, jotka syntyvät 1 päivänä helmikuuta 2013 tai sen
jälkeen. V oimaantulosäännöksen 6 momenttia sovelletaan 1 päivästä joulukuuta 2012. (21.12.2012/953)
Lain 18 luvun 9 ja 10 § ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2014.
Lääkkeiden hintalautakunta alentaa 1 päivänä helmikuuta 2013 voimassa olevia korvattavien
myyntiluvallisten lääkevalmisteiden kohtuullisia tukkuhintoja viidellä prosentilla. Ennen asian ratkaisemista
lääkkeiden hintalautakunnan on kuultava myyntiluvan haltijaa. Kohtuullisen tukkuhinnan alentamista
koskeva päätös tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2013. Lääkkeiden hintalautakunnan päätöstä on
noudatettava muutoksenhausta huolimatta, kunnes asia on lainvoimaisella päätöksellä ratkaistu. Lääkkeiden
hintalautakunta voi siirtää johtajan ratkaistavaksi kohtuullisten tukkuhintojen alentamispäätöksen.
Jos lääkkeiden hintalautakunnan käsiteltävänä oleva myyntiluvallisen lääkevalmisteen korvattavuutta ja
kohtuullista tukkuhintaa koskeva hakemus on ratkaistava 1 päivän joulukuuta 2012 ja 31 päivän tammikuuta
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 94/1032013 välisenä aikana, hintalautakunnan on tukkuhintaa vahvistaessaan otettava huomioon 1 päivänä
helmikuuta 2013 toteutettava viiden prosentin suuruinen hinnanalennus.
Jos myyntiluvan haltija ei halua valmisteensa kuuluvan alennetulla tukkuhinnalla korvausjärjestelmän piiriin,
myyntiluvan haltija voi irtisanoa valmisteensa korvausjärjestelmästä 1 päivästä helmikuuta 2013 lukien
ilmoittamalla asiasta kirjallisesti lääkkeiden hintalautakunnalle viimeistään 3 päivänä joulukuuta 2012.
Tämän lain 5 luvun 8 §:n 1 momentissa säädetty rahamäärä vastaa sitä kansaneläkeindeksistä annetussa
laissa (456/2001)  tarkoitettua kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 2013 tammikuussa
maksettavien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
HE 1 13/2012 , StVM 17/2012, EV 104/2012
21.12.2012/903:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.
Tätä lakia sovelletaan isyysrahaan, kun ensimmäinen saman lapsen perusteella maksettava
vanhempainpäivärahapäivä on lain tultua voimaan.
HE 1 11/2012 , StVM 21/2012, EV 128/2012
28.12.2012/936:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.
HE 133/2012 , TaVL 41/2012, PeVL 32/2012, T yVM 7/2012, EV 163/2012
21.12.2012/953:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.
HE 171/2012 , StVM 23/2012, EV 139/2012
25.10.2013/739:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2013.
HE 100/2013 , StVM 9/2013, EV 103/2013
13.12.2013/888:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran tuloon, joka maksetaan lain voimaantulopäivänä tai sen jälkeen.
HE 80/2013 , VaVM 20/2013, EV 140/2013
13.12.2013/972:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
Vakuutettuun, jolla osasairauspäivärahan enimmäissuoritusaika on tullut täyteen ennen 31 päivää joulukuuta
2013, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 128/2013 , StVM 15/2013, T yVL 9/2013, EV 130/2013
13.12.2013/974:
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 95/103Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
Tämän lain 5 luvun 8 §:n 1 momentissa säädetty rahamäärä vastaa sitä kansaneläkeindeksistä annetussa
laissa (456/2001)  tarkoitettua kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 2014 tammikuussa
maksettavien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 170/2013 , StVM 21/2013, EV 153/2013
13.12.2013/980:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 132/2013 , StVM 13/2013, EV 1 13/2013
30.12.2013/1197:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 198/2013 , StVM 26/2013, EV 184/2013
30.12.2013/1203:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014. Sen 2 luvun 3 §:n 1 momentti tulee kuitenkin voimaan
1 päivänä toukokuuta 2015.
Ennen tämän lain voimaantuloa aiheutuneisiin kustannuksiin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleita säännöksiä.
HE 103/2013 , StVM 23/2013, EV 171/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 201 1/24/EU
potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa, EUVL L 88, 4.4.201 1, s. 45
30.12.2013/1204:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 103/2013 , StVM 23/2013, EV 171/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 201 1/24/EU
potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa, EUVL L 88, 4.4.201 1, s. 45
22.8.2014/678:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
Lain 1 1 luvun 4 §:n 8 momenttia ei sovelleta sairauspäivärahaan, jos työkyvyttömyys on alkanut ennen
tämän lain voimaantuloa, eikä vanhempainpäivärahaan, jos oikeus siihen on alkanut ennen tämän lain
voimaantuloa.
Jos työkyvyttömyys on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan 12 luvun 2 §:n 1 ja 2 momenttia
sellaisina kuin ne olivat tämän lain voimaan tullessa.
HE 63/2014 , StVM 5/2014, EV 70/2014
19.12.2014/1256:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
HE 204/2014 , StVM 26/2014, EV 194/2014
19.12.2014/1257:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 96/103HE 204/2014 , StVM 26/2014, EV 194/2014
30.12.2014/1403:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
Lakia sovelletaan tuloon, joka saadaan lain voimaantulopäivänä tai sen jälkeen.
HE 130/2014 , VaVM 32/2014, EV 209/2014
20.3.2015/252:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Lain 5 luvun 9 a §:ää sovelletaan 1 päivänä huhtikuuta 2015 tai sen jälkeen tapahtuviin korvattaviin
lääkeostoihin.
Lain voimaan tullessa vain erityiskorvattaviksi hyväksytyt ilman lääkemääräystä myytävät lääkevalmisteet
ovat erityiskorvattavia voimaantuloajankohdan mukaisessa laajuudessa enintään niin kauan kuin valmisteille
vahvistettu erityiskorvattavuus ja kohtuullinen, korvausperusteeksi hyväksyttävä tukkuhinta on voimassa.
Lain 6 luvun 1 §:n 2 momenttia, 3 §:n 2 momentin 1 ja 4 kohtaa sekä 3 momenttia, 4 §:n 2 momentin 7
kohtaa ja 3 momenttia, 6 §:n 2 momenttia, 8 §:n 2 momentin 2 kohtaa ja 5 momenttia, 9 §:ää, 1 1 §:n 1 ja 2
momenttia, 12 §:n 1 momenttia, 13 §:ää, 16 §:n 2 momenttia ja 23 §:n 3 ja 4 momenttia sovelletaan 1
päivästä syyskuuta 2015 alkaen.
Lain 6 luvun 4 §:n 2 momentin 7 kohtaa ja 6 luvun 9 §:n 1 momenttia sovelletaan hakemuksiin, jotka ovat
saapuneet lääkkeiden hintalautakuntaan 1 päivänä syyskuuta 2015 tai sen jälkeen.
Lääkkeiden hintalautakunta alentaa ennen 1 päivää tammikuuta 2016 viitehintajärjestelmään sisällytettyjen
lääkevalmisteiden enimmäistukkuhintoja 1 päivästä heinäkuuta 2016 alkaen, jos lääkevalmisteen
enimmäistukkuhinta on korkeampi kuin korkein rinnakkaisvalmisteelle vahvistettu enimmäistukkuhinta.
Näiden valmisteiden enimmäistukkuhinta alennetaan vastaamaan korkeinta viitehintaryhmään kuuluvalle
rinnakkaisvalmisteelle vahvistettua enimmäistukkuhintaa. Samassa yhteydessä lääkkeiden hintalautakunta
arvioi uudelleen viitehintaryhmään sisältyvien rajoitetusti korvattavien lääkevalmisteiden korvattavuuden
laajuuden. Korvattavuuden rajoitus voidaan poistaa, jos 6 luvun 6 tai 9 §:ssä tarkoitettuja edellytyksiä
korvattavuuden rajoittamiselle ei enää ole.
HE 330/2014 , StVM 43/2014, EV 292/2014
7.8.2015/880:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Mitä tässä laissa säädetään työtapaturma- ja ammattitautilain tai maatalousyrittäjän työtapaturma- ja
ammattitautilain mukaisesta etuudesta, sovelletaan tapaturmavakuutuslain (608/1948)  tai maatalousyrittäjien
tapaturmavakuutuslain (1026/1981)  mukaiseen vastaavaan etuuteen. Jos työkyvyttömyys on alkanut ennen 1
päivää tammikuuta 2015, tapaturmavakuutuslain ja maatalousyrittäjien tapaturmavakuutuslain mukaiseen
etuuteen sovelletaan kuitenkin 12 luvun 2 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se oli voimassa ennen 1 päivää
tammikuuta 2015.
HE 278/2014 , StVM 50/2014, MmVL 47/2014, T yVL 17/2014, EV 320/2014
7.8.2015/1029:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa annettuun hallintopäätökseen sovelletaan tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 97/103HE 230/2014 , LaVM 26/2014, EV 319/2014
30.12.2015/1655:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016. Sen 18 luvun 10 a–10 c § ja 1 1 §:n 1 momentin 1 a
kohta ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2016.
HE 106/2015 , HE 128/2015 , StVM 13/2015, EV 1 11/2015
30.12.2015/1656:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 106/2015 , HE 128/2015 , StVM 13/2015, EV 1 11/2015
30.12.2015/1658:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Tämän lain 1 1 luvun 1 §:n 1 momenttia sovelletaan, jos työkyvyttömyys alkaa tämän lain voimaantulon
jälkeen.
Tämän lain 1 1 luvun 1 §:ää sovelletaan vanhempainpäivärahaan, jos ensimmäinen saman lapsen perusteella
maksettava vanhempainpäivärahapäivä on tämän lain voimaantulon jälkeen.
Tämän lain 1 1 luvun 1 §:n 1 momentissa säädetty työtulon 26 898 euron yläraja vastaa työntekijän eläkelain
(395/2006) 96 §:ssä  tarkoitetun palkkakertoimen arvoa vuonna 2010.
HE 105/2015 , StVM 18/2015, EV 79/2015
29.1.2016/91:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 16/2015 , StVM 5/2015, EV 37/2015
18.3.2016/184:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2016.
HE 145/2015 , TyVM 1/2016, EV 1 1/2016
11.11.2016/925:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä marraskuuta 2016.
Tätä lakia sovelletaan vuodelta 2017 ja sen jälkeen perittävään sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksuun.
Tätä lakia sovelletaan sairausvakuutuksen päivärahamaksuun ja työnantajan sairausvakuutusmaksuun, jotka
perustuvat vuonna 2017 ja sen jälkeen maksettavaan palkkaan tai työtuloon.
Tämän lain 24 a §:ssä oleva rahamäärä vastaa työntekijän eläkelain 96 §:ssä tarkoitetun palkkakertoimen
arvoa vuonna 2017.
HE 199/2016 , StVM 22/2016, EV 135/2016
11.11.2016/943:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018. Sen 19 luvun 10 § tulee kuitenkin voimaan jo 1
päivänä tammikuuta 2017.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 98/103HE 171/2016 , StVM 21/2016, EV 125/2016
9.12.2016/1100:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Lain 6 luvun 6 a § on voimassa 31 päivään joulukuuta 2019. Lain 6 luvun 6 a §:ää ei sovelleta hakemuksiin,
jotka ovat saapuneet lääkkeiden hintalautakuntaan ennen 1 päivää tammikuuta 2017. Lain 6 luvun 18 a §:ää
sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2016 alkaen.
Lain 5 luvun 9 §:n 1 momenttia, 6 luvun 18 §:n 1 ja 3 momenttia, 20 §:n 1 momentin 2 kohtaa sekä 22 a ja
22 b §:ää sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 2017 alkaen.
HE 184/2016 , StVM 30/2016, EV 187/2016
21.12.2016/1228:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2017.
Jos oikeus tartuntatautilain mukaiseen päivärahaan ja ansionmenetyskorvaukseen on alkanut ennen tämän
lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 13/2016 , StVM 24/2016, EV 168/2016
21.12.2016/1275:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 120/2016 , StVM 25/2016, EV 167/2016
21.12.2016/1342:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2017.
Tämän lain 14 luvun 4 §:ää sovelletaan, jos ensimmäinen sellainen päivä, jolta maksetaan äitiysrahaa tai
adoptioäidin vanhempainrahaa, on lain voimaantulopäivä tai sen jälkeinen päivä.
HE 163/2016 , StVM 29/2016, T yVL 10/2016, EV 215/2016
21.12.2016/1343:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Sen 2 luvun 3 § on voimassa 31 päivään joulukuuta
2018.
Työkyvyttömyyteen, joka alkaa ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa
voimassa ollutta 1 1 luvun 1 §:n 1 momenttia.
HE 216/2016 , StVM 34/2016, EV 200/2016
29.12.2016/1476:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 21 1/2016 , TyVM 1 1/2016, EV 190/2016
29.12.2016/1524:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Laskettaessa 1 1 luvun 4 a §:n mukaista päivärahaetuuden määrää päivärahamaksun,
työeläkevakuutusmaksun ja palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun yhteismäärästä vähennetään
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 99/103mainitussa pykälässä säädetystä poiketen 1,59 prosenttiyksikköä vuonna 2017, 2,31 prosenttiyksikköä
vuonna 2018 ja 2,73 prosenttiyksikköä vuonna 2019.
HE 214/2016 , StVM 32/2016, EV 191/2016
13.1.2017/6:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2017.
Tämän lain 9 luvun säännöksiä sovelletaan vanhempainpäivärahoihin, kun ensimmäinen saman lapsen
perusteella maksettava vanhempainpäivärahapäivä on lain tultua voimaan taikka kun kaksi samaa sukupuolta
olevaa vakuutettua ovat solmineet avioliiton tai muuttaneet rekisteröidyn parisuhteensa ilmoituksella
avioliitoksi lain tultua voimaan. Tämän lain 9 luvun 6 §:n 2 momenttia, 8 §:n 2 momenttia ja 10 §:n 4
momenttia kuitenkin sovelletaan, kun isä on ottanut lapsen hoitoonsa lain tultua voimaan.
HE 232/2016 , StVM 40/2016, EV 242/2016
28.12.2017/1135:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
Tämän lain 8 luvun 10 §:n 1 momenttia, 1 1 luvun 5 a §:ää ja 12 luvun 12 §:ää sovelletaan, jos
työkyvyttömyys tai etuusoikeus alkaa 1 päivänä tammikuuta 2018 tai sen jälkeen.
Lain 8 luvun 13 §:n 2 momenttia sovelletaan osasairauspäivärahaan, kun vakuutetun oikeus
osasairauspäivärahaan alkaa 1 päivänä tammikuuta 2018 tai sen jälkeen.
Lain 13 luvun 2 §:ää sovelletaan yrittäjän tai muun omaa työtään tekevän sellaisten työterveyshuollon
järjestämisestä aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen, jotka syntyvät 1 päivänä tammikuuta 2018 tai sen
jälkeen.
HE 141/2017 , StVM 15/2017, EV 155/2017
28.12.2017/1141:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
HE 124/2017 , StVM 22/2017, EV 184/2017
28.12.2017/1144:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2018. Se on voimassa 31 päivään joulukuuta 2024.
(17.12.2020/1 157)
HE 164/2017 , StVM 19/2017, EV 162/2017
28.12.2017/1145:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2018. Sen 19 luvun 1 §:n 5 momentti ja 20 luvun 5 § tulevat
kuitenkin voimaan jo 1 päivänä tammikuuta 2018 ja 4 luvun 8 §:n 2 momentti vasta 1 päivänä tammikuuta
2025. (17.12.2020/1 158)
HE 164/2017 , StVM 19/2017, EV 162/2017
5.12.2018/1074:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
HE 91/2018 , StVM 8/2018, EV 1 19/2018
5.12.2018/1075:
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 100/103Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020. Sen 13 luvun 6 §:n 3 momentti tulee kuitenkin
voimaan 10 päivänä joulukuuta 2018 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2021.
Työnantajalle koko sen tilikauden, josta vähintään puolet ajoittuu ajalle ennen tämän lain voimaantuloa,
kustannusten korvaamiseen sovelletaan 13 luvun 1 ja 5 §:ää sellaisina kuin ne olivat tämän lain voimaan
tullessa. Yrittäjien ja muiden omaa työtään tekevien työterveyshuollon järjestämisestä aiheutuvien sellaisten
kustannusten korvaamiseen, joita koskevat työterveyshuoltopalvelut on annettu tämän lain tultua voimaan
mutta ennen 1 päivää tammikuuta 2021, sovelletaan 13 luvun 5 §:ää sellaisena kuin se oli tämän lain
voimaan tullessa.
HE 77/2018 , StVM 6/2018, EV 120/2018
28.12.2018/1319:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019. Lain 9 luvun 7 §, 10 §:n 5 momentti, 1 1 §, 12 §:n 1
momentti ja 14 § tulevat kuitenkin voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2019. Lain 2 luvun 3 § on voimassa 31
päivään joulukuuta 2022.
Jos työkyvyttömyys on alkanut ennen 1 päivää tammikuuta 2019, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleita 8 luvun 7 §:ää ja 1 1 luvun 12 §:ää.
Jos ensimmäinen saman lapsen perusteella maksettava vanhempainpäivärahapäivä on ennen 1 päivää
huhtikuuta 2019, sovelletaan 31 päivänä maaliskuuta 2019 voimassa olleita tämän lain säännöksiä.
Tämän lain 5 luvun 8 §:n 1 momentissa säädetty rahamäärä vastaa sitä kansaneläkeindeksistä annetussa
laissa tarkoitettua kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 2014 tammikuussa maksettavien
kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 206/2018 , StVM 19/2018, EV 197/2018
28.12.2018/1324:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
HE 206/2018 , StVM 19/2018, EV 197/2018
28.12.2018/1325:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
HE 206/2018 , StVM 19/2018, EV 197/2018
11.1.2019/22:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2019.
HE 188/2018 , StVM 24/2018, EV 195/2018
12.4.2019/535:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020. Sen 18 luvun 9, 10, 12, 13, 15 ja 20–22 § ja 23 §:n 2
momentti sekä 24 §:n 1 momentti tulevat kuitenkin voimaan ja 24 a § kumoutuu jo 1 päivänä marraskuuta
2019. Jos työkyvyttömyys tai etuusoikeus on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa, päivärahaetuuteen
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Vuoden 2019 lopullisia valtion rahoitusosuuksia ja vakuutusmaksuilla rahoitettavia osuuksia laskettaessa
sekä Kansaneläkelaitoksen vuoden 2019 tilinpäätöstä laadittaessa sovelletaan tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleita 18 luvun säännöksiä.
Jos työkyvyttömyys tai etuusoikeus alkaa tammikuussa 2020, 1 1 luvun 2 §:n mukaiset vuositulot
huomioidaan työkyvyttömyyttä tai etuusoikeutta välittömästi edeltäneiltä 12 kalenterikuukaudelta.
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 101/103Tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 1 1 luvun 4 §:n 6 ja 7 momenttia sovelletaan, vaikka oikeus
vanhempainpäivärahaan alkaisi tämän lain voimaantulon jälkeen.
Jos työntekijän vanhempainpäivärahaoikeus on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan
vuosilomakustannuksen määrään lain voimaan tullessa voimassa ollutta 14 luvun 3 §:ää.
Tämän lain 7 luvun 1 §:ssä ja 1 1 luvun 1 §:ssä säädetyt rahamäärät vastaavat työntekijän eläkelain 96 §:ssä
tarkoitetun palkkakertoimen arvoa vuonna 2010.
Lain 18 luvun 15 §:n 3 momentissa oleva rahamäärä vastaa työntekijän eläkelain 96 §:ssä tarkoitetun
palkkakertoimen arvoa vuonna 2017.
Tätä lakia sovelletaan vuodelta 2020 ja sen jälkeen perittävään sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksuun.
Tätä lakia sovelletaan sairausvakuutuksen päivärahamaksuun ja työnantajan sairausvakuutusmaksuun, jotka
perustuvat vuonna 2020 ja sen jälkeen maksettavaan palkkaan tai vahvistettuun yrittäjätuloon.
HE 296/2018 , StVM 31/2018, EV 298/2018
17.5.2019/697:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021.
Kansaneläkelaitos voi tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten perusteella suorittaa
Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiölle korvauksen Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön 31 päivään
joulukuuta 2020 asti toteuttaman yliopisto-opiskelijoiden perusterveydenhuollon kustannuksista kesäkuun 30
päivään 2021 mennessä.
HE 145/2018 , StVM 35/2018, EV 261/2018
5.7.2019/836:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 29/2018 , LaVM 18/2018, EV 295/2018
5.7.2019/882:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 158/2018 , TyVM 17/2018, EV 306/2018
4.12.2019/1216:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 39/2019 , StVM 8/2019, EV 30/2019
4.12.2019/1221:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
Lain 6 luvun 6 a § ja 7 §:n 4 momentti ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2025.
HE 40/2019 , StVM 9/2019, EV 36/2019
30.12.2019/1475:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021.
HE 64/2019 , StVM 12/2019, EV 47/2019
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 102/10317.4.2020/249:
Tämä laki tulee voimaan 20 päivänä huhtikuuta 2020.
HE 87/2019 , StVM 1/2020, EV 12/2020
17.12.2020/1068:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021 ja on voimassa 30 päivään kesäkuuta 2022.
(19.1 1.2021/1004)
HE 223/2020 , StVM 36/2020, EV 173/2020
17.12.2020/1156:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021.
HE 180/2020 , StVM 38/2020, EV 175/2020
17.12.2020/1157:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 180/2020 , StVM 38/2020, EV 175/2020
17.12.2020/1158:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 180/2020 , StVM 38/2020, EV 175/2020
26.3.2021/225:
Tämä laki tulee voimaan 27 päivänä maaliskuuta 2021 ja on voimassa 30 päivään kesäkuuta 2022.
(19.1 1.2021/1005)
HE 13/2021 , StVM 4/2021, EV 15/2021
19.11.2021/953:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 28/2021 , StVM 19/2021, EV 123/2021
19.11.2021/1004:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 171/2021 , StVM 26/2021, EV 151/2021
19.11.2021/1005:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 171/2021 , StVM 26/2021, EV 151/2021
3.12.2021/1075:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022. Tätä lakia sovelletaan, jos vakuutetun työkyvyttömyys
alkaa 1 päivänä tammikuuta 2022 tai sen jälkeen.
HE 152/2021 , StVM 28/2021, EV 160/2021
6/20/22, 1 1:16 AM Sairausvakuutuslaki 1224/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20041224 103/10330.12.2021/1350:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 159/2021 , TyVM 18/2021, EV 219/2021
7.1.2022/4:
Tämä laki tulee voimaan 10 päivänä tammikuuta 2022. Lakia sovelletaan 1 päivänä tammikuuta 2022 tai sen
jälkeen suoritettujen rokottamistoimenpiteiden korvaamiseen.
HE 235/2021 , StVM 38/2021, EV 233/2021
14.1.2022/28:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2022.
Jos lapsen laskettu synnytysaika on ennen 4 päivää syyskuuta 2022 tai jos adoptiolapsen hoitoonottopäivä on
ennen 31 päivää heinäkuuta 2022, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Lapsen lasketusta synnytysajasta huolimatta, jos lapsi syntyy ja oikeus vanhempainpäivärahaan alkaa ennen
lain voimaantuloa, sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Samoin jos oikeus
erityisäitiysrahaan alkaa ennen lain voimaantuloa, sovelletaan erityisäitiysrahan määräytymiseen lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Tämän lain 1 1 luvun 1 §:ssä säädetyt rahamäärät vastaavat työntekijän eläkelain 96 §:ssä tarkoitetun
palkkakertoimen arvoa vuonna 2010.
HE 129/2021 , StVM 33/2021, EV 208/2021
25.2.2022/139:
Tämä laki tulee voimaan 28 päivänä helmikuuta 2022 ja on voimassa 30 päivään kesäkuuta 2022.
Lakia sovelletaan, jos vakuutetun ansiotyöstä poissaolo tartunnan vuoksi on alkanut 1 päivänä tammikuuta
2022 tai sen jälkeen.
HE 242/2021 , StVM 1/2022, EV 2/2022
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2004  › 21.12.2004/1224
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.