6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 1/101Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2014 › 8.8.2014/610
Seurattu SDK 398/2022 saakka.
8.8.2014/610
Laki luottolaitostoiminnasta
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
I OSA
OIKEUS HARJOITT AA LUOTT OLAIT OST OIMINT AA
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Lain tarkoitus
Tässä laissa säädetään oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa sekä tällaiselle toiminnalle asetettavista
vaatimuksista ja niiden noudattamisen valvonnasta. Laissa säädetään lisäksi oikeudesta harjoittaa muuta
liiketoimintaa, jossa yleisöltä hankitaan takaisinmaksettavia varoja.
Ulkomaisen luottolaitoksen oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa Suomessa ja tällaiselle toiminnalle
asetettavista vaatimuksista säädetään tämän luvun 12 §:ssä, 2 luvun 2 §:n 2 momentissa ja 16–19 luvussa.
Tämän lain soveltamisesta sijoituspalvelulaissa (747/2012)  tarkoitettuun sijoituspalveluyritykseen säädetään
sijoituspalvelulain 6 luvun 2 b §:ssä. (18.6.2021/525)
2 §
Muu luottolaitostoimintaa koskeva lainsäädäntö
Luottolaitoksen taloudelliselle asemalle asetettavista vaatimuksista säädetään luottolaitosten
vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta annetussa Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013, jäljempänä EU:n vakavaraisuusasetus , sekä siinä tarkoitetuissa
Euroopan komission asetuksella tai päätöksellä annetuissa teknisissä standardeissa. Luottolaitosta koskevia
säännöksiä on lisäksi oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta,
direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta annetussa
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU, jäljempänä luottolaitosdir ektiivi , tarkoitetuissa
Euroopan komission asetuksella tai päätöksellä annetuissa teknisissä standardeissa. (18.6.2021/525)
Osakeyhtiömuotoisesta luottolaitoksesta säädetään tämän lain lisäksi liikepankeista ja muista
osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista annetussa laissa (1501/2001) , säästöpankista säästöpankkilaissa
(1502/2001) , osuuskuntamuotoisesta luottolaitoksesta osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista
luottolaitoksista annetussa laissa (423/2013)  sekä hypoteekkiyhdistyksestä hypoteekkiyhdistyksistä
annetussa laissa (936/1978) .
Kiinnitysluottopankkitoiminnalle asetetuista edellytyksistä säädetään kiinnitysluottopankeista ja katetuista
joukkolainoista annetussa laissa (151/2022) . (11.3.2022/152)
L:lla 152/2022  muutettu 3 momentti tulee voimaan 8.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Luottolaitoksen oikeudesta harjoittaa kiinnitysluottopankkitoimintaa säädetään
kiinnitysluottopankkitoiminnasta annetussa laissa (688/2010) .
Luottolaitoksen velvollisuudesta kuulua sijoittajien korvausrahastoon säädetään sijoituspalvelulaissa.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 2/1015 momentti on kumottu L:lla 26.3.2021/233 .
Sijoituspalvelulain soveltamisesta sijoituspalveluja tarjoavaan tai sijoitustoimintaa harjoittavaan
luottolaitokseen säädetään sijoituspalvelulain 1 luvun 4 §:ssä. (28.12.2017/1073)
Luottolaitoksen kriisinratkaisusta säädetään luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta
annetussa laissa (1194/2014) , jäljempänä kriisinratkaisulaki , sekä yhdenmukaisten sääntöjen ja
yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten
kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä
asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa
(EU) N:o 806/2014, jäljempänä EU:n kriisinratkaisuasetus . (19.12.2014/1 199)
Sijoituspalvelulain soveltamisesta strukturoituja talletuksia myyvään ja niitä koskevaa sijoitusneuvontaa
tarjoavaan luottolaitokseen säädetään sijoituspalvelulain 1 luvun 8 §:n 1 momentissa. (28.12.2017/1073)
Valtion vakuusrahastosta annettu L 379/1992  on kumottu L:lla valtion vakuusrahastosta annetun lain
kumoamisesta 1202/2014 . KiinnitysluottopankkiL 688/2010  on kumottu L:lla kiinnitysluottopankeista ja
katetuista joukkolainoista 151/2022 , joka tulee voimaan 8.7.2022 alkaen.
3 §
Valvonta
Tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten noudattamista valvoo Finanssivalvonta.
Poiketen siitä, mitä 1 momentissa ja 4 §:ssä säädetään, 3 ja 6–1 1 luvun säännösten ja niiden nojalla
annettujen säädösten noudattamista valvoo Euroopan keskuspankki, jäljempänä EKP , luottolaitosten
vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan
keskuspankille annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013, jäljempänä YVM-asetus, nojalla niissä
luottolaitoksissa, joiden valvonta on YVM-asetuksen mukaisesti siirretty EKP:lle. Finanssivalvonnan ja
EKP:n toimivallan jaosta 3 luvussa tarkoitetussa luottolaitoksen osakkeen- ja osuudenomistajien sopivuuden
arvioinnissa, 4 luvun mukaisessa toimiluvan myöntämisessä ja 10 luvun 4 §:n mukaisessa muuttuvan
lisäpääomavaatimuksen asettamisessa sekä EKP:n oikeudesta määrätä 20 luvussa tarkoitettuja hallinnollisia
seuraamuksia EU:n vakavaraisuusasetuksen rikkomisesta säädetään YVM-asetuksessa.
Mitä tässä laissa säädetään Finanssivalvonnan tehtävistä toisen ET A-luottolaitoksen Suomessa olevan
sivuliikkeen valvonnassa ja Finanssivalvonnan tehtävistä, jotka liittyvät luottolaitoksen toisessa Euroopan
talousalueeseen kuuluvassa valtiossa ( ETA-valtio ) olevaan sivuliikkeeseen, sovelletaan EKP:iin, jos
ulkomaisen ET A-luottolaitoksen tai luottolaitoksen valvonta on 2 momentissa tarkoitetulla tavalla siirretty
EKP:lle.
Yhteenliittymän keskusyhteisön valvontatehtävistä talletuspankkien yhteenliittymän jäsenluottolaitoksien
valvonnassa säädetään talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa (599/2010) .
Finanssivalvonnan yhteistyöstä Euroopan pankkiviranomaisen kanssa luottolaitosten valvonnassa säädetään
erikseen.
Finanssivalvonnan internetsivuilta on selkeästi käytävä ilmi ne luottolaitokset ja niiden emoyritykset, joiden
valvonnasta tai konsolidoidusta valvonnasta EKP ja vastaavasti Finanssivalvonta vastaa YVM-asetuksen
mukaisesti. Internetsivuilta on lisäksi käytävä ilmi selkeästi EKP:n ja Finanssivalvonnan välillä sovitut
yhteistyöjärjestelyt luottolaitosten valvonnassa ja konsolidoidussa valvonnassa.
4 §
Konsolidoitu valvonta
Finanssivalvonta valvoo luottolaitosta, joka on konsolidointiryhmän emoyritys, sen konsolidoidun
taloudellisen aseman perusteella niin kuin EU:n vakavaraisuusasetuksessa ja jäljempänä tässä laissa
säädetään. T alletuspankkien yhteenliittymän valvonnasta yhteenliittymän konsolidoidun taloudellisen
aseman perusteella säädetään talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 3/101Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan lisäksi luottolaitokseen, jonka emoyrityksenä olevan
omistusyhteisön kotipaikka on:
1) Suomessa ja joka on taseen loppusummaltaan suurin tällaisen omistusyhteisön tytärluottolaitoksista;
2) toisessa ET A-valtiossa ja:
a) emoyrityksen kotivaltiossa ei ole konsolidointiryhmään kuuluvaa ulkomaista luottolaitosta; ja
b) luottolaitoksen taseen loppusumma on suurempi kuin emoyrityksen minkään muun sellaisen
tytärluottolaitoksen tai ulkomaisen tytärluottolaitoksen taseen loppusumma, jonka kotipaikka on ET A-
valtiossa;
3) joka on 1 tai 2 kohdassa tarkoitetun luottolaitoksen tytäryritys, jolla on tytäryritys tai osakkuusyritys
muussa kuin ET A-valtiossa toimiluvan saaneessa luottolaitoksessa, sijoituspalveluyrityksessä tai
rahastoyhtiössä;
4) jonka osalta Finanssivalvonta on sopinut 1 1 luvun 13 §:n nojalla konsolidointiryhmään kuuluvien
ulkomaisten luottolaitosten valvonnasta vastaavien toisten ET A-valtioiden viranomaisten kanssa siitä, että
Finanssivalvonta toimii ulkomaisen luottolaitoksen konsolidoidusta valvonnasta vastaavana
valvontaviranomaisena ja että konsolidoituun valvontaan sovelletaan Suomen lakia.
Finanssivalvonta voi 1 momentissa tarkoitetun luottolaitoksen tai 15 §:n 1 momentissa tarkoitetun
omistusyhteisön hakemuksesta päättää, että 2 momentissa tarkoitettuna emoyrityksenä ei pidetä tätä lakia ja
EU:n vakavaraisuusasetusta sovellettaessa omistusyhteisöä, joka on samalla rahoitus- ja
vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain (699/2004) 2 §:n  1 momentin 12 kohdassa tarkoitettu
ryhmittymän omistusyhteisö, siltä osin kuin ryhmittymän taloudelliselle asemalle asetetut vaatimukset
vastaavat tätä lakia ja EU:n vakavaraisuusasetusta. Finanssivalvonnan on ennen tässä momentissa
tarkoitettua päätöstä pyydettävä asiasta lausunto muilta rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta
annetun lain 2 §:n 1 momentin 14 kohdassa tarkoitetuilta keskeisiltä valvontaviranomaisilta.
Mitä tässä pykälässä säädetään, ei myöskään sovelleta, jos Finanssivalvonta on sopinut 1 1 luvun 13 §:n
nojalla muiden konsolidointiryhmään kuuluvien ulkomaisten luottolaitosten valvonnasta vastaavien
viranomaisten kanssa siitä, että toisen ET A-valtion toimivaltainen viranomainen vastaa luottolaitoksen
konsolidoidusta valvonnasta.
4 a § (9.11.2018/866)
Luottolaitoksen velkojien maksunsaantijärjestys
Poiketen siitä, mitä velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetussa laissa (1578/1992)  säädetään,
luottolaitoksen konkurssissa:
1) luonnollisten henkilöiden ja muiden kuin tilintarkastuslain (1141/2015) 2 luvun 5 §:n  2 kohdassa
tarkoitetun raja-arvon ylittävien oikeushenkilöiden korvauskelpoisilla talletuksilla on etusija suhteessa
velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain 2 §:ssä tarkoitettuihin saataviin ja tämän momentin 3
kohdassa tarkoitettuihin korvauksiin;
2) sovellettaessa 1 kohtaa sillä osalla talletusta, joka korvataan rahoitusvakausviranomaisesta annetun lain
(1195/2014) 5 luvun 8 §:n  nojalla kokonaan, on etusija suhteessa siihen osaan talletusta, joka jää suojan
ulkopuolelle;
3) kriisinratkaisuvälineiden tai -valtuuksien käytöstä aiheutuneilla viranomaisten kustannuksilla on etusija
suhteessa velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain 2 §:ssä tarkoitettuihin saataviin; (26.3.2021/233)
4) saatavilla, jotka perustuvat sellaisiin velkasitoumuksiin, jotka eivät ole tai sisällä johdannaisia ja joiden
alkuperäinen juoksuaika on vähintään vuoden, on huonompi etusija suhteessa velkojien
maksunsaantijärjestyksestä annetun lain 2 §:ssä tarkoitettuihin saataviin ja parempi etusija suhteessa
mainitun lain 6 §:n 1 momentissa tarkoitettuihin saataviin, jos velkasitoumuksen ehdoissa on todettu, että
kyseessä on tässä kohdassa tarkoitettu velkasitoumus;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 4/1015) velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain 6 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettujen saatavien
keskinäisestä etuoikeudesta ja mainitun momentin 4 kohdassa tarkoitettujen saatavien keskinäisestä
etuoikeudesta voidaan sopia; (26.3.2021/233)
6) saatavilla, jotka luetaan kokonaan tai osittain luottolaitoksen omiin varoihin, on huonompi etusija kuin
omiin varoihin liittymättömillä saatavilla. (26.3.2021/233)
Mitä tässä pykälässä säädetään korvattavista talletuksista, sovelletaan myös rahoitusvakausviranomaisesta
annetun lain 5 luvun 15 §:ssä tarkoitettuun Rahoitusvakausviraston takautumissaamiseen ja
luottolaitostoiminnasta annetun lain muuttamisesta annetun lain (1199/2014)  siirtymäsäännösten 1 1 ja 12
momentissa tarkoitettuun vanhan talletussuojarahaston takautumissaamiseen.
Velkoja ei saa luottolaitoksen konkurssissa käyttää kuittaukseen 1 momentin 4 kohdan mukaista saatavaa.
Määritelmät
5 §
Luottolaitostoiminta
Luottolaitostoiminnalla  tarkoitetaan tässä laissa liiketoimintaa, jossa yleisöltä vastaanotetaan
takaisinmaksettavia varoja sekä tarjotaan omaan lukuun luottoja tai muuta rahoitusta.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuna rahoituksena ei pidetä tavaroiden tai palvelujen myyjän ostajalle
myöntämää maksuaikaa eikä rahoitusta yksinomaan sellaisille samaan konserniin kuuluville yrityksille, jotka
eivät liiketoimintanaan tarjoa 1 momentissa tarkoitettua rahoitusta.
Luottolaitostoiminnalla  tarkoitetaan tässä laissa myös EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 1
alakohdan b alakohdassa tarkoitettua liiketoimintaa. (18.6.2021/525)
6 §
Takaisinmaksettavat varat
Takaisinmaksettavilla var oilla tarkoitetaan tässä laissa liiketoiminnassa velaksi otettuja varoja.
Vaadittaessa takaisinmaksettavilla var oilla tarkoitetaan tässä laissa muita kuin määräaikaisia
takaisinmaksettavia varoja, jotka velkoja voi sopimusehtojen mukaan irtisanoa maksettaviksi heti tai
enintään 30 päivän pituisen irtisanomisajan kuluttua, sekä määräaikaisia takaisinmaksettavia varoja, joiden
laina-aika on enintään 30 päivää tai jotka velkoja voi irtisanoa ennen eräpäivää myös muissa kuin
sopimusehdoissa erikseen mainituissa poikkeuksellisissa tilanteissa.
7 §
Luottolaitos
Luottolaitos  on yritys, jolla on 4 luvun mukainen toimilupa luottolaitostoimintaan. Luottolaitos voi olla
talletuspankki tai luottoyhteisö.
Ulkomaisella luottolaitoksella  tarkoitetaan tässä laissa ulkomaista yritystä, joka harjoittaa pääasiassa
luottolaitostoimintaa ja jota valvotaan vastaavalla tavalla kuin luottolaitosta tämän lain nojalla.
Ulkomaisella ET A-luottolaitoksella  tarkoitetaan tässä laissa ulkomaista luottolaitosta, jolla on
sääntömääräinen kotipaikka muussa ET A-valtiossa kuin Suomessa ja tämän valtion toimivaltaisen
viranomaisen myöntämä toimilupa luottolaitostoimintaan.
Kolmannen maan luottolaitoksella  tarkoitetaan tässä laissa ulkomaista luottolaitosta, jolla on
sääntömääräinen kotipaikka muussa kuin ET A-valtiossa ja tämän valtion toimivaltaisen viranomaisen
myöntämä toimilupa luottolaitostoimintaan.
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävällä luottolaitoksella  tarkoitetaan EU:n
vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 133 alakohdassa tarkoitettua laitosta. (26.3.2021/233)
8 §
Talletuspankki
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 5/101Talletuspankki  on luottolaitos, jonka toimilupa oikeuttaa vastaanottamaan yleisöltä talletuksia.
Talletuspankki voi olla osakeyhtiö, osuuskunta tai säästöpankki.
Talletuspankin velvollisuudesta maksaa talletussuojamaksua ja kuulua talletussuojajärjestelmään säädetään
rahoitusvakausviranomaisesta annetussa laissa. (9.11.2018/866)
9 § (19.12.2014/1199)
Talletus
Talletuksella  tarkoitetaan tässä laissa rahoitusvakausviranomaisesta annetun lain 1 luvun 3 §:n 1 1 kohdassa
tarkoitettua talletusta.
Markkinoinnissa saa käyttää sanaa "talletus" joko sellaisenaan tai yhdysosana ainoastaan 1 momentissa
tarkoitetun korvattavan talletuksen piiriin kuuluvista rahavaroista. Markkinoinnissa, joka koskee muiden
takaisinmaksettavien varojen hankkimista yleisöltä, ei saa muutenkaan menetellä tavalla, joka voi vaikeuttaa
talletusten erottumista muista takaisinmaksettavista varoista.
10 §
Luottoyhteisö
Luottoyhteisö  on luottolaitos, joka voi vastaanottaa yleisöltä muita takaisinmaksettavia varoja kuin
talletuksia.
Luottoyhteisö voi olla osakeyhtiö, osuuskunta tai hypoteekkiyhdistys.
Luottoyhteisöllä  tarkoitetaan tässä laissa myös EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 1
alakohdan b alakohdassa tarkoitettua luottolaitosta. (18.6.2021/525)
11 §
Rahoituslaitos
Rahoituslaitoksella  tarkoitetaan tässä laissa EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 26
alakohdassa tarkoitettua rahoituslaitosta.
12 §
Kotivaltio
Kotivaltiolla  tarkoitetaan tässä laissa valtiota, jossa ulkomaisella luottolaitoksella on sääntömääräinen
kotipaikka ja jonka toimivaltainen viranomainen on myöntänyt luottolaitokselle toimiluvan
luottolaitostoimintaan.
13 §
Sivuliike
Sivuliikkeellä  tarkoitetaan tässä laissa muussa kuin kotivaltiossa sijaitsevaa luottolaitoksen tai ulkomaisen
luottolaitoksen toimipaikkaa, joka on oikeudellisesti osa luottolaitosta tai ulkomaista luottolaitosta ja josta
käsin harjoitetaan luottolaitostoimintaa tai muuta luottolaitokselle sallittua liiketoimintaa.
14 §
Palveluyritys
Palveluyrityksellä  tarkoitetaan tässä laissa EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa
tarkoitettua oheispalveluyritystä.
15 § (26.3.2021/233)
Omistusyhteisö
Omistusyhteisöillä  tarkoitetaan tässä laissa EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 20 alakohdassa
tarkoitettuja rahoitusalan holdingyhtiöitä ja 21 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusalan sekaholdingyhtiöitä.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 6/101Finanssivalvonta pitää luetteloa omistusyhteisöistä, jotka ovat sellaisen konsolidointiryhmän emoyrityksiä,
jota Finanssivalvonta tämän lain mukaan valvoo. Finanssivalvonnan on toimitettava luettelo ja siihen tehdyt
muutokset tiedoksi Finanssivalvonnasta annetun lain (878/2008) 6 §:n  5 kohdassa tarkoitetuille ulkomaisille
ETA-valvontaviranomaisille, jäljempänä ETA-valvontaviranomainen , Euroopan komissiolle ja Euroopan
pankkiviranomaiselle.
16 §
Konsolidointiryhmä
Konsolidointiryhmällä  tarkoitetaan tässä laissa konsernia, jonka muodostavat konsernin emoyritys, joka on
luottolaitos tai ulkomainen luottolaitos, tällaisen luottolaitoksen emoyrityksenä oleva muu omistusyhteisö
kuin sijoituspalveluyritys ( konsolidointiryhmän emoyritys ) sekä emoyrityksen tytäryritykset, jotka ovat
luottolaitoksia tai ulkomaisia luottolaitoksia, sijoituspalveluyrityksiä tai sijoituspalveluyritykseen
rinnastettavia ulkomaisia yrityksiä, rahoituslaitoksia tai palveluyrityksiä ( konsolidointiryhmän tytäryritys ).
Konsernilla, emoyrityksellä ja tytäryrityksellä tarkoitetaan tässä laissa kirjanpitolaissa (1336/1997)
tarkoitettua konsernia, emoyritystä ja tytäryritystä sekä niihin rinnastettavaa ulkomaista konsernia,
emoyritystä ja tytäryritystä.
17 §
Ydinpääoma
Ydinpääomalla  tarkoitetaan tässä laissa EU:n vakavaraisuusasetuksen 26 artiklassa tarkoitettua
ydinpääomaa.
18 §
Ulkoistaminen
Ulkoistamisella  tarkoitetaan tässä laissa luottolaitoksen toimintaan liittyvää järjestelyä, jonka perusteella
muu palvelun tarjoaja tuottaa luottolaitokselle toiminnon tai palvelun, jonka luottolaitos olisi muuten itse
suorittanut.
19 §
Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan pankkikomitea ja Euroopan järjestelmäriskikomitea
Euroopan pankkiviranomaisella  tarkoitetaan tässä laissa Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan
pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission
päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o
1093/2010, jäljempänä Euroopan pankkivalvonta-asetus , tarkoitettua Euroopan pankkiviranomaista.
Euroopan pankkikomitealla  tarkoitetaan tässä laissa Euroopan pankkikomitean perustamisesta tehdyssä
komission päätöksessä 2004/10/EY tarkoitettua Euroopan pankkikomiteaa.
Euroopan järjestelmäriskikomitealla  tarkoitetaan tässä laissa finanssijärjestelmän makrotason vakauden
valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta annetussa Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1092/2010 tarkoitettua Euroopan järjestelmäriskikomiteaa.
20 §
Johto ja toimiva johto
Johdolla  tarkoitetaan tässä laissa luottolaitoksen hallitusta ja, jos laitoksella on hallintoneuvosto,
hallintoneuvostoa, toimitusjohtajaa sekä kaikkia toimitusjohtajan välittömässä alaisuudessa toimivia, jotka
ovat luottolaitoksen ylimmissä johtotehtävissä tai tosiasiallisesti johtavat luottolaitoksen toimintaa.
Toimivalla johdolla  tarkoitetaan tässä laissa luottolaitoksen toimitusjohtajaa sekä kaikkia toimitusjohtajan
välittömässä alaisuudessa toimivia, jotka ovat luottolaitoksen ylimmissä johtotehtävissä tai tosiasiallisesti
johtavat luottolaitoksen toimintaa.
2 luku
Oikeus luottolaitostoimintaan ja muuhun varainhankintaan yleisöltä
1 §
Luottolaitostoiminnan luvanvaraisuus
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 7/101Luottolaitostoimintaa ei saa harjoittaa ilman tässä laissa tarkoitettua toimilupaa.
2 §
Luottolaitoksen yksinoikeus takaisinmaksettavien varojen vastaanottamiseen
Muu kuin luottolaitos ei saa harjoittaa liiketoimintaa, jossa yleisöltä vastaanotetaan takaisinmaksettavia
varoja muulla tavoin kuin laskemalla liikkeeseen arvopaperimarkkinalain (746/2012) 2 luvun 1 §:ssä
tarkoitettuja arvopapereita, jollei tämän luvun 3 §:ssä toisin säädetä.
Mitä 1 momentissa säädetään luottolaitoksesta, koskee myös ulkomaista ET A-luottolaitosta sekä kolmannen
maan luottolaitoksen Suomessa olevaa sivuliikettä, jolla on tämän lain mukainen toimilupa harjoittaa
luottolaitostoimintaa Suomessa.
3 §
Luottolaitoksen yksinoikeutta takaisinmaksettavien varojen vastaanottamiseen koskevat poikkeukset
Mitä 2 §:ssä säädetään, ei rajoita:
1) Suomen Pankin oikeutta ottaa vastaan takaisinmaksettavia varoja yleisöltä;
2) rahastoyhtiön oikeutta harjoittaa sijoitusrahastolaissa (48/1999)  tarkoitettua sijoitusrahastotoimintaa;
3) sijoituspalveluyrityksen ja rahastoyhtiön oikeutta tarjota sidotusta pitkäaikaissäästämisestä annetussa
laissa (1183/2009)  tarkoitettuja säästämissopimuksia;
4) vakuutuslaitoksen oikeutta harjoittaa vakuutusyhtiölaissa (521/2008)  tarkoitettua vakuutusliikettä;
5) oikeutta tarjota maksupalveluja maksulaitoslain (297/2010)  mukaisesti;
6) vaihtoehtorahastojen hoitajan oikeutta hoitaa vaihtoehtorahastojen hoitajista annetun lain (162/2014)
mukaista vaihtoehtorahastoa.
Osakeyhtiö, osuuskunta, kommandiittiyhtiö, avoin yhtiö, eurooppayhtiölaissa (742/2004)  tarkoitettu
eurooppayhtiö, eurooppaosuuskuntalaissa (906/2006)  tarkoitettu eurooppaosuuskunta, yhdistys tai säätiö saa
lisäksi 2 §:n estämättä hankkia yleisöltä takaisinmaksettavia varoja tarjoamalla muita kuin vaadittaessa
takaisinmaksettavia velkasitoumuksia. Jos tällaisia velkasitoumuksia tarjotaan yleisölle muulla tavoin kuin
laskemalla yleiseen liikkeeseen arvopaperimarkkinalaissa tarkoitettuja arvopapereita, osakeyhtiön,
osuuskunnan, kommandiittiyhtiön, avoimen yhtiön, eurooppayhtiölaissa tarkoitetun eurooppayhtiön,
eurooppaosuuskuntalaissa tarkoitetun eurooppaosuuskunnan, yhdistyksen tai säätiön on laadittava ja
julkistettava osavuosikatsaus, tilinpäätös ja tilinpäätöstiedote noudattaen arvopaperimarkkinalain 7 luvun 5–
13 §:ää. Poikkeamiseen tässä pykälässä säädetystä tiedonantovelvollisuudesta sovelletaan
arvopaperimarkkinalain 7 luvun 18 §:ää. (25.8.2016/743)
Ulkomaisen sijoituspalveluyrityksen, rahastoyhtiön, vakuutusyhtiön ja maksulaitoksen oikeudesta tarjota
Suomessa toimilupaansa sisältyviä palveluja säädetään erikseen.
4 §
Toiminimi
Muu kuin talletuspankki, Suomen Pankki tai Pohjoismaiden Investointipankki saa toiminimessään tai
muutoin toiminnassaan käyttää sanaa "pankki" ainoastaan, jos on ilmeistä, että sanan käyttäminen ei viittaa
harhaanjohtavasti talletuspankin toimintaan.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, yritys saa käyttää toiminimessään viittausta sen kanssa samaan
konserniin tai talletuspankkien yhteenliittymään kuuluvan talletuspankin toiminimeen.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, sovelletaan vastaavasti aputoiminimeen ja toissijaiseen tunnukseen.
Ulkomaisen luottolaitoksen toiminimen käytöstä Suomessa säädetään lisäksi 18 luvun 9 §:ssä.
5 § (26.3.2021/233)
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 8/101Velvollisuus muodostaa alakonserni
Kolmanteen maahan sijoittautuneen emoyhteisön Euroopan talousalueelle sijoittautunut tytärluottolaitos saa
harjoittaa luottolaitostoimintaa, jos Euroopan talousalueella sijaitsevat tytäryhteisöinä sijaitsevat
luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset muodostavat yhden alakonsernin.
Edellä 1 momentissa säädettyä edellytystä sovelletaan, kun:
1) kolmanteen maahan sijoittautuneella emoyhteisöllä on Euroopan talousalueella kaksi tai useampi samaan
konserniin kuuluvaa luottolaitosta tai sijoituspalveluyritystä; ja
2) samaan konserniin kuuluvien Euroopan talousalueelle sijoittautuneiden luottolaitosten ja
sijoituspalveluyritysten sekä kolmannen maan luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten Euroopan
talousalueelle sijoittautuneiden sivuliikkeiden yhteenlaskettu tasearvo ja hallinnoitavat varat ovat yhteensä
vähintään 40 miljardia euroa.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut Euroopan talousalueelle sijoittautuneet luottolaitokset ja
sijoituspalveluyritykset voivat 1 momentista poiketen muodostaa toimivaltaisen valvontaviranomaisen
luvalla kaksi rinnakkaista alakonsernia, jos yhden alakonsernin muodostaminen:
1) olisi kolmanteen maahan sijoittautuneeseen emoyhteisöön sovellettavan lainsäädännön tai
viranomaismääräysten vastaista; tai
2) heikentäisi toimivaltaisen kriisinratkaisuviranomaisen arvion mukaan kriisinratkaisumenettelyiden
tehokkuutta verrattuna kahteen erilliseen alakonserniin.
Alakonsernin emoyhteisönä toimivan väliyhtiön on oltava luottolaitos tai 2 a luvussa tarkoitetun luvan saanut
omistusyhteisö ja sen kotipaikan on sijaittava Euroopan talousalueella. Väliyhtiönä voi toimia myös
sijoituspalveluyritys, jos mikään sen tytäryrityksistä ei ole luottolaitos.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava Euroopan pankkiviranomaisille Finanssivalvonnan valvontaan kuuluvista
1 momentissa tarkoitetuista luottolaitoksista luottolaitosdirektiivin 21 b artiklan 6 kohdan mukaisesti.
2 a luku (26.3.2021/233)
Omistusyhteisön luvanvaraisuus
1 § (26.3.2021/233)
Omistusyhteisön luvanvaraisuus
Edellä 1 luvun 15 §:ssä tarkoitetun omistusyhteisön ja 2 luvun 5 §:n 4 momentissa tarkoitetun väliyhtiön,
joka ei ole luottolaitos tai sijoituspalveluyritys, on haettava toimintaansa varten tässä luvussa säädetty lupa
Finanssivalvonnalta, tai jos EKP vastaa konsolidointiryhmän valvonnasta, EKP:ltä.
Omistusyhteisö voi kuitenkin hakea Finanssivalvonnalta vahvistuksen sille, ettei 1 momentissa tarkoitettua
lupaa tarvita. Omistusyhteisön on tällöin täytettävä seuraavat edellytykset:
1) rahoitusalan holdingyhtiön pääasiallisena toimintana on hankkia omistusosuuksia tytäryhteisöissä tai
rahoitusalan sekaholdingyhtiön pääasiallisena toimintana on luotto- tai rahoituslaitosten osalta hankkia
omistusosuuksia tytäryhteisöissä;
2) omistusyhteisöä ei ole määritelty kriisinratkaisun kohteeksi kriisinratkaisuviranomaisen määrittämän
kriisinratkaisustrategian mukaan;
3) omistusyhteisön tytäryhteisönä toimiva luottolaitos on nimetty vastaamaan konsolidoitujen vaatimusten
täyttämisestä;
4) omistusyhteisö ei osallistu sen tytäryhteisönä olevien luottolaitosten hallinnollisten, operatiivisten tai
taloudellisten päätösten tekemiseen; ja
5) tehokas konsolidoitu valvonta ei esty ryhmätasolla.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 9/101Jos omistusyhteisö on samanaikaisesti ilmoitusvelvollinen 3 luvun mukaisesta osakkeiden tai osuuksien
hankinnasta, Finanssivalvonnasta annetun lain 32 b §:n 2 momentissa tarkoitettu 60 arkipäivän käsittelyaika
keskeytetään 20 arkipäivän ylittäviltä osin, kunnes tämän luvun mukainen lupakäsittely on saatu päätökseen.
Lupamenettelystä ja hakemukseen liitettävistä selvityksistä voidaan antaa tarkempia säännöksiä
valtiovarainministeriön asetuksella.
2 § (26.3.2021/233)
Omistusyhteisöä koskevan luvan myöntämisen edellytykset
Omistusyhteisön lupa on myönnettävä, jos saadun selvityksen perusteella voidaan varmistua, että:
1) konsolidointiryhmän or ganisaatio on riittävä varmistamaan tämän lain ja EU:n vakavaraisuusasetuksen
mukaisten konsolidoitujen vaatimusten noudattamisen;
2) ryhmän rakenne ei muodosta esteitä siihen kuuluvien luottolaitosten tehokkaalle valvonnalle;
3) omistusyhteisön johto ja omistajat täyttävät tässä laissa asetetut vaatimukset.
Finanssivalvonnan on tehtävä lupaa koskeva päätös neljän kuukauden kuluessa lupahakemuksen
vastaanottamisesta tai, jos hakemus on puutteellinen, siitä, kun hakija on antanut asian ratkaisemista varten
tarvittavat asiakirjat ja selvitykset.
3 § (26.3.2021/233)
Lupaedellytysten valvonta
Jos Finanssivalvonta vastaa konsolidointiryhmän valvonnasta, sen on seurattava säännöllisesti, täyttääkö
omistusyhteisö 1 §:n 2 momentissa tai 2 §:ssä säädetyt edellytykset. Jos omistusyhteisö ei täytä edellytyksiä,
sen on haettava 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua lupaa. Finanssivalvonta voi tällöin lisäksi ryhtyä 1 1 luvussa
tai Finanssivalvonnasta annetun lain 3 ja 4 luvussa säädettyihin toimenpiteisiin. Finanssivalvonta voi myös
väliaikaisesti nimetä konsolidointiryhmän jonkin toisen omistusyhteisön tai luottolaitoksen vastaamaan
konsolidoitujen vaatimusten täyttämisestä.
Omistusyhteisön on toimitettava Finanssivalvonnalle valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot. T ietojen
toimittamisesta voidaan antaa tarkempia säännöksiä valtiovarainministeriön asetuksella.
4 § (26.3.2021/233)
Omistusyhteisöön sovellettavat säännökset
Mitä tässä laissa ja EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädetään luottolaitoksista, sovelletaan konsolidoitujen
vaatimusten osalta myös konsolidointiryhmän emoyhteisönä toimivaan 1 §:n mukaiseen luvanvaraiseen
omistusyhteisöön ja 3 §:n 1 momentin mukaisesti nimettyyn luottolaitokseen tai toiseen omistusyhteisöön.
Tämän luvun säännöksiä ei sovelleta talletuspankkien yhteenliittymästä annetun lain 4 §:ssä tarkoitettuun
keskusyhteisöön.
5 § (26.3.2021/233)
Omistusyhteisöä koskeva yhteinen päätöksenteko konsolidointiryhmässä
Jos Finanssivalvonta vastaa konsolidointiryhmän valvonnasta ja omistusyhteisö on sijoittautunut toiseen
ETA-valtioon, Finanssivalvonnan on pyrittävä yhdessä tämän omistusyhteisön kotivaltion
valvontaviranomaisen kanssa saamaan aikaan yhteisymmärrys 1–3 §:n soveltamisesta. Finanssivalvonnan on
tällöin laadittava arviointi 1–3 §:ssä tarkoitetusta luvasta, vahvistuksesta tai valvontatoimenpiteistä ja
annettava tämä arviointi omistusyhteisön kotivaltion valvontaviranomaiselle. T arvittaessa rahoitus- ja
vakuutusryhmittymän valvonnasta vastaavalta valvontaviranomaiselta on saatava suostumus tässä
momentissa tarkoitettuja päätöksiä varten.
Jos yhteisymmärrystä 1–3 §:ssä tarkoitetusta luvasta, vahvistuksesta tai valvontatoimenpiteestä ei ole
saavutettu kahden kuukauden kuluessa siitä, kun Finanssivalvonta on toimittanut 1 momentissa tarkoitetun
arvion omistusyhteisön kotivaltion valvontaviranomaiselle, asia on saatettava Euroopan pankkiviranomaisen
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 10/101käsiteltäväksi Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti. Jos 1 momentissa tarkoitettua
suostumusta ei ole saatu, asia on saatettava lisäksi Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
käsiteltäväksi.
3 luku
Oikeus omistaa luottolaitoksen osakkeita tai osuuksia
1 §
Osakkeiden ja osuuksien hankintaa ja luovutusta koskeva ilmoitusvelvollisuus
Sen, joka aikoo suoraan tai välillisesti hankkia luottolaitoksen osakkeita, osuuksia, sijoitusosuuksia tai
kantarahasto-osuuksia, on ilmoitettava siitä etukäteen Finanssivalvonnalle, jos hänen omistuksensa:
1) hankinnan johdosta olisi vähintään 10 prosenttia luottolaitoksen osake- tai osuuspääomasta taikka
kantarahastosta;
2) olisi niin suuri, että se vastaisi vähintään 10:tä prosenttia kaikkien osakkeiden tai osuuksien tuottamasta
äänimäärästä; tai
3) muutoin oikeuttaisi käyttämään 2 kohdassa tarkoitettuun omistukseen rinnastettavaa tai muuten
merkittävää vaikutusvaltaa luottolaitoksen hallinnossa.
Jos 1 momentissa tarkoitettua omistusta aiotaan lisätä siten, että omistus hankinnan johdosta olisi vähintään
20, 30 tai 50 prosenttia luottolaitoksen osake- tai osuuspääomasta taikka kantarahastosta tai omistus vastaisi
samansuuruista osuutta kaikkien osakkeiden tai osuuksien tuottamasta äänimäärästä taikka luottolaitoksesta
tulisi tytäryritys, myös tästä hankinnasta on ilmoitettava etukäteen Finanssivalvonnalle.
Laskettaessa 1 ja 2 momentissa tarkoitettua omistusosuutta ja ääniosuutta sovelletaan
arvopaperimarkkinalain 2 luvun 4 §:ää ja 9 luvun 4–7 §:ää. Tätä momenttia sovellettaessa ei oteta huomioon
osakkeita ja osuuksia, jotka ilmoitusvelvollinen on enintään vuoden ajaksi hankkinut järjestämänsä
arvopapereiden liikkeeseenlaskun yhteydessä tai markkinatakauksen nojalla ja joiden nojalla
ilmoitusvelvollisella ei ole oikeutta käyttää yhteisössä äänivaltaa eikä muuten vaikuttaa yhteisön johdon
toimintaan.
Edellä 1 tai 2 momentissa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä myös, jos omistettujen osakkeiden tai osuuksien
määrä laskee jonkin 1 tai 2 momentissa säädetyn omistusrajan alapuolelle tai luottolaitos lakkaa olemasta
ilmoitusvelvollisen tytäryritys.
Luottolaitoksen ja sen omistusyhteisön on ilmoitettava Finanssivalvonnalle vähintään kerran vuodessa 1 ja 2
momentissa tarkoitettujen omistusosuuksien omistajat ja omistusten suuruudet sekä ilmoitettava
viivytyksettä tietoonsa tulleet omistusosuuksien muutokset. Sellaisesta yrityksestä, jonka arvopaperit ovat
kaupankäynnin kohteena kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain (1070/2017) 1 luvun 2 §:n  1
momentin 5 kohdassa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla, on lisäksi ilmoitettava tässä momentissa
tarkoitetut tiedot arvopaperimarkkinalain 2 luvun 13 §:ssä tarkoitetulle Euroopan
arvopaperimarkkinaviranomaiselle. (28.12.2017/1073)
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta ilmoituksesta on käytävä ilmi tarpeelliset tiedot ja selvitykset:
1) ilmoitusvelvollisesta sekä hänen luotettavuudestaan ja taloudellisesta tilanteestaan;
2) ilmoitusvelvollisen omistuksesta ja muista sidonnaisuuksista luottolaitoksessa;
3) hankintaa koskevista sopimuksista, hankinnan rahoituksesta ja 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa
omistuksen tavoitteista.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin ilmoituksiin liitettävistä tiedoista annetaan tarkempia säännöksiä
valtioneuvoston asetuksella.
2 §
Osakkeiden ja osuuksien hankintaa koskeva rajoitus
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 11/101Finanssivalvonnan oikeudesta esittää EKP:lle tämän luvun 1 §:ssä tarkoitetun omistusosuuden hankinnan
kieltämistä säädetään Finanssivalvonnasta annetun lain (878/2008) 32 a §:ssä  ja kieltopäätöksen antamista
koskevasta menettelystä mainitun lain 32 b §:ssä.
Ilmoitusvelvollinen ei saa hankkia 1 §:ssä tarkoitettuja osakkeita tai osuuksia ennen kuin EKP on tehnyt 1
momentissa tarkoitetun päätöksen tai päätöksen tekemiselle Finanssivalvonnasta annetun lain 32 b §:ssä
säädetty määräaika on päättynyt, ellei asian käsittelyssä toisin määrätä.
4 luku
Toimiluvan myöntäminen ja peruuttaminen sekä liiketoiminnan rajoittaminen
1 §
Toimilupahakemus
Luottolaitoksen toimiluvan myöntää Finanssivalvonnalle tehtävästä hakemuksesta EKP niin kuin YVM-
asetuksessa, sen nojalla annetuissa EKP:n asetuksissa ja päätöksissä sekä tässä luvussa säädetään. T oimilupa
voidaan antaa talletuspankin tai luottoyhteisön toimintaan. T oimilupahakemukseen liitettävistä selvityksistä
säädetään valtiovarainministeriön asetuksella.
Talletuspankin toimilupahakemuksesta on pyydettävä talletussuojarahaston lausunto.
Toimilupahakemuksesta on lisäksi pyydettävä sijoituspalvelulaissa tarkoitetun sijoittajien korvausrahaston
lausunto, jos luottolaitos voi yhtiöjärjestyksensä tai sääntöjensä mukaan tarjota sijoituspalveluja.
Jos toimilupaa hakeva yhteisö on toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saaneen ulkomaisen luottolaitoksen,
sijoituspalveluyritykseen rinnastettavan ulkomaisen yrityksen tai vakuutusyhtiöön rinnastettavan ulkomaisen
yrityksen tytäryritys tai ulkomaisen luottolaitoksen tai muun edellä tarkoitetun ulkomaisen yrityksen
emoyrityksen tytäryritys, hakemuksesta on pyydettävä tuon valtion asianomaisen valvontaviranomaisen
lausunto. Lausunto on pyydettävä myös, jos toimilupaa hakevassa yhteisössä määräämisvalta on samoilla
luonnollisilla tai oikeushenkilöillä kuin ulkomaisessa luottolaitoksessa tai muussa edellä tarkoitetussa
ulkomaisessa yrityksessä. Tässä momentissa tarkoitetussa lausuntopyynnössä lausunnonantajaa on
pyydettävä erityisesti arvioimaan osakkeenomistajien sopivuutta sekä saman ryhmän toisen yrityksen
johtamiseen osallistuvien johtajien mainetta ja kokemusta sekä ilmoittamaan edellä mainittuja seikkoja
koskevat tiedot, joilla on merkitystä toimiluvan myöntämisen tai luottolaitoksen valvonnan kannalta.
Jos toimiluvan myöntämisen edellytyksenä olevissa, 1 momentissa tarkoitetuissa tiedoissa tapahtuu
toimiluvan myöntämisen jälkeen olennainen muutos, luottolaitoksen on ilmoitettava muutoksista
Finanssivalvonnalle. Finanssivalvonta antaa tarkemmat määräykset ilmoituksen antamisesta ja sisällöstä.
2 §
Toimilupaa koskeva päätösehdotus
Finanssivalvonnan on annettava luottolaitoksen toimilupaa koskeva päätösehdotus EKP:lle neljän kuukauden
kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta tai, jos hakemus on puutteellinen, siitä, kun hakija on antanut asian
ratkaisemista varten tarvittavat asiakirjat ja selvitykset. T oimilupaa koskeva päätös on kuitenkin aina tehtävä
12 kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta.
Finanssivalvonnalla on oikeus toimiluvan hakijaa kuultuaan sisällyttää toimilupaehdotukseen luottolaitoksen
liiketoimintaa koskevia, valvonnan kannalta välttämättömiä rajoituksia ja ehtoja. Finanssivalvonta voi
toimiluvan myöntämisen jälkeen luottolaitoksen hakemuksesta ehdottaa EKP:lle toimiluvan ehtojen
muuttamista.
Jos toimilupaa koskevaa päätösehdotusta ei ole annettu 1 momentissa säädetyssä määräajassa, hakija voi
tehdä valituksen. V alitus tehdään ja käsitellään, kuten hakemuksen hylkäämistä koskeva valitus tehdään ja
käsitellään. Tällaisen valituksen voi tehdä, kunnes päätösehdotus tai kielteinen päätös on annettu.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava päätösehdotuksen tai kielteisen päätöksen antamisesta
muutoksenhakuviranomaiselle, jos päätösehdotus tai kielteinen päätös on annettu valituksen jälkeen.
Valituksen tekemisestä ja käsittelystä säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa
(808/2019) . (17.1.2020/26)
3 § (26.3.2021/233)
Toimiluvan myöntämisen edellytykset
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 12/101Toimilupa on myönnettävä, jos saadun selvityksen perusteella voidaan varmistua, että luottolaitoksen
omistajat ja perustajat täyttävät 4 §:ssä säädetyt vaatimukset, johto 7 luvun 2, 4 ja 5 §:ssä säädetyt
vaatimukset ja luottolaitos luottolaitoksen toiminnalle 5 luvussa, 7 luvun 1 §:ssä, 8 luvun 3 §:ssä sekä 9 ja 10
luvuissa säädetyt vaatimukset.
Toimilupa voidaan myöntää myös perustettavalle luottolaitokselle ennen sen rekisteröimistä.
4 §
Luottolaitoksen merkittävien omistajien sekä perustajien luotettavuus
Sen, joka suoraan tai välillisesti omistaa vähintään kymmenen prosenttia luottolaitoksen osakepääomasta tai
osuuden, joka tuottaa vähintään kymmenen prosenttia sen osakkeiden tuottamasta äänivallasta, sekä
luottolaitoksen perustajan on oltava luotettava.
Luotettavana ei pidetä sitä, jota Finanssivalvonnasta annetun lain 32 a §:n 1 momentissa säädettyjen
perusteiden nojalla voidaan kieltää hankkimasta luottolaitoksen osakkeita tai osuuksia.
5 §
Toimiluvan myöntäminen eurooppayhtiölle ja eurooppaosuuskunnalle
Toimilupa myönnetään myös sellaiselle ET A-valtiossa vastaavan luvan saaneelle eurooppayhtiön (SE)
säännöistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2157/2001, jäljempänä eurooppayhtiöasetus ,
tarkoitetulle eurooppayhtiölle, joka aikoo siirtää kotipaikkansa Suomeen asetuksen 8 artiklan mukaisesti.
Lupahakemuksesta on pyydettävä kyseisen valtion rahoitusmarkkinoita valvovan viranomaisen lausunto.
Sama koskee eurooppayhtiön perustamista sulautumalla siten, että vastaanottava yhtiö, jonka kotipaikka on
toisessa valtiossa, rekisteröidään eurooppayhtiönä Suomessa. Mitä tässä pykälässä säädetään
eurooppayhtiöstä, sovelletaan myös eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä annetussa neuvoston
asetuksessa (EY) N:o 1435/2003, jäljempänä eurooppaosuuskunta-asetus , tarkoitettuun
eurooppaosuuskuntaan.
6 §
Toimiluvan ilmoittaminen rekisteröitäväksi
Finanssivalvonnan on ilmoitettava toimilupa rekisteröitäväksi. T oimiluvan myöntämisestä on lisäksi
ilmoitettava Euroopan pankkiviranomaiselle. Perustettavalle yritykselle ja kotipaikan Suomeen siirtävälle
eurooppayhtiölle myönnetty toimilupa rekisteröidään samalla kun yritys rekisteröidään.
Talletuspankin toimilupa on lisäksi ilmoitettava tiedoksi 14 luvussa tarkoitetulle talletussuojarahastolle ja
sijoituspalveluja tarjoavan luottolaitoksen toimilupa sijoituspalvelulaissa tarkoitetulle Sijoittajien
korvausrahastolle.
7 §
Toiminnan aloittaminen
Luottolaitos voi aloittaa toimintansa, jollei toimiluvan ehdoista muuta johdu, välittömästi sen jälkeen, kun
toimilupa on myönnetty ja luottolaitos on toimittanut Finanssivalvonnalle 2 momentissa tarkoitetut tiedot
sekä, jos toimilupa on myönnetty perustettavalle yritykselle, yritys on rekisteröity .
Luottolaitos ei saa aloittaa toimintaansa ennen kuin se on toimittanut Finanssivalvonnalle:
1) luottolaitosta koskevan täydellisen otteen kaupparekisteristä, johon sisältyvät yhtiöjärjestys tai säännöt;
2) hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenten ja varajäsenten, toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen sekä
tilintarkastajien ja varatilintarkastajien nimet ja heitä koskevat tarvittavat muut tiedot.
Jos 2 momentissa mainitussa tiedossa tapahtuu muutos, uusi tieto on viipymättä ilmoitettava
Finanssivalvonnalle.
8 §
Toiminnan rajoittaminen ja toimiluvan peruuttaminen
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 13/101Toimiluvan peruuttamisesta ja toiminnan rajoittamisesta säädetään Finanssivalvonnasta annetun lain 26 ja 27
§:ssä. Finanssivalvonnan on ilmoitettava toimiluvan peruuttaminen rekisteröitäväksi. T oimiluvan
peruuttaminen on lisäksi ilmoitettava Euroopan komissiolle, Euroopan pankkiviranomaiselle,
talletussuojarahastolle sekä tämän lain 13 luvussa tarkoitetulle vakuusrahastolle ja sijoittajien
korvausrahastolle, jos luottolaitos on rahaston jäsen.
Poiketen siitä, mitä Finanssivalvonnasta annetun lain 26 §:ssä säädetään, päätöksen toimiluvan
peruuttamisesta tekee EKP YVM-asetuksen nojalla. T oimiluvan peruuttamiseen sovelletaan lisäksi
Finanssivalvonnasta annetun lain 26 §:ää.
9 §
Toimilupavaatimuksista ilmoittaminen
Finanssivalvonnan on ilmoitettava Euroopan komissiolle ja Euroopan pankkiviranomaiselle tämän luvun ja
sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten mukaiset vaatimukset toimiluvan myöntämisestä.
Ilmoitusvelvollisuudesta EKP:lle säädetään YVM-asetuksessa ja sen nojalla annetuissa asetuksissa ja
päätöksissä.
5 luku
Liiketoimintaa koskevat yleiset edellytykset
Sallittu liiketoiminta
1 §
Talletuspankille sallittu liiketoiminta
Talletuspankille sallittua liiketoimintaa on:
1) talletusten ja muiden takaisinmaksettavien varojen hankkiminen yleisöltä;
1 a) katettujen joukkolainojen liikkeeseenlasku kiinnitysluottopankeista ja katetuista joukkolainoista annetun
lain 8 §:ssä tarkoitetun luvan ja mainitussa laissa kiinnitysluottopankkitoiminnalle asetettujen edellytysten
mukaisesti; (11.3.2022/152)
L:lla 152/2022  lisätty 1 a kohta tulee voimaan 8.7.2022.
2) muu varainhankinta;
3) luotonanto ja rahoitustoiminta sekä muu rahoituksen järjestäminen;
4) rahoitusleasing;
5) maksupalvelu ja muu maksuliike;
6) sähköisen rahan liikkeeseenlasku, siihen liittyvä tietojenkäsittely ja tietojen tallentaminen sähköiselle
tietovälineelle muun yrityksen lukuun;
7) maksujen periminen;
8) valuutanvaihto;
9) notariaattitoiminta;
10) arvopaperikauppa ja muu arvopaperitoiminta;
11) takaustoiminta;
12) luottotietotoiminta;
13) asuntosäästötoimintaan liittyvä asunto-osakkeiden ja -osuuksien sekä asuinkiinteistöjen välitys;
14) muu 1–13 kohdassa tarkoitettuun toimintaan verrattava tai niihin läheisesti liittyvä toiminta.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 14/101Talletuspankki saa lisäksi hoitaa postipalveluja postitoimiluvan haltijan kanssa tekemänsä sopimuksen
mukaisesti sekä tarjota talletuspankin kanssa samaan konserniin tai talletuspankkien yhteenliittymään
kuuluvalle yritykselle sen hallintoon liittyviä palveluja.
Talletuspankin yhtiöjärjestyksessä tai säännöissä on mainittava, tarjoaako tai harjoittaako talletuspankki
sijoituspalvelulain 1 luvun 15 §:ssä tarkoitettuja sijoituspalveluja tai sijoitustoimintaa. T alletuspankin on
ilmoitettava Finanssivalvonnalle hallituksen päätös sijoituspalvelulain 1 luvun 15 §:ssä tarkoitetun
sijoituspalvelun tarjoamisen ja sijoitustoiminnan harjoittamisen aloittamisesta sekä sijoituspalvelulain 2
luvun 3 §:ssä tarkoitetun oheispalvelun tarjoamisen aloittamisesta sekä selvitys siitä, miten kyseisiin
palveluihin tai sijoitustoimintaan liittyvistä sijoituspalvelulain toiminnan järjestämis- ja
menettelytapavaatimuksista sekä asiakkaansuojasta huolehditaan. T alletuspankin on myös ilmoitettava
Finanssivalvonnalle päätöksestään luopua ilmoitetun sijoitus- tai oheispalvelun tai sijoitustoiminnan
tarjoamisesta tai harjoittamisesta. Ilmoituksen tulee sisältää tarpeelliset selvitykset siitä, miten
asiakkaansuojasta huolehditaan palveluntarjonnan tai sijoitustoiminnan harjoittamisen lopettamisen
yhteydessä. (15.3.2019/300)
2 §
Luottoyhteisölle sallittu liiketoiminta
Luottoyhteisö saa harjoittaa tämän luvun 1 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettua liiketoimintaa lukuun ottamatta
talletusten hankkimista yleisöltä. Luottoyhteisö saa vastaanottaa yleisöltä muita vaadittaessa
takaisinmaksettavia varoja kuin talletuksia vain maksupalveluiden tarjoamisen ja sähköisen rahan
liikkeeseenlaskun yhteydessä. (11.3.2022/152)
L:lla 152/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 8.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Luottoyhteisö saa harjoittaa tämän luvun 1 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettua liiketoimintaa lukuun ottamatta
talletusten hankkimista yleisöltä. Luottoyhteisö saa vastaanottaa yleisöltä muita vaadittaessa
takaisinmaksettavia varoja kuin talletuksia vain maksupalveluiden tarjoamisen ja sähköisen rahan
liikkeeseenlaskun yhteydessä. Luottoyhteisö voi harjoittaa kiinnitysluottopankkitoimintaa.
Kiinnitysluottopankkitoiminnasta säädetään kiinnitysluottopankkitoiminnasta annetussa laissa.
(26.3.2021/233)
Luottoyhteisön yhtiöjärjestyksessä tai säännöissä on mainittava, tarjoaako tai harjoittaako luottoyhteisö
sijoituspalvelulain 1 luvun 15 §:ssä tarkoitettuja sijoituspalveluja tai sijoitustoimintaa. Luottoyhteisön on
ilmoitettava Finanssivalvonnalle hallituksen päätös sijoituspalvelulain 1 luvun 15 §:ssä tarkoitetun
sijoituspalvelun tarjoamisen ja sijoitustoiminnan harjoittamisen aloittamisesta sekä sijoituspalvelulain 2
luvun 3 §:ssä tarkoitetun oheispalvelun tarjoamisen aloittamisesta sekä selvitys siitä, miten kyseisiin
palveluihin tai sijoitustoimintaan liittyvistä sijoituspalvelulain toiminnan järjestämis- ja
menettelytapavaatimuksista sekä asiakkaansuojasta huolehditaan. Luottoyhteisön on myös ilmoitettava
Finanssivalvonnalle päätöksestään luopua ilmoitetun sijoitus- tai oheispalvelun tarjoamisesta tai
harjoittamisesta. Ilmoituksen tulee sisältää tarpeelliset selvitykset siitä, miten asiakkaansuojasta huolehditaan
palveluntarjonnan tai sijoitustoiminnan harjoittamisen lopettamisen yhteydessä. (28.12.2017/1073)
Luottoyhteisön maksupalvelun tarjoamista varten tilille vastaanottamiin vaadittaessa takaisinmaksettaviin
varoihin sovelletaan, mitä 15 luvun 6–10 §:ssä säädetään talletuksesta.
EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitettu luottolaitos saa
harjoittaa mainitussa lainkohdassa ja tässä pykälässä tarkoitettua liiketoimintaa. (18.6.2021/525)
3 §
Kiinteistöjen omistamista koskeva rajoitus
Luottolaitos saa sijoittaa kiinteistöihin sekä kiinteistöyhteisöjen osakkeisiin ja osuuksiin enintään määrän,
joka vastaa 13 prosenttia luottolaitoksen taseen loppusummasta. Luottolaitoksen omistamiin
kiinteistöyhteisöjen osakkeisiin ja osuuksiin rinnastetaan edellä tarkoitettua osuutta laskettaessa
luottolaitoksen kiinteistöyhteisölle antamat luotot ja sen puolesta antamat takaukset samassa suhteessa kuin
luottolaitoksen omistamat kiinteistöyhteisön osakkeet tai osuudet ovat kiinteistöyhteisön osake- tai
osuuspääomasta.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 15/101Edellä 1 momentissa tarkoitettua suhdelukua laskettaessa ei oteta huomioon kiinteistöjä eikä
kiinteistöyhteisön osakkeita tai osuuksia, jotka:
1) ovat joutuneet luottolaitoksen haltuun maksamatta jääneen saamisen vakuutena; tai
2) on vuokrattu rahoitustoiminnan yhteydessä ja joiden arvon alenemisesta johtuva riski on olennaisilta
osiltaan siirretty sopimuksin vuokralleottajalle.
Finanssivalvonta voi erityisestä syystä määräajaksi myöntää luvan poiketa 1 momentissa säädetystä
vaatimuksesta.
Luottolaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle tiedot, jotka ovat tarpeen tässä pykälässä säädetyn
rajoituksen valvomiseksi. Finanssivalvonta voi antaa valvonnan kannalta tarpeellisia määräyksiä
ilmoitusvelvollisuuden sisällöstä ja siitä, kuinka usein ilmoitus on tehtävä.
4 §
Konsolidoitua kiinteistönomistusta koskeva rajoitus
Konsolidointiryhmän emoyrityksen ja konsolidointiryhmän tytäryritysten yhteenlaskettu 3 §:ssä tarkoitettu
kiinteistönomistus ei saa ylittää määrää, joka on 13 prosenttia emoyrityksen konsolidoidun taseen
loppusummasta.
Laskettaessa 1 momentissa tarkoitettua konsolidoitua suhdelukua siihen ei sisällytetä luottolaitoksen
konsolidointiryhmään kuuluvalle kiinteistöyhteisölle annettuja luottoja eikä tällaisen kiinteistöyhteisön
puolesta annettuja takauksia, jos kiinteistöyhteisö yhdistellään konsolidoituun taseeseen.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu luottolaitoksen konsolidoitu tase laaditaan konsolidointiryhmän
emoyrityksen ja konsolidointiryhmän tytäryritysten taseiden yhdistelmänä noudattaen, mitä kirjanpitolaissa
ja tämän lain 12 luvun 10 §:ssä säädetään konsernitilinpäätöksen laatimisesta.
Finanssivalvonta voi erityisestä syystä määräajaksi myöntää poikkeuksen 1 momentin vaatimuksista.
Konsolidointiryhmän emoyrityksen tai 1 luvun 4 §:n 2 momentissa tarkoitetun luottolaitoksen on
ilmoitettava Finanssivalvonnalle tiedot, jotka ovat tarpeen tässä pykälässä säädetyn rajoituksen valvomiseksi.
Finanssivalvonta voi antaa valvonnan kannalta tarkempia määräyksiä tämän pykälän mukaisen
ilmoitusvelvollisuuden sisällöstä ja siitä, kuinka usein ilmoitukset on tehtävä.
5 §
Rahalainan antamista koskevien osuuskuntalain säännösten soveltaminen
Osuuskuntalain (421/2013) 16 luvun 1 1 §:ää  ei sovelleta luottolaitokseen eikä sen konsolidointiryhmään
kuuluvaan rahoituslaitokseen.
6 §
Omien ja konserniyritysten osakkeiden, osuuksien, pääomalainojen ja debentuurien hankinnan rahoittaminen ja pantiksi
ottaminen
Luottolaitos saa antaa lainaa omien ja emoyrityksensä osakkeiden ja osuuksien hankkimiseen sekä ottaa niitä
pantiksi 2–4 momentissa säädetyin rajoituksin. V akuuden asettaminen luottolaitoksen varoista edellä
tarkoitetun lainan maksamisesta rinnastetaan lainan antamiseen.
Luottolaitos ja sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluva rahoituslaitos saa, jollei 3 momentista
muuta johdu, osakeyhtiölain (624/2006) 13 luvun 10 §:n  1 momentin, osuuskuntalain 16 luvun 1 1 §:n 1
momentin sekä velkakirjalain (622/1947) 34 §:n  3 momentin estämättä antaa lainaa omien tai emoyrityksen
osakkeiden ja osuuksien hankkimiseksi ja ottaa niitä pantiksi, jos ne ovat kaupankäynnin kohteena
kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain 1 luvun 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetulla
säännellyllä markkinalla, jos lainan antaminen tai pantin ottaminen kuuluu luottolaitoksen tai sen kanssa
samaan konsolidointiryhmään kuuluvan rahoituslaitoksen tavanomaiseen liiketoimintaan ja jos laina on
annettu taikka pantti otettu luotto- tai rahoituslaitoksen toiminnassa noudatetuin tavanomaisin ehdoin.
(28.12.2017/1073)
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 16/101Luottolaitos saa ottaa pantiksi omia ja emoyrityksen osakkeita ja osuuksia niiden merkinnän rahoittamiseksi
annetun lainan vakuudeksi enintään määrän, joka vastaa nimellisarvoltaan 10 prosenttia lainan antaneen
yrityksen, tai jos pantiksi on otettu lainan antaneen yrityksen emoyrityksen osakkeita tai osuuksia,
emoyrityksen sidotusta pääomasta.
Luottolaitos ei saa antaa luottoa samaan konsolidointiryhmään kuulumattomalle konserniyritykselle
konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen osakkeiden tai osuuksien hankkimiseksi.
Mitä tässä pykälässä säädetään luottolaitoksesta, sovelletaan myös luottolaitoksen konsolidointiryhmään
kuuluvaan muuhun yritykseen.
Mitä tässä pykälässä säädetään osakkeista ja osuuksista, sovelletaan myös kantarahasto-osuuksiin,
sijoitusosuuksiin, pääomasijoituksiin, pääomalainoihin, debentuureihin ja muihin sitoumuksiin, joilla on
huonompi etuoikeus kuin liikkeeseenlaskijan muilla veloilla.
Luottolaitoksen rahoittamien tai vakuudeksi ottamien omien tai samaan konsolidointiryhmään kuuluvien
rahoitusvälineiden lukemisesta luottolaitoksen omiin varoihin säädetään EU:n vakavaraisuusasetuksen 28, 52
ja 63 artiklassa.
7 §
Arvopaperistettujen omaisuuserien hankintaa koskevat rajoitukset
Luottolaitos saa hankkia arvopaperistettuja omaisuuseriä ainoastaan EU:n vakavaraisuusasetuksessa
säädetyin rajoituksin.
Toiminnan yleinen valvottavuus
8 §
Liiketapahtumien kirjaaminen
Luottolaitoksella on oltava sellainen kirjanpitojärjestelmän ja muiden tietojärjestelmien kuvaus ja
luottolaitoksen on kirjattava liiketapahtumansa siten, että Finanssivalvonta voi riittävästi todentaa niiden
tietojen oikeellisuuden, jotka luottolaitoksen on lain ja sen nojalla annettujen säädösten ja määräysten
mukaan ilmoitettava Finanssivalvonnalle.
9 §
Toimipaikat
Luottolaitoksella on oltava Suomessa pääkonttori ja vähintään yksi kiinteä toimipaikka.
10 §
Asiamiehen käyttäminen ja muu merkittävän toiminnon ulkoistaminen
Luottolaitos voi harjoittaa liiketoimintaansa asiamiehen välityksellä tai muuten ulkoistaa liiketoimintansa
kannalta merkittäviä toimintojaan, jos se ei haittaa luottolaitoksen riskien hallintaa, sisäistä valvontaa eikä
muuten merkittävästi luottolaitoksen liiketoiminnan hoitamista.
Toiminto on luottolaitoksen liiketoiminnan kannalta merkittävä, jos virhe tai puute sen suorittamisessa voi
haitata olennaisesti luottolaitoksen toimintaa koskevien lakien tai niiden nojalla annettujen säännösten tai
määräysten taikka luottolaitoksen toimiluvan ehtojen noudattamista, luottolaitoksen taloudellista asemaa tai
liiketoiminnan jatkuvuutta.
Merkittävän toiminnon ulkoistamisesta on tehtävä kirjallinen sopimus, josta käy ilmi toimeksiannon sisältö
ja sopimuksen voimassaoloaika.
Luottolaitoksen, joka toimiluvan myöntämisen jälkeen aikoo harjoittaa liiketoimintaa asiamiehen välityksellä
tai muuten ulkoistaa liiketoimintansa kannalta merkittävän toiminnon muulle kuin samaan
konsolidointiryhmään tai talletuspankkien yhteenliittymään kuuluvalle, on ilmoitettava ulkoistamisesta
etukäteen Finanssivalvonnalle. Luottolaitoksen ja ulkoistettua toimintaa hoitavan välisessä sopimussuhteessa
tapahtuvista merkittävistä muutoksista on ilmoitettava Finanssivalvonnalle. Finanssivalvonta voi antaa
tarkempia määräyksiä ilmoituksen sisällöstä.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 17/101Edellä 4 momentissa tarkoitettua ilmoitusta ei kuitenkaan tarvitse tehdä, jos asiamies tai muu ulkoistettua
toimintaa hoitava kuuluu luottolaitoksen kanssa samaan konsolidointiryhmään tai talletuspankkien
yhteenliittymästä annetussa laissa tarkoitettuun yhteenliittymään.
Luottolaitoksen tarjoamien sijoituspalvelujen ulkoistamisesta säädetään sijoituspalvelulaissa.
11 §
Ulkoistamisen edellytykset
Luottolaitoksen on huolehdittava siitä, että se saa ulkoistettua toimintaa hoitavalta jatkuvasti luottolaitoksen
viranomaisvalvonnan, riskien hallinnan ja sisäisen valvonnan edellyttämät tarpeelliset tiedot, sekä siitä, että
sillä on oikeus luovuttaa tiedot edelleen Finanssivalvonnalle ja talletuspankkien yhteenliittymän
keskusyhteisölle, jos luottolaitos on keskusyhteisön valvonnassa.
12 §
Luottolaitoksen sidonnaisuus
Luottolaitoksella ei saa olla merkittävää sidosta sellaiseen luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön,
johon sovellettavat Euroopan talousalueeseen kuulumattoman valtion lait, asetukset tai hallinnolliset
määräykset estävät luottolaitoksen tehokkaan valvonnan, eikä muuhunkaan tahoon, jos merkittävä sidos on
muuten omiaan estämään luottolaitoksen tehokasta valvontaa.
Merkittävällä sidoksella tarkoitetaan EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 38 alakohdassa
tarkoitettua läheistä sidonnaisuutta.
13 § (26.3.2021/233)
Määräysvallan hankkiminen Euroopan talousalueen ulkopuolisessa yrityksessä
Luottolaitos tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluva yritys ei saa hankkia kirjanpitolain 1 luvun
5 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa sellaisessa luottolaitoksessa, sijoituspalveluyrityksessä, rahastoyhtiössä,
vaihtoehtorahastojen hoitajassa, vakuutusyhtiössä tai näihin rinnastettavassa yrityksessä, jonka kotipaikka on
Euroopan talousalueeseen kuulumattomassa valtiossa, ellei yritys tai luottolaitos ole ilmoittanut siitä
etukäteen Finanssivalvonnalle taikka jos Finanssivalvonta on ilmoituksen saatuaan kieltänyt hankinnan 2
momentissa säädetyssä ajassa.
Finanssivalvonta voi kolmen kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta
kieltää mainitussa momentissa tarkoitetun hankinnan, jos hankinnan kohteena olevaan yritykseen
sovellettavat lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset olennaisesti vaikeuttaisivat luottolaitoksen tai sen
konsolidointiryhmän tehokasta valvontaa.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 1 momentissa tarkoitettuun ilmoitukseen liitettävistä
tiedoista ja muista vastaavista ilmoitusmenettelyssä noudatettavista seikoista.
14 §
Luottolaitoksen kuuluminen ulkomaiseen konsolidointiryhmään tai ulkomaiseen rahoitus- ja vakuutusryhmittymään
Jos luottolaitos kuuluu sellaiseen konsolidointiryhmään, jonka ylin emoyritys sijaitsee muussa kuin ET A-
valtiossa, luottolaitoksen toimiluvan edellytyksenä on, että:
1) ulkomaan viranomaisella on riittävä toimivalta valvoa koko konsolidointiryhmää vastaavalla tavalla kuin
tässä laissa säädetään; tai
2) voidaan osoittaa, että konsolidoitu vakavaraisuus, konsolidoidut suuret asiakasriskit, konsolidointiryhmän
sisäinen valvonta ja riskienhallintamenetelmät sekä omistusyhteisön omistajien ja johdon sopivuus ja
luotettavuus vastaavat tämän lain mukaisia vaatimuksia.
Finanssivalvonnan on tehtävä päätös siitä, täyttääkö luottolaitos 1 momentin mukaiset vaatimukset, jos
luottolaitoksella ei ole emoyritystä toisessa ET A-valtiossa ja luottolaitoksen taseen loppusumma on suurempi
kuin luottolaitoksen emoyrityksen minkään toisen sellaisen ulkomaisen tytärluottolaitoksen tai suomalaiseen
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 18/101sijoituspalveluyritykseen rinnastettavan ulkomaisen tytäryrityksen taseen loppusumma, jonka kotipaikka on
toisessa ET A-valtiossa.
Finanssivalvonnan on ennen 2 momentissa tarkoitetun päätöksen tekemistä pyydettävä siitä lausunto 1
momentissa tarkoitettuun konsolidointiryhmään kuuluvien, toisessa ET A-valtiossa säänneltyjen ulkomaisten
luottolaitosten tai suomalaiseen sijoituspalveluyritykseen rinnastettavien ulkomaisten yritysten valvonnasta
vastaavilta ulkomaan viranomaisilta ja Euroopan pankkiviranomaiselta. Finanssivalvonnan on lisäksi
tehtyään päätöksen ilmoitettava siitä näille viranomaisille, Euroopan komissiolle ja, jos
konsolidointiryhmään kuuluu suomalaiseen sijoituspalveluyritykseen rinnastettava ulkomainen yritys, jonka
kotipaikka on toisessa ET A-valtiossa, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta luottolaitokseen, jonka konsolidoidusta valvonnasta vastaa toisen
ETA-valtion valvontaviranomainen, jos tämä viranomainen on katsonut, että konsolidointiryhmä täyttää 1
momentissa säädetyt edellytykset.
Mitä 1 ja 3 momentissa säädetään konsolidointiryhmästä ja konsolidoidusta valvonnasta, sovelletaan
vastaavasti rahoitus- ja vakuutusryhmittymään ja sen valvontaan.
15 §
Sisäiset liiketoimet
Luottolaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle sellaisista liiketoimista, joissa yhtenä osapuolena on
luottolaitos ja toisena osapuolena on:
1) yritys, joka kuuluu luottolaitoksen kanssa samaan konserniin tai on luottolaitoksen tai sen kanssa samaan
konserniin kuuluvan yrityksen kirjanpitolaissa tarkoitettu omistusyhteysyritys;
2) eläkesäätiöstä ja eläkekassoista annetussa laissa (946/2021)  tarkoitettu eläkesäätiö tai lisäeläkesäätiöistä ja
lisäeläkekassoista annetussa laissa (947/2021)  tarkoitettu lisäeläkesäätiö tai ET A-lisäeläkesäätiö, joka on
luottolaitoksen tai sen kanssa samaan konserniin kuuluvan työnantajayrityksen perustama ja jossa
vakuutettuina voivat olla työnantajayrityksen palveluksessa olevat henkilöt; (19.1 1.2021/969)
3) eläkesäätiöistä ja eläkekassoista annetussa laissa tarkoitettu eläkekassa tai lisäeläkesäätiöistä ja
lisäeläkekassoista annetussa laissa tarkoitettu lisäeläkekassa tai ET A-lisäeläkekassa, jossa vakuutettuina
voivat olla luottolaitoksen tai sen kanssa samaan konserniin kuuluvan muun työnantajayrityksen
palveluksessa olevat henkilöt. (19.1 1.2021/969)
Edellä 1 momentissa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä vähintään neljännesvuosittain sellaisista liiketoimista,
joiden arvo tai, jos keskenään samanlajisia liiketoimia on tehty tässä momentissa tarkoitettuna ajanjaksona
useita, niiden yhteenlaskettu arvo ylittää miljoona euroa tai viisi prosenttia liiketoimen osapuolena olevan
luottolaitoksen omista varoista, jollei Finanssivalvonta hyväksy korkeampaa ilmoitusrajaa.
Tässä pykälässä tarkoitettuja liiketoimia ei saa tehdä ehdoin, jotka poikkeavat toisistaan riippumattomien
osapuolten välillä samanlaisissa liiketoimissa yleisesti noudatetuista ehdoista. Mitä tässä momentissa
säädetään, ei sovelleta konserniyritysten tarvitsemien hallinnollisten palvelujen hankkimiseen konserniin
kuuluvalta yritykseltä eikä emoyrityksen tytäryritykselle myöntämiin pääoma- ja debentuurilainoihin, jotka
ovat tarpeen tytäryrityksen pääomarakenteen vahvistamiseksi, eikä muuhunkaan tytäryrityksen
rahoittamiseen silloin, kun tytäryritys on samaan konsolidointiryhmään kuuluva yritys tai samaan rahoitus- ja
vakuutusryhmittymään kuuluva rahoitus- tai vakuutusalan yritys ja emoyritys huolehtii yleisesti
konsolidointiryhmän tai ryhmittymän varainhallinnasta.
Finanssivalvonta voi antaa valvonnan kannalta tarpeellisia tarkempia määräyksiä tässä pykälässä
tarkoitettujen liiketoimien ilmoittamisesta.
Varautuminen poikkeusoloihin
16 §
Varautumisvelvollisuus
Luottolaitoksen tulee varmistaa tehtäviensä mahdollisimman häiriötön hoitaminen myös poikkeusoloissa
osallistumalla rahoitusmarkkinoiden valmiussuunnitteluun ja valmistelemalla etukäteen poikkeusoloissa
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 19/101tapahtuvaa toimintaa sekä muilla toimilla.
17 §
Varautumisesta aiheutuvien kustannusten korvaaminen
Jos 16 §:stä aiheutuvat tehtävät edellyttävät sellaisia toimenpiteitä, jotka selvästi poikkeavat tavanomaisena
pidettävästä luottolaitoksen toiminnasta ja joista aiheutuu olennaisia lisäkustannuksia, tällaiset kustannukset
voidaan korvata huoltovarmuuden turvaamisesta annetussa laissa (1390/1992)  tarkoitetusta
huoltovarmuusrahastosta.
6 luku
Sivuliikkeen perustaminen, palvelujen tarjoaminen ja kotipaikan siirto ulkomaille (26.3.2021/233)
1 §
Sivuliikkeen perustaminen ETA-valtioon
Luottolaitoksen, joka aikoo perustaa sivuliikkeen muuhun ET A-valtioon, on ilmoitettava siitä etukäteen
Finanssivalvonnalle. Ilmoitukseen on liitettävä tiedot harjoitettavaksi aiotusta toiminnasta sekä sivuliikkeen
hallintoon liittyvät tiedot. Sijoituspalveluja tarjoavan luottolaitoksen on ilmoitettava, miten sen muualla kuin
Suomessa olevan sivuliikkeen asiakkaina olevien sijoittajien saamiset on turvattu.
Finanssivalvonnan on kolmen kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta
ilmoitettava ne edelleen asianomaisen valtion vastaavalle valvontaviranomaiselle sekä samalla ilmoitettava
tiedot luottolaitoksen omien varojen määrästä, vakavaraisuussuhteesta, tallettajien suojana olevasta
vakuusjärjestelmästä, sijoittajien suojaksi tarkoitetusta suojajärjestelmästä tai sen puuttumisesta sekä muut
tiedot, jotka ovat tarpeen sivuliikkeen toiminnan aloittamiseksi. Ilmoituksesta on annettava tieto
luottolaitokselle.
Finanssivalvonnan on kieltäydyttävä 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen tekemisestä, jos se havaitsee, että
luottolaitoksen taloudellinen tilanne ja hallinto eivät täytä luottolaitokselle tässä laissa säädettyjä
vaatimuksia. Sivuliikettä ei voida perustaa, jos Finanssivalvonta on kieltäytynyt tekemästä ilmoitusta.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava kieltäytymistä koskevasta päätöksestä Euroopan komissiolle ja Euroopan
pankkiviranomaiselle.
Luottolaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle ja 1 momentissa tarkoitetun ET A-valtion
valvontaviranomaiselle kirjallisesti 1 momentissa tarkoitettujen tietojen muutoksista vähintään kuukautta
ennen niiden toteuttamista.
2 § (26.3.2021/233)
Sivuliikkeen perustaminen valtioon, joka ei kuulu Euroopan talousalueeseen
Luottolaitoksen, joka aikoo perustaa sivuliikkeen muuhun kuin ET A-valtioon, on haettava lupa sivuliikkeen
perustamiseen Finanssivalvonnalta. Lupaa koskeva päätös on tehtävä 12 kuukauden kuluessa hakemuksen
vastaanottamisesta.
Lupa on myönnettävä, jos sivuliikkeen valvonta on riittävästi järjestettävissä ja jos sivuliikkeen perustaminen
ei luottolaitoksen hallinto ja taloudellinen tila huomioon ottaen ole omiaan vaarantamaan luottolaitoksen
toimintaa. Finanssivalvonnalla on oikeus luvan hakijaa kuultuaan asettaa lupaan sivuliikkeen toimintaa
koskevia rajoituksia ja ehtoja, jotka ovat valvonnan kannalta tarpeellisia.
Lupahakemukseen liitettävistä selvityksistä säädetään valtiovarainministeriön asetuksella.
3 §
Sivuliikkeen toiminnan rajoittaminen ja kieltäminen
Sivuliikkeen toiminnan rajoittamisesta ja kieltämisestä säädetään Finanssivalvonnasta annetun lain 27 ja 57
§:ssä.
4 §
Palvelujen tarjoaminen toiseen ETA-valtioon (26.3.2021/233)
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 20/101Luottolaitoksen, joka aikoo tarjota 5 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuja palveluita jonkin muun ET A-
valtion alueella perustamatta sivuliikettä, on ilmoitettava etukäteen Finanssivalvonnalle, mitä palveluita se
tarjoaa.
Finanssivalvonnan on kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta
toimitettava tieto asiasta 1 momentissa tarkoitetun valtion valvontaviranomaiselle sekä liitettävä mukaan
oma ilmoituksensa siitä, kattaako luottolaitoksen toimilupa Suomessa kyseiset palvelut.
4 a § (26.3.2021/233)
Palvelujen tarjoaminen kolmanteen maahan
Luottolaitoksen, joka aikoo tarjota 5 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuja palveluita kolmannessa maassa
perustamatta sivuliikettä, on ilmoitettava hyvissä ajoin etukäteen Finanssivalvonnalle, mitä palveluja tai
toimintaa luottolaitos aikoo tarjota sekä missä valtiossa ja miten niitä tarjotaan. Ilmoitus on tehtävä myös, jos
nämä tiedot muuttuvat.
Finanssivalvonta voi kolmen kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta
kieltää palvelujen tarjoamisen kolmanteen maahan, jos palvelu tai sen tarjonta ei täytä sille kyseisen maan
lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia, palveluiden tarjonta vaarantaisi luottolaitoksen vakavaraisuuden,
maksuvalmiuden tai riskienhallinnan taikka tässä laissa tai EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädettyjen
velvoitteiden noudattamisen, tai muusta vastaavasta painavasta syystä.
5 §
Konsolidointiryhmään kuuluvan rahoituslaitoksen sijoittumisoikeus ja palvelujen tarjoamisoikeus
Luottolaitoksen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluva suomalainen rahoituslaitos voi täytettyään
ETA-valtiossa sivuliikkeen perustamiselle tai palvelujen tarjoamiselle asetetut edellytykset perustaa
sivuliikkeen tai muutoin tarjota palveluja ET A-valtioon. Sivuliikkeen perustamisessa ja palvelujen
tarjoamisessa noudatetaan 1 ja 4 §:ää.
Finanssivalvonnan on tarkastettava 1 momentissa tarkoitettujen edellytysten täyttyminen ja rahoituslaitoksen
täyttäessä edellytykset annettava asiasta todistus.
Rahoituslaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle, jos rahoituslaitoksen olosuhteissa tapahtuu 1
momentissa tarkoitettuihin edellytyksiin vaikuttavia muutoksia. Finanssivalvonnan on ilmoitettava
asianomaisen valtion valvontaviranomaiselle, jos rahoituslaitos ei enää täytä 1 momentissa tarkoitettuja
edellytyksiä.
6 §
Kotipaikan siirto toiseen ETA-valtioon
Jos luottolaitos aikoo siirtää kotipaikkansa toiseen ET A-valtioon siten kuin eurooppayhtiöasetuksen 8
artiklassa tai eurooppaosuuskunta-asetuksen 7 artiklassa säädetään, luottolaitoksen on lähetettävä
Finanssivalvonnalle jäljennös eurooppayhtiöasetuksen 8 artiklan 2 ja 3 kohdassa tai eurooppaosuuskunta-
asetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta siirtosuunnitelmasta ja selonteosta viipymättä sen jälkeen,
kun luottolaitos on ilmoittanut suunnitelman rekisteröitäväksi.
Jos luottolaitos aikoo kotipaikan siirron jälkeen jatkaa luottolaitostoimintaa Suomessa, siihen sovelletaan,
mitä ulkomaisen luottolaitoksen toiminnasta Suomessa säädetään.
Rekisteriviranomainen ei saa antaa eurooppayhtiölain (742/2004) 9 §:n  5 momentissa tai
eurooppaosuuskuntalain (906/2006) 9 §:n  5 momentissa tarkoitettua todistusta, jos Finanssivalvonta on
ilmoittanut rekisteriviranomaiselle ennen eurooppayhtiölain 9 §:n 2 momentissa tai eurooppaosuuskuntalain
9 §:n 3 momentissa tarkoitetun luvan myöntämistä, että luottolaitos ei ole noudattanut kotipaikan siirtoa tai
Suomessa tapahtuvan toiminnan jatkamista tai toiminnan lopettamista koskevia säännöksiä. Luvan saa antaa
ennen osakeyhtiölain 16 luvun 6 §:n 2 momentissa tai osuuskuntalain 20 luvun 6 §:n 2 momentissa
tarkoitettua määräpäivää vain, jos Finanssivalvonta on ilmoittanut, ettei se vastusta kotipaikan siirtoa.
II OSA
HALLINT O JA OHJAUS
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 21/1017 luku
Hallinto- ja ohjausjärjestelmät
1 §
Hallinto- ja ohjausjärjestelmiä koskevat yleiset vaatimukset
Luottolaitoksella on oltava sen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden kattavat ja
oikeasuhteiset hallinto- ja ohjausjärjestelmät, joilla varmistetaan luottolaitoksen johtaminen tehokkaasti ja
varovaisten liikeperiaatteiden mukaisesti sekä se, että luottolaitoksen hallitus voi tehokkaasti valvoa
luottolaitoksen johtamista. Hallituksen on hyväksyttävä luottolaitoksen riskistrategia ja muut strategiset
tavoitteet sekä huolehdittava siitä, että niiden noudattamista valvotaan luotettavasti.
Hallituksen on huolehdittava siitä, että luottolaitoksen sisäiset valvontajärjestelmät ovat luotettavia. Näihin
kuuluvat ainakin taloudellista raportointia, taloutta, toimintaa, luottolaitosta koskevan sääntelyn ja sisäisten
toimintaperiaatteiden sekä luottolaitoksen tiedonantovelvollisuuden täyttämistä koskevat menettelytavat,
niiden noudattaminen ja valvonta. Luottolaitoksen riskinoton ja riskienhallintajärjestelmien on täytettävä 9
luvun vaatimukset.
Luottolaitoksen johtamisessa ja toiminnassa tehtävät on eriytettävä siten, että eturistiriidat, jotka voivat
vaarantaa laitoksen johtamisen tehokkaasti ja varovaisten liikeperiaatteiden mukaisesti, vältetään.
Luottolaitoksen hallituksen puheenjohtaja ei saa ilman Finanssivalvonnan lupaa olla samanaikaisesti saman
luottolaitoksen toimitusjohtaja, ellei luottolaitoksella ole hallintoneuvostoa, jonka tehtäväksi on
yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen mukaan annettu muuten hallitukselle kuuluvat tehtävät.
Hallituksen on arvioitava säännöllisesti luottolaitoksen hallinto- ja ohjausjärjestelmien tehokkuutta ja
ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin puutteiden korjaamiseksi.
Jos luottolaitoksella on hallintoneuvosto, tämän ja 8 a luvun säännökset hallituksesta koskevat
hallintoneuvostoa siinä laajuudessa kuin sille on yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen mukaan annettu muuten
hallitukselle kuuluvia tehtäviä. (23.10.2015/1280)
Mitä tässä luvussa säädetään luottolaitoksesta ja sen hallinto- ja ohjausjärjestelmistä, sovelletaan
luottolaitoksen konsolidointiryhmän emoyritykseen, sen konsolidointiryhmään kuuluvaan muuhun
yritykseen sekä luottolaitoksen konsolidointiryhmän hallinto- ja ohjausjärjestelmiin.
2 §
Luottolaitoksen hallituksen kokoonpanoa ja työskentelyä koskevat vaatimukset
Luottolaitoksen hallituksella on kokonaisuutena oltava sen tehtävien kannalta riittävästi osaamista ja
kokemusta, jonka pohjalta hallitus ymmärtää luottolaitoksen liiketoimintaa ja toimintaan liittyviä riskejä.
Hallituksessa tulee olla edustettuna luottolaitoksen liiketoiminnan ja toimintaan liittyvien riskien kannalta
riittävän laaja osaaminen. Luottolaitoksen on käytettävä riittävästi voimavaroja hallituksen jäsenten
perehdyttämiseen tehtäväänsä. (26.3.2021/233)
Hallituksen on hyväksyttävä luottolaitokselle toimintaperiaatteet, joilla edistetään hallituksen kokoonpanon
monimuotoisuutta. Hallituksen on hyväksyttävä luottolaitokselle tavoite sukupuolten tasapuolisesta
edustuksesta hallituksessa sekä laadittava toimintaperiaatteet, joilla tavoite saavutetaan ja ylläpidetään.
Hallituksen työ on järjestettävä siten, ettei hallituksen yksittäinen jäsen tai jäsenten vähemmistö
epäasianmukaisesti tai luottolaitoksen edun vastaisesti vallitse hallituksen päätöksentekoa. Hallituksen
yksittäisen jäsenen on toimittava tehtävässään siten, että hallitus voi täyttää tehtävänsä ja riippumattomasti
valvoa toimivan johdon toimintaa.
3 §
Nimitysvaliokunta
Luottolaitoksella, joka on 10 luvun 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulla tavalla rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä,
on oltava hallituksen jäsenistä tai osakkeen- tai osuudenomistajien nimeämistä henkilöistä koostuva
nimitysvaliokunta. Jos luottolaitos kuuluu konsolidointiryhmään tai talletuspankkien yhteenliittymään, joka
on edellä mainitulla tavalla merkittävä, vain konsolidointiryhmän emoyrityksellä ja talletuspankkien
yhteenliittymän keskusyhteisöllä on oltava nimitysvaliokunta. (26.3.2021/233)
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 22/101Nimitysvaliokunnan tehtävänä on avustaa hallitusta tai hallituksen jäsenet valitsevaa elintä jäsenten sekä
toimivan johdon ehdollepanoa ja valintaa koskevissa asioissa. V aliokunnan jäsen ei saa toimi- tai
palvelussuhteessa osallistua sellaisen luottolaitoksen tai yrityksen päivittäiseen johtamiseen, jonka asiat
kuuluvat valiokunnan tehtäviin.
Nimitysvaliokunnan on avustettava hallitusta tai muuta hallituksen jäsenet valitsevaa elintä ainakin
seuraavissa asioissa:
1) hallituksen työskentelylle tarpeellisten tietojen ja taitojen, kokemuksen, monimuotoisuuden sekä
jäsenyyden vaatiman ajan arviointi, uusien jäsenten tehtävänkuvien ja vaadittavien valmiuksien määrittely
sekä jäsenehdokkaiden etsiminen;
2) hallituksen kokoonpanon, työskentelyn sekä hallituksen yksittäisten jäsenten työskentelyn arviointi;
3) toimivan johdon valintaperusteiden ja valintamenettelyn arviointi;
4) 2 §:n 2 momentissa tarkoitetun tavoitteen edistäminen.
Edellä 3 momentin 1–3 kohdassa tarkoitetut arvioinnit on tehtävä säännöllisesti, 2 kohdassa tarkoitettu
arviointi kuitenkin vähintään kerran vuodessa.
Jos nimitysvaliokuntaa ei ole tai sille ei anneta hoidettaviksi tässä pykälässä säädettyjä tehtäviä, niistä vastaa
hallitus tai hallintoneuvosto siinä laajuudessa kuin nämä tehtävät yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen mukaan
kuuluvat hallintoneuvostolle.
Sen estämättä, mitä tässä pykälässä säädetään, luottolaitos saa jakaa edellä 2–4 momentissa säädetyt tehtävät
kahdelle erilliselle valiokunnalle. (26.3.2021/233)
4 §
Luottolaitoksen johdon luotettavuus- ja pätevyysvaatimukset
Luottolaitoksen hallituksen jäsenen ja toimivaan johtoon kuuluvan tulee olla luotettava ja hyvämaineinen
henkilö, joka ei ole konkurssissa taikka liiketoimintakiellossa ja jonka toimikelpoisuutta ei ole muutenkaan
rajoitettu.
Luotettavana ja hyvämaineisena ei pidetä sitä, joka on:
1) viiden arviota edeltäneen vuoden aikana tuomittu vankeusrangaistukseen tai kolmen arviota edeltäneen
vuoden aikana sakkorangaistukseen rikoksesta, jonka voidaan katsoa osoittavan hänen olevan ilmeisen
sopimaton 1 momentissa tarkoitettuun tehtävään; tai
2) muutoin aikaisemmalla toiminnallaan osoittanut olevansa ilmeisen sopimaton 1 momentissa tarkoitettuun
tehtävään.
Edellä 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettu määräaika on laskettava tuomion lainvoimaiseksi tulosta tehtävän
vastaanottohetkeen. Jos tuomio ei ole saanut lainvoimaa, tuomittu voi kuitenkin jatkaa luottolaitoksen
johtoon kuuluvan päätösvallan käyttämistä, jos sitä on hänen aikaisempi toimintansa, tuomioon johtaneet
olosuhteet ja muut asiaan vaikuttavat seikat kokonaisuutena arvioiden pidettävä ilmeisen perusteltuna.
Luottolaitoksen hallituksen jäsenellä ja toimivaan johtoon kuuluvalla tulee olla luottolaitoksen
liiketoiminnasta, siihen liittyvistä keskeisistä riskeistä sekä johtamisesta sellainen osaaminen ja kokemus
kuin henkilön tehtävään sekä luottolaitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden on
tarpeen.
Luottolaitoksen on ilmoitettava viipymättä Finanssivalvonnalle 1 momentissa tarkoitettua johtoa koskevista
muutoksista.
5 §
Luottolaitoksen johdon ajankäyttö
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 23/101Luottolaitoksen hallituksen jäsenen, toimitusjohtajan ja muun toimivaan johtoon kuuluvan on käytettävä
riittävästi aikaa tässä laissa säädettyjen ja muiden tehtävään kuuluvien velvollisuuksiensa hoitamiseen.
Hallituksen jäsenen ja toimitusjohtajan hallituksen jäsenyyksien enimmäismäärän ja heidän muiden
tehtäviensä arvioinnissa on otettava huomioon ainakin jäsenen ja toimitusjohtajan henkilökohtaiset
olosuhteet sekä luottolaitoksen toiminnan laatu, laajuus ja monimuotoisuus.
Jäljempänä 10 luvun 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulla tavalla rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän
luottolaitoksen hallituksen jäsenellä tai toimitusjohtajalla voi olla enintään yksi seuraavista johtotehtävien
yhdistelmistä:
1) yksi toimitusjohtajan tehtävä ja kaksi hallituksen jäsenyyttä; tai
2) neljä hallituksen jäsenyyttä.
(29.3.2019/394)
Yhdeksi johtotehtäväksi lasketaan hallituksen jäsenyydet tai toimitusjohtajuudet:
1) samaan konserniin, konsolidointiryhmään tai samaan talletuspankkien yhteenliittymään kuuluvissa
yrityksissä; ja (29.3.2019/394)
2) yrityksissä, joista luottolaitoksella on EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 36 alakohdassa
tarkoitettu huomattava omistusosuus.
Mitä 2 ja 3 momentissa säädetään, ei sovelleta hallituksen jäseneen, joka on valittu luottolaitoksen johtoon
valtion edustajana, eikä hallituksen jäsenyyteen tai toimitusjohtajuuteen asunto-osakeyhtiössä, asunto-
osakeyhtiölain (1599/2009) 28 luvun 2 §:ssä  tarkoitetussa keskinäisessä kiinteistöosakeyhtiössä,
aatteellisessa tai taloudellisessa yhdistyksessä tai muussa sellaisessa yrityksessä, jonka pääasiallinen
tarkoitus on muu kuin voiton tuottaminen osakkeen- tai osuudenomistajille, jos tehtävä ei vaaranna 1
momentissa säädettyjen periaatteiden noudattamista.
Mitä 1–3 momentissa säädetään, ei sovelleta hallituksen jäseneen, joka on yhteistoimintalain (1333/2021) 5
luvussa  tarkoitettu henkilöstön edustaja. (30.12.2021/1363)
Finanssivalvonta voi antaa luvan hallituksen jäsenelle ja toimitusjohtajalle vastaanottaa yhden lisäjäsenyyden
2 momentissa säädettyjen enimmäismäärien lisäksi, jos se ei vaaranna 1 momentissa säädettyjen
periaatteiden noudattamista. Finanssivalvonnan on ilmoitettava antamastaan poikkeusluvasta Euroopan
pankkiviranomaiselle.
6 § (29.6.2016/528)
Rikkomuksista ilmoittaminen
Luottolaitoksella on oltava menettelytavat, jota noudattamalla luottolaitoksen palveluksessa olevat voivat
ilmoittaa luottolaitoksen sisällä riippumattoman kanavan kautta finanssimarkkinoita koskevien säännösten ja
määräysten epäillystä rikkomisesta. Ilmoitusmenettelyn tulee sisältää asianmukaiset ja riittävät toimenpiteet,
joilla järjestetään ilmoitusten asianmukainen käsittely sekä suojataan ilmoituksen tekijää ja turvataan
ilmoituksen tekijän ja ilmoituksen kohteena olevan henkilötietojen suoja. Ilmoitusmenettelyn tulee lisäksi
sisältää ohjeet, joilla turvataan ilmoituksen tekijän henkilöllisyyden suoja, jollei rikkomuksen selvittämiseksi
tai muuten viranomaisen oikeudesta tietojen saamiseen laissa toisin säädetä. (29.3.2019/394)
Luottolaitoksen on säilytettävä 1 momentissa tarkoitettua ilmoitusta koskevat tarpeelliset tiedot. T iedot on
poistettava viiden vuoden kuluttua ilmoituksen tekemisestä, jollei tietojen edelleen säilyttäminen ole tarpeen
rikostutkinnan, vireillä olevan oikeudenkäynnin, viranomaistutkinnan taikka ilmoituksen tekijän tai
ilmoituksen kohteena olevan henkilön oikeuksien turvaamiseksi. T ietojen edelleen säilyttämisen
tarpeellisuus on tutkittava viimeistään kolmen vuoden kuluttua edellisestä tarkistamisesta. T arkistamisesta on
tehtävä merkintä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetulla ilmoituksen kohteena olevalla rekisteröidyllä ei ole luonnollisten
henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 24/10195/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EU) 2016/679, jäljempänä yleinen tietosuoja-asetus , 15 artiklan mukaista oikeutta saada pääsyä sellaisiin
tämän pykälän 1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin tietoihin, joiden antaminen voisi haitata epäiltyjen
rikkomisten selvittämistä. (29.3.2019/394)
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 1 momentissa tarkoitettujen ilmoitusten tekemisestä ja
niiden käsittelystä luottolaitoksessa.
6 a § (26.3.2021/233)
Luottolaitoksen johtoa koskevien vaatimusten täyttämättä jättäminen
Luottolaitoksen on varmistettava, että sen hallituksen kokoonpano täyttää 2 §:ssä säädetyt vaatimukset ja
johtoon kuuluva 4 ja 5 §:ssä säädetyt vaatimukset.
Jos johtoon kuuluva ei täytä 4 §:ssä säädettyjä pätevyysvaatimuksia tai 5 §:ssä säädettyjä
ajankäyttövaatimuksia, luottolaitoksen on järjestettävä tarpeellista perehdytystä taikka edellytettävä
pätevyyden osoittamista lisäkouluttautumisella tai riittävän ajankäytön varmistamiseen tähtääviin
toimenpiteisiin ryhtymistä. Luottolaitoksen saadessa tiedon sellaisesta seikasta, jolla voi olla merkitystä
johtoon kuuluvan henkilön luotettavuudelle, luottolaitoksen on viipymättä arvioitava, täyttääkö johtoon
kuuluva 4 §:ssä säädetyt luotettavuusvaatimukset.
Jos luottolaitoksen hallitus ei täytä edellä 2 §:ssä säädettyjä kokoonpanoa ja työskentelyä koskevia
vaatimuksia, hallituksen on viipymättä tehtävä muutokset hallituksen työskentelyn järjestämisessä tai
käynnistettävä toimenpiteet hallituksen valinnan valmistelemiseksi siten, että hallitus kokonaisuutena täyttää
sanotut vaatimukset.
Finanssivalvonnan on arvioitava, täyttääkö hallituksen kokoonpano 2 §:ssä ja johtoon kuuluvat 4 ja 5 §:ssä
säädetyt vaatimukset, jos Finanssivalvonnalla on perusteltua syytä epäillä luottolaitoksessa tapahtuneen tai
tapahtuvan rahanpesua tai terrorismin rahoittamista, tai jos luottolaitoksen rahanpesun tai terrorismin
rahoittamisen riski on kohonnut.
Finanssivalvonnan toimivallasta luottolaitoksen johdon toiminnan rajoittamiseksi säädetään
Finanssivalvonnasta annetun lain 28 §:ssä.
7 §
Tietojen saatavilla pito internetissä
Luottolaitoksen on pidettävä saatavilla internetsivustollaan selostus siitä, miten se noudattaa tämän luvun 1–
5 §:n säännöksiä.
8 luku
Palkitseminen
1 § (26.3.2021/233)
Säännösten soveltaminen
Tämän luvun säännöksiä sovellettaessa on otettava huomioon luottolaitoksen ja sen konsolidointiryhmän
koko, oikeudellinen ja hallinnollinen rakenne sekä toiminnan laatu, laajuus ja monimuotoisuus sekä kunkin
palkkionsaajan tehtävät ja vastuut.
Tämän luvun 1 1 ja 12 §:ää sovelletaan ainoastaan sellaisia henkilöitä koskeviin palkitsemisjärjestelmiin,
joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus luottolaitoksen riskiasemaan. Tällaisia henkilöitä
ovat ainakin:
1) luottolaitoksen johtoon kuuluva henkilö;
2) henkilö, joka on johtotehtävässä 6 §:ssä tarkoitetussa luottolaitoksen sisäisessä valvontatoiminnossa tai
luottolaitoksen kannalta merkittävässä liiketoimintayksikössä;
3) muu kuin 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu luottolaitoksen liiketoimintayksikössä työskentelevä henkilö, jonka
ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus liiketoimintayksikön riskiasemaan ja jonka palkkioiden
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 25/101kokonaismäärä on vähintään 500 000 euroa vuodessa ja vähintään 1 kohdassa tarkoitetun henkilön
keskimääräisen palkkion kokonaismäärä.
Edellä 2 momentissa tarkoitetuista sellaisista henkilöistä, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen
vaikutus luottolaitoksen riskiasemaan, säädetään lisäksi tarkemmin Euroopan komission asetuksella tai
päätöksellä annetuissa teknisissä standardeissa.
Tämän luvun 1 1 ja 12 §:n säännöksiä ei sovelleta:
1) luottolaitokseen, joka ei ole EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 146 alakohdassa tarkoitettu
suuri laitos ja jonka keskimääräinen tase on enintään viisi miljardia euroa laskettuna kuluvaa tilikautta
edeltävien neljän tilikauden keskiarvona; tai
2) sellaiseen palkkionsaajaan, jonka muuttuvat palkkiot vuositasolla ovat enintään 50 000 euroa ja
muodostavat enintään kolmasosan vuotuisista yhteenlasketuista palkkioista.
Luottolaitoksen on ylläpidettävä luetteloa 2 momentissa tarkoitetuista henkilöistä.
Mitä tämän luvun 7 ja 8 §:ssä säädetään yhtiökokouksesta, sovelletaan myös muuhun luottolaitoksessa ylintä
päätösvaltaa käyttävään toimielimeen ja sen jäseneen.
Jos luottolaitoksella on hallintoneuvosto, tässä luvussa säädetyistä hallituksen tehtävistä vastaa
hallintoneuvosto siinä laajuudessa kuin hallintoneuvostolle on yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen mukaan
annettu hallitukselle kuuluvia tehtäviä.
Valtion vakuusrahastosta annettu L 379/1992  on kumottu L:lla valtion vakuusrahastosta annetun lain
kumoamisesta 1202/2014 .
1 a § (26.3.2021/233)
Säännösten soveltaminen konserniin tai konsolidointiryhmään kuuluviin yrityksiin
Mitä tässä luvussa säädetään luottolaitoksesta, sovelletaan myös luottolaitoksen konsolidointiryhmän
emoyritykseen ja sen konsolidointiryhmään kuuluvaan muuhun yritykseen sekä talletuspankkien
yhteenliittymään ja sen keskusyhteisöön, lukuun ottamatta Euroopan talousalueelle sijoittautunutta yritystä,
jonka maksamiin palkkioihin sovelletaan muuhun kuin luottolaitosdirektiiviin perustuvaa Euroopan unionin
lainsäädäntöä, tai vastaavassa asemassa olevaa kolmanteen maahan sijoittautunutta yritystä.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, tämän luvun säännöksiä sovelletaan luottolaitoksen tai
talletuspankkien yhteenliittymän keskusyhteisön kanssa samaan konserniin kuuluvassa yhteisössä 1 §:n 2
momentissa tarkoitetussa asemassa olevaa henkilöä koskevaan palkitsemiseen, jos:
1) yhteisö on rahastoyhtiö tai yhteissijoitusyritys tai yhteisö harjoittaa sijoituspalveluina
arvopaperitoimeksiantojen toteuttamista asiakkaiden lukuun, kaupankäyntiä omaan lukuun,
omaisuudenhoitopalveluita tai liikkeeseenlaskun järjestämistä; ja
2) henkilön toiminnalla on asemansa perusteella suora merkittävä vaikutus konsernin tai
konsolidointiryhmän luottolaitosten riskiasemaan tai liiketoimintaan.
2 §
Määritelmät
Tässä luvussa tarkoitetaan:
1) palkitsemisjärjestelmällä  päätöksiä, sopimuksia, toimintaperiaatteita ja menettelytapoja, joita luottolaitos
noudattaa toimitusjohtajan ja henkilöstön palkitsemisessa;
2) palvelussuhteella  työsuhdetta ja toimitusjohtajan tai vastaavassa asemassa olevan toimisuhdetta laitoksen
ja palkkionsaajan välillä;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 26/1013) palkkiolla  palvelussuhteeseen perustuvaa palkkaa tai muuta taloudellista etuutta mukaan lukien 10 §:n 3
momentissa tarkoitettu palvelussuhteen päättymisestä maksettava korvaus sekä sellainen eläke-etuus, jonka
kustantaminen ei ole laitoksen lakisääteinen velvollisuus;
4) muuttuvalla palkkiolla  palkkionsaajan suoritukseen taikka taloudellisiin tai muihin tekijöihin sidottua
palkkiota, joka ei ole kiinteä;
5) kiinteällä palkkiolla  tiettyyn ajanjaksoon tai muuhun suorituksesta tai tuloksesta riippumattomaan tekijään
sidottua palkkaa ja muuta palkkiota;
6) palkkionsaajalla  sitä, jonka palvelussuhteen perusteella palkkio maksetaan;
7) ansaintajaksolla  ajanjaksoa, jonka aikana tehdyn työsuorituksen tai ajanjaksoon kohdistuvan muun tekijän
perusteella luottolaitoksen palkkionsaajalle maksettava muuttuva palkkio määritellään;
8) lykkäysajalla  ansaintajakson jälkeistä ajanjaksoa, jonka päätyttyä palkkionsaajalle syntyy oikeus
muuttuvaan palkkioon tai, jos palkkio maksetaan osina, palkkion osaan, tässä luvussa säädetyin edellytyksin
sekä luottolaitoksen mahdollisesti asettamien muiden ehtojen toteutuessa;
9) odotusajalla  palkitsemisjärjestelmässä määrättyä ajanjaksoa, ja jos kyseiseen palkkioon kohdistuu
lykkäysaika, lykkäysajan jälkeistä ajanjaksoa, jonka aikana palkkionsaaja ei voi vielä määrätä hänelle muuna
kuin rahana maksettavasta palkkiosta.
3 §
Palkitsemisjärjestelmiä koskevat yleiset vaatimukset
Luottolaitoksen palkitsemisjärjestelmien tulee olla laitoksen ja sen konsolidointiryhmän
liiketoimintastrategian, tavoitteiden ja arvojen mukaisia sekä vastata laitoksen ja sen konsolidointiryhmän
pitkän aikavälin etua. Palkitsemisjärjestelmien tulee olla sopusoinnussa laitoksen ja sen konsolidointiryhmän
hyvän ja tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistää sitä.
Palkitsemisjärjestelmät eivät saa kannustaa riskinottoon, joka ylittää laitoksen ja sen konsolidointiryhmän
riskinkantokyvyn perusteella päätetyn tai muuten kestävän riskitason.
Palkitsemisjärjestelmistä säädetään lisäksi kuluttajansuojalain (38/1978) 7 luvun 13 §:n  4 momentissa ja 7 a
luvun 10 §:n 2 ja 3 momentissa. (14.10.2016/854)
4 §
Palkitsemisjärjestelmien valvonta
Luottolaitoksen hallituksen on päätettävä laitoksessa sovellettavien palkitsemisjärjestelmien yleiset
periaatteet laitoksen toimivaa johtoa ja koko henkilöstöä varten sekä säännöllisesti valvottava ja arvioitava
palkitsemisjärjestelmien toimivuutta ja päätettyjen toimintaperiaatteiden ja menettelytapojen noudattamista.
Luottolaitoksen konsolidointiryhmän emoyrityksen hallituksen on valvottava, että palkitsemisjärjestelmiä
koskevia tämän luvun säännöksiä noudatetaan koko konsolidointiryhmässä.
Palkitsemisjärjestelmiä on hallinnoitava siten, että voidaan välttää sellaiset eturistiriidat, jotka voivat
vaarantaa laitoksen tai sen konsolidointiryhmän liiketoiminnan hoitamisen tehokkaasti ja varovaisten
liikeperiaatteiden mukaisesti.
Laitoksen tai sen konsolidointiryhmän sisäisen, liiketoiminnoista riippumattoman valvontatoiminnon on
vähintään kerran vuodessa todennettava, että hallituksen päättämiä palkitsemisjärjestelmiä on noudatettu.
5 §
Palkitsemisvaliokunta
Luottolaitoksella, joka on 10 luvun 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulla tavalla rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä,
on oltava hallituksen jäsenistä koostuva palkitsemisvaliokunta, jonka tehtävänä on avustaa luottolaitoksen
hallitusta palkitsemisjärjestelmien hallinnointia ja ohjausta koskevissa päätöksissä. Jos luottolaitos kuuluu
konsolidointiryhmään tai talletuspankkien yhteenliittymään, joka on edellä mainitulla tavalla merkittävä,
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 27/101vain konsolidointiryhmän emoyrityksellä ja talletuspankkien yhteenliittymän keskusyhteisöllä on oltava
palkitsemisvaliokunta.
Valiokunnan kokoonpano ja työskentely on järjestettävä niin, että valiokunta kykenee riippumattomasti
arvioimaan palkitsemisjärjestelmien kannusteita ja muita vaikutuksia riskien, pääoman ja maksuvalmiuden
hallintaan. V aliokunnan on suorittaessaan tehtäviään otettava huomioon osakkeenomistajien, sijoittajien ja
luottolaitoksen muiden sidosryhmien pitkän aikavälin etu sekä yleinen etu. Palkitsemisvaliokunnan
puheenjohtaja ja jäsenet eivät saa palvelussuhteessa osallistua sellaisen luottolaitoksen tai yrityksen
päivittäiseen johtamiseen, jonka asiat kuuluvat valiokunnan tehtäviin. Jos hallituksen jäseninä on henkilöstön
edustuksesta yritysten hallinnossa annetussa laissa tarkoitettuja henkilöstön edustajia, vähintään yksi heistä
on nimettävä palkitsemisvaliokunnan jäseneksi.
Jos palkitsemisvaliokuntaa ei ole tai sille ei anneta hoidettaviksi tässä pykälässä mainittuja tehtäviä, niistä
vastaa hallitus tai hallintoneuvosto siinä laajuudessa kuin nämä tehtävät yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen
mukaan kuuluvat hallintoneuvostolle.
6 §
Valvontatoiminnoissa työskentelevät henkilöt ja heidän palkitsemisensa
Luottolaitoksen sisäisissä valvontatoiminnoissa vastuullisessa asemassa olevien henkilöiden palkitsemista
valvoo luottolaitoksen tai, jos se kuuluu konsolidointiryhmään, konsolidointiryhmän emoyrityksen hallitus
tai palkitsemisvaliokunta.
Valvontatoiminnossa työskentelevän henkilön palkitsemisen tulee määräytyä valvontaa varten määriteltyjen
tavoitteiden toteutumisen perusteella, eikä saa olla riippuvainen sen liiketoimintayksikön tuloksesta, jota
henkilö valvoo.
7 §
Kiinteiden ja muuttuvien palkkioiden välinen suhde
Kiinteän ja muuttuvan palkkion määräytymisperusteiden on selvästi erotuttava toisistaan. Kiinteän palkkion
on ensisijaisesti määräydyttävä henkilön ammatillisen kokemuksen, tehtävänkuvan ja vastuun perusteella.
Muuttuvan palkkion tulee heijastaa luottolaitoksen kestävää ja riskipainotettua tulosta sekä palkkionsaajan
henkilökohtaista suoritusta, joka ylittää hänen tehtävänmukaisen normaalin suoritustasonsa.
Luottolaitoksen on määrättävä kiinteiden ja muuttuvien palkkioiden välinen kohtuullinen suhde sekä se,
kuinka suuriksi muuttuvat palkkiot voivat nousta. Palkitsemisjärjestelmän ehtojen on oltava sellaiset, että
luottolaitos voi päättää muuttuvan palkkion jättämisestä maksamatta joko kokonaan tai osittain tässä luvussa
tai palkitsemisjärjestelmässä määritellyillä muilla edellytyksillä sekä päättää palkkion maksamisesta 12 §:ssä
tarkoitetuilla rahoitusvälineillä ja lykätä palkkion maksamista 1 1 §:ssä tarkoitetuilla tavoilla. Palkkionsaajan
kiinteän palkkion on oltava riittävän suuri, jotta muuttuvan palkkion mahdollinen maksamatta jättäminen ei
muodostu palkkionsaajalle kohtuuttomaksi.
Muuttuvan palkkion osuus ei saa ylittää 100 prosenttia kunkin palkkionsaajan kiinteän palkkion
kokonaismäärästä, ellei luottolaitoksen yhtiökokous toisin päätä. Yhtiökokous ei kuitenkaan saa hyväksyä
suurempaa muuttuvien palkkioiden osuutta kuin 200 prosenttia kiinteän palkkion kokonaismäärästä.
8 §
Muuttuvien palkkioiden suurta enimmäisosuutta koskeva yhtiökokouksen päätöksenteko
Yhtiökokoukselle 7 §:n 3 momentissa tarkoitettua päätöstä varten tehtävän ehdotuksen on oltava riittävästi
yksilöity , ja siinä on perusteltava, miksi korkeampi muuttuvien palkkioiden enimmäisosuus olisi
hyväksyttävä. Ehdotuksessa on selostettava ainakin se, mikä on päätöksen piiriin kuuluvien henkilöiden
lukumäärä ja vastuualueet sekä päätöksen vaikutus luottolaitoksen vakavaraisuuteen. Tässä pykälässä
tarkoitetusta ehdotuksesta on mainittava yhtiökokouskutsussa.
Luottolaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle yhtiökokoukselle tehtävästä ehdotuksesta viipymättä sen
jälkeen, kun ehdotuksen tekemisestä on päätetty tai ehdotus on tullut luottolaitoksen tietoon. Luottolaitoksen
hallituksen on viimeistään kolme viikkoa ennen yhtiökokousta tai viipymättä sen jälkeen, kun ehdotus on
tullut luottolaitoksen tietoon, annettava Finanssivalvonnalle lausunto siitä, onko ehdotuksen hyväksyminen
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 28/101sen mielestä ristiriidassa EU:n vakavaraisuusasetuksen ja erityisesti riittäviä omia varoja koskevien
vaatimusten kanssa.
Jos luottolaitoksen yhtiökokouksessa on edustettuna vähintään puolet yhtiön kaikista osakkeista,
yhtiökokouksen päätökseksi tulee mielipide, jota on kannattanut vähintään kaksi kolmasosaa annetuista
äänistä. Jos yhtiökokouksessa on edustettuna vähemmän kuin puolet yhtiön kaikista osakkeista,
yhtiökokouksen päätökseksi tulee mielipide, jota on kannattanut vähintään kolme neljäsosaa annetuista
äänistä.
Osakkeenomistaja, jota tässä pykälässä tarkoitettu päätös koskee, tai hänen asiamiehensä, ei saa äänestää
asiassa, paitsi jos päätös koskee luottolaitoksen kaikkia osakkeenomistajia.
Luottolaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle viipymättä tässä pykälässä tarkoitetusta yhtiökokouksen
päätöksestä. Finanssivalvonnan on ilmoitettava päätöksestä Euroopan pankkiviranomaiselle.
9 §
Muuttuvia palkkioita koskevat vaatimukset
Luottolaitoksen on noudatettava muuttuvan palkkion määräytymisessä ja maksamisessa tässä pykälässä
olevia vaatimuksia.
Muuttuvan palkkion on perustuttava kokonaisarvioon palkkionsaajan ja asianomaisen liiketoimintayksikön
suorituksesta sekä luottolaitoksen ja, jos laitos kuuluu konsolidointiryhmään, konsolidointiryhmän,
kokonaistuloksesta ja sen kehittymisestä. Suoritusta arvioitaessa on otettava huomioon taloudelliset ja muut
tekijät sekä se, miten suoritus tai tulos on toteutunut pitkällä aikavälillä.
Suoritusarvioon perustuvien palkkioiden maksaminen palkkionsaajille on jaksotettava siten, että
maksaminen on sopusoinnussa luottolaitoksen liiketoimintasyklin ja liiketoimintariskien kanssa.
Maksettavien palkkioiden määrissä on otettava huomioon ainakin arviointihetkellä tiedossa olevat sekä
tulevat riskit, pääomakustannukset ja tarpeellinen maksuvalmius.
Luottolaitoksen maksettavaksi tulevien palkkioiden kokonaismäärä ei saa olla niin suuri, että se rajoittaa
laitoksen pääomapohjan vahvistamista.
Palkkionsaajalle voi syntyä oikeus muuttuvaan palkkioon ja muuttuva palkkio voidaan maksaa hänelle
ainoastaan, jos maksaminen ei vaaranna luottolaitoksen ja sen konsolidointiryhmän EU:n
vakavaraisuusasetuksen mukaista riittävää omien varojen määrää, ja että maksaminen on luottolaitoksen ja
sen konsolidointiryhmän, palkkionsaajan liiketoimintayksikön tuloksen sekä palkkionsaajan
henkilökohtaisen suorituksen kannalta kokonaisuutena arvioiden perusteltua.
Oikeus muuttuvaan palkkioon voi syntyä palkkionsaajalle ja se voidaan maksaa hänelle vain, jos
palkkionsaaja ei ole menetellyt luottolaitosta velvoittavien säännösten, ohjeiden tai luottolaitoksen
määrittelemien toimintaperiaatteiden ja menettelytapojen vastaisesti taikka teollaan tai laiminlyönnillään
myötävaikuttanut tällaiseen menettelyyn. Muuttuva palkkio on myös voitava jättää maksamatta tai periä
takaisin, jos kyseinen menettely tulee luottolaitoksen tietoon vasta palkkion määräytymisen tai maksamisen
jälkeen. Määrittäessään ja soveltaessaan palkitsemisjärjestelmissään tässä momentissa olevia rajoituksia,
luottolaitoksen on erityisesti otettava huomioon, onko palkkionsaajan menettely myötävaikuttanut
merkittävien taloudellisten tappioiden syntymiseen ja onko palkkionsaajan menettely luottolaitoksen johtoa
koskevien luotettavuus- ja pätevyysvaatimusten vastainen.
10 §
Palkitseminen siirtymätilanteissa
Luottolaitos voi sitoutua ehdottomaan muuttuvan palkkion maksamiseen ainoastaan erityisen painavista
syistä ja edellyttäen, että luvattu palkkio kohdistuu ainoastaan palkkionsaajan palvelussuhteen ensimmäiseen
vuoteen. Kyseisen sitoutumisen ja palkkion maksamisen tulee kuitenkin olla sopusoinnussa laitoksen terveen
ja vahvan pääomarakenteen sekä palkkionsaajan henkilökohtaisen suoritusvaatimuksen kanssa.
Sitoumuksessa tarkoitettu palkkio tulee selkeästi erottaa harkinnanvaraisesta palkitsemisjärjestelmästä.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 29/101Luottolaitos saa sitoutua palkkionsaajan aiempaan palvelussuhteeseen perustuvaan tai sen kaltaiseen
palkitsemisjärjestelmään vain, jos se on sopusoinnussa luottolaitoksen pitkän aikavälin etujen kanssa.
Edellytyksen täyttymistä arvioitaessa luottolaitoksen on otettava huomioon uuden palvelussuhteen kannalta
ainakin vanhan järjestelmän sitouttamisvaikutus sekä tämän luvun mukaiset maksamisen lykkäämistä ja
takaisinmaksamista koskevat vaatimukset.
Palkkionsaajalle maksettavan erorahan ja muun vastaavan korvauksen, joka maksetaan, jos palvelussuhde
päättyy ennenaikaisesti, maksamisessa on otettava huomioon tässä luvussa säädetyt edellytykset, ja
maksamisperusteet on laadittava muutenkin sellaisiksi, ettei korvaus johda epäonnistuneen suorituksen tai
moitittavan menettelyn palkitsemiseen.
11 § (26.3.2021/233)
Muuttuvien palkkioiden maksamisen lykkääminen
Merkittävä osa, vähintään 40 prosenttia määritellystä muuttuvan palkkion kokonaismäärästä on lykättävä
sekä maksettava aikaisintaan 4–5 vuoden kuluessa ansaintajakson päättymisestä. Edellä tarkoitetun
lykkäysajan pituutta määrätessään luottolaitoksen on otettava huomioon sen liiketoimintasykli,
liiketoiminnan luonne, riskit sekä kyseisen palkkionsaajan tehtävät ja vastuu. Kooltaan, rakenteeltaan ja
riskiasemaltaan merkittävän luottolaitoksen johtoon kuuluvaan sovelletaan kuitenkin viiden vuoden
vähimmäisaikaa ansaintajakson päättymisestä.
Jos muuttuvan palkkion osuus kiinteän ja muuttuvan palkkion kokonaismäärästä on erityisen suuri, vähintään
60 prosenttia muuttuvasta palkkiosta on lykättävä vastaavalla tavalla. Jos lykättävä palkkio maksetaan eri
lykkäysajoin useammassa erässä, palkkionsaajalle voi kertyä oikeus lykättävän palkkion yhteismäärään
aikaisintaan portaittain, samassa kokonaislykkäysajan kulumista vastaavassa suhteessa.
12 § (26.3.2021/233)
Muuttuvien palkkioiden maksaminen muuna kuin rahana ja odotusajan asettaminen
Vähintään puolet määritellystä muuttuvasta palkkiosta on maksettava muuna kuin käteissuorituksena. Siihen
on käytettävä tasapainoisesti:
1) osakkeita, osuuksia tai vastaavia omistusosuuksia tai osakesidonnaisia välineitä tai muita vastaavia
välineitä; ja
2) mahdollisuuksien mukaan muita kuin 1 kohdassa tarkoitettuja EU:n vakavaraisuusasetuksen 52 artiklassa
tai 63 artiklassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä tai muita välineitä, jotka voidaan muuttaa täysin
ydinpääomaksi tai joiden pääoman määrän kirjanpitoarvoa voidaan alentaa, ja joissa kummassakin otetaan
asianmukaisella tavalla huomioon kyseisen luottolaitoksen luottokelpoisuus ja jotka sopivat käytettäväksi
muuttuviin palkkioihin.
Edellä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetuista muuttuvien palkkioiden maksamiseen kelpoisista
rahoitusvälineistä säädetään lisäksi tarkemmin Euroopan komission asetuksella tai päätöksellä annetuissa
teknisissä standardeissa.
Maksettaessa muuttuvia palkkioita tässä pykälässä tarkoitetuilla rahoitusvälineillä niihin on liitettävä
odotusaika, jonka pituus on sopusoinnussa 1 1 §:n mukaisesti määrättyjen lykkäysaikojen kanssa.
13 §
Kielletyt menettelyt
Luottolaitos ei saa maksaa muuttuvia palkkioita tavalla, jonka vaikutus rinnastuu tämän luvun säännösten
vastaiseen menettelyyn.
Luottolaitoksen on vaadittava palkkionsaajaa sitoutumaan siihen, ettei hän käytä rahoitusvälineitä,
vakuuttamista tai muita niihin rinnastuvia keinoja tässä luvussa tarkoitettuun palkitsemisjärjestelmään
liittyvältä palkkionsaajan henkilökohtaiselta riskiltä suojautumiseen.
Finanssivalvonta voi rajoittaa tai kieltää tietyn rahoitusvälineen tai järjestelyn käyttämisen muuttuvien
palkkioiden maksamiseen riippumatta siitä, sisältyykö se lykättyyn osuuteen vai ei, jos menettelyä voidaan
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 30/101pitää tämän luvun säännösten vastaisena.
14 §
Palkitseminen valtion tukea saavissa luottolaitoksissa
Jos muuttuvien palkkioiden maksaminen olisi ristiriidassa luottolaitoksen terveen ja vahvan pääomapohjan
sekä valtion tuen nopean takaisinmaksamisen kanssa, luottolaitos saa maksaa muuttuvina palkkioina
yhteensä vain enintään määrän, joka vastaa määrättyä osuutta laitoksen nettotuotoista. Enimmäisosuudesta
päättää luottolaitoksen hallituksen ehdotuksesta valtiovarainministeriö tilikaudeksi kerrallaan luottolaitoksen
vahvistetun tilinpäätöksen perusteella.
Valtiovarainministeriö voi valtion tuen saamisen ehtona edellyttää, että luottolaitos muuttaa
palkitsemisjärjestelmiään siten, että ne ovat sopusoinnussa 1 momentissa tarkoitettujen vaatimusten lisäksi
luottolaitoksen hyvän riskienhallinnan ja kestävän taloudellisen aseman kanssa. V altiovarainministeriö voi
vastaavasti myös edellyttää, että luottolaitos rajoittaa luottolaitoksen johdolle maksettavia palkkioita ja
kieltää kokonaan muuttuvien palkkioiden maksaminen luottolaitoksen johdolle, jos maksaminen ei täytä
tässä pykälässä säädettyjä edellytyksiä tai jos palkkioiden maksaminen ei ole luottolaitoksen ja yleisen edun
kannalta kokonaisuutena arvioiden perusteltua.
15 §
Tietojen saatavilla pito internetissä
Luottolaitoksen on pidettävä saatavilla internetsivustollaan selostus siitä, miten se noudattaa tämän luvun
säännöksiä.
16 §
Finanssivalvonnan tehtävät palkitsemisjärjestelmien valvonnassa
Finanssivalvonnan on seurattava luottolaitosten palkitsemisjärjestelmien kehitystä ja niiden noudattamia
käytäntöjä sekä annettava palkitsemista koskevia tietoja Euroopan pankkiviranomaiselle tämän määräämässä
muodossa. Finanssivalvonnan on vaadittava valvottaviltaan sen lisäksi, mitä EU:n vakavaraisuusasetuksen
450 artiklassa säädetään, tiedot:
1) niiden henkilöiden lukumäärästä, joille luottolaitos on maksanut palkkoja ja palkkioita vähintään 1
miljoonaa euroa tilikautta kohden;
2) kyseisten henkilöiden tehtävänkuvasta sekä siitä, millä liiketoiminta-alueella he työskentelevät;
3) palkkion jakautumisesta kiinteään ja muuttuvaan osaan ja palkkion lykkäämistä koskevat ehdot sekä muut
keskeiset tiedot palkitsemisjärjestelmistä, joihin henkilöt kuuluvat; (26.3.2021/233)
4) sukupuolten välisistä palkkaeroista. (26.3.2021/233)
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä tässä pykälässä tarkoitettujen tietojen ilmoittamisesta.
8 a luku (19.12.2014/1 199)
Elvytyssuunnitelma
1 § (19.12.2014/1199)
Velvollisuus laatia elvytyssuunnitelma
Luottolaitoksella, joka ei kuulu 1 luvun 4 §:ssä tarkoitetun konsolidoidun valvonnan piiriin kuuluvan
konserniin, on oltava suunnitelma luottolaitoksen toiminnan jatkumisen turvaamiseksi tilanteessa, jossa
luottolaitoksen taloudellinen asema on merkittävästi heikentynyt ( elvytyssuunnitelma ). Luottolaitoksen
taloudellisen aseman katsotaan heikentyneen merkittävästi ainakin, jos luottolaitos on vaarassa jättää sen
toiminnalle säädetyt taloudelliset edellytykset täyttämättä tai jos luottolaitos ei enää täytä 4 §:n 1 momentissa
tarkoitettujen elvytyssuunnitelmaan sisällytettävien raja-arvojen mukaisia sisäisiä vakavaraisuus- tai
maksuvalmiustavoitteita.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta konsolidointiryhmän emoyrityksen tytärluottolaitokseen, ellei 12
§:stä muuta johdu.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 31/1012 § (19.12.2014/1199)
Elvytyssuunnitelman tarkastaminen
Luottolaitoksen on tarkastettava elvytyssuunnitelma vähintään kerran vuodessa. Finanssivalvonta voi
kuitenkin yksittäistapauksessa vaatia, että luottolaitos tarkastaa elvytyssuunnitelmansa useammin.
Elvytyssuunnitelma on lisäksi tarkastettava luottolaitoksen oikeudelliseen tai toiminnalliseen rakenteeseen,
liiketoimintaan, taloudelliseen asemaan taikka toimintaympäristöön kohdistuneen muutoksen jälkeen, jos se
voi vaikuttaa merkittävästi suunnitelman toteuttamiskelpoisuuteen tai muuten edellyttää suunnitelman
tarkastamista.
3 § (19.12.2014/1199)
Elvytyssuunnitelman sisältö
Valtiovarainministeriön asetuksella annetaan luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja
kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY , Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivien 2001/24/EY , 2002/47/EY , 2004/25/EY , 2005/56/EY , 2007/36/EY , 201 1/35/EU, 2012/30/EU ja
2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU, jäljempänä kriisinratkaisudir ektiivi , täytäntöön
panemiseksi tarvittavat tarkemmat säännökset elvytyssuunnitelmaan sisällytettävistä tiedoista.
Finanssivalvonta voi yksittäistapauksessa erityisestä syytä vaatia, että luottolaitos sisällyttää
elvytyssuunnitelmaan myös muita kuin tässä pykälässä säädettyjä tietoja. Finanssivalvonta voi myös vaatia,
että luottolaitos sisällyttää suunnitelmaan yksityiskohtaiset tiedot niistä rahoitussopimuksista, joissa se on
osapuolena.
Elvytyssuunnitelmaan on sisällytettävä eri toimintavaihtoehtoja, joilla luottolaitoksen taloudelliset
toimintaedellytykset voidaan säilyttää tai palauttaa. Elvytyssuunnitelmassa on varauduttava sekä koko
rahoitusjärjestelmän että pelkästään luottolaitoksen ja sen konsolidointiryhmän toiminnan mahdollisiin
häiriöihin. Elvytyssuunnitelmaan on sisällytettävä mahdolliset toimenpiteet, joihin luottolaitos voi ryhtyä, jos
11 luvun 5 a §:ssä säädetyt varhaisen puuttumisen edellytykset täyttyvät. Elvytyssuunnitelmaan on
sisällytettävä kuvaus menettelyistä, joilla voidaan varmistaa elvytystoimien täytäntöönpano kohtuullisessa
ajassa.
Elvytyssuunnitelmassa ei saa olettaa, että luottolaitoksen taloudellisen aseman palauttamiseksi sille
myönnetään kriisinratkaisulain 1 luvun 3 §:n 24 kohdassa tarkoitettua poikkeuksellista julkista rahoitustukea.
Elvytyssuunnitelmaan on sisällytettävä tarvittaessa selvitys siitä, miten ja milloin luottolaitos voi hakeutua
Suomen Pankin järjestelyjen piiriin ongelmatilanteessa ja millaiset vakuudet sillä olisi todennäköisesti
käytettävissään.
Tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten ohella elvytyssuunnitelmien sisältöä ja
arviointia koskevia määräyksiä on kriisinratkaisudirektiivissä tarkoitetuissa Euroopan komission asetuksella
tai päätöksellä annetuissa teknisissä standardeissa.
4 § (19.12.2014/1199)
Elvytyssuunnitelmassa esitettävät raja-arvot ja sen täytäntöönpano
Luottolaitoksen on sisällytettävä elvytyssuunnitelmaan selkeät raja-arvot ja laadulliset arviointiperusteet,
joiden avulla voidaan tunnistaa sellaiset tilanteet, joissa suunnitelma on pantava täytäntöön luottolaitoksen
toiminnan jatkumisen turvaamiseksi. Luottolaitoksen on asetettava raja-arvot riittävän etäälle
vakavaraisuutta ja maksuvalmiutta koskevista vähimmäisvaatimuksista. Kokonaisvakavaraisuutta koskevan
raja-arvon on kuitenkin oltava vähintään 9,5 prosenttia lisättynä Finanssivalvonnan 1 1 luvun 6 §:n nojalla
asettaman harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen määrällä. Luottolaitoksen on otettava käyttöön
järjestelyt, joiden avulla raja-arvoja ja laadullisia arviointiperusteita voidaan luotettavalla tavalla
säännöllisesti seurata. (29.3.2019/394)
Luottolaitoksen on ryhdyttävä elvytyssuunnitelman mukaisiin toimenpiteisiin, kun 1 momentissa tarkoitetut
arviointiperusteet täyttyvät, jollei 3 momentista muuta johdu. Luottolaitoksen on ilmoitettava
Finanssivalvonnalle viivytyksettä toimenpiteistä, joihin se päättää ryhtyä. (26.3.2021/233)
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 32/101Luottolaitos voi 2 momentin estämättä päättää olla ryhtymättä elvytyssuunnitelmansa mukaisiin
toimenpiteisiin, jos luottolaitos ei pidä toimenpiteitä olosuhteet huomioon ottaen tarpeellisina.
Luottolaitoksen on tehtävä tässä momentissa tarkoitettu päätös kirjallisesti ja toimitettava se viivytyksettä
Finanssivalvonnalle.
Finanssivalvonta voi 3 momentin estämättä tehdä päätöksen 1 1 luvussa ja Finanssivalvonnasta annetun lain 4
luvussa säädettyjen toimivaltuuksien käyttämisestä.
5 § (19.12.2014/1199)
Elvytyssuunnitelman toimittaminen tarkastettavaksi
Luottolaitoksen on toimitettava elvytyssuunnitelma Finanssivalvonnan tarkastettavaksi. Luottolaitoksen
hallituksen on hyväksyttävä suunnitelma ennen sen toimittamista Finanssivalvonnalle. Luottolaitoksen on
vaadittaessa osoitettava Finanssivalvonnalle, että suunnitelma täyttää 6 §:n 1 momentissa säädetyt
edellytykset. (23.10.2015/1280)
Finanssivalvonnan on toimitettava elvytyssuunnitelma ja siihen tehdyt muutokset
rahoitusvakausviranomaisesta annetussa laissa tarkoitetulle Rahoitusvakausvirastolle.
6 § (19.12.2014/1199)
Elvytyssuunnitelman arviointi
Finanssivalvonnan on viimeistään kuuden kuukauden kuluessa suunnitelman vastaanottamisesta
tarkastettava elvytyssuunnitelma ja kuultuaan merkittävien sivuliikkeiden valvonnasta vastaavia ET A-
valvontaviranomaisia siltä osin kuin se on sivuliikkeen kannalta olennaista, arvioitava, täyttääkö
elvytyssuunnitelma 3 ja 4 §:ssä säädetyt vaatimukset ja seuraavat edellytykset:
1) suunnitelman täytäntöönpano kohtuullisella todennäköisyydellä turvaa luottolaitoksen taloudelliset
toimintaedellytykset;
2) suunnitelma tai sen sisältämät yksittäiset vaihtoehdot voidaan kohtuullisella todennäköisyydellä panna
nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön myös vaikeassa rahoitustilanteessa aiheuttaen mahdollisimman vähän
merkittävää haittaa rahoitusjärjestelmälle myös siinä tapauksessa, että muut luottolaitokset panevat
elvytyssuunnitelmansa täytäntöön samanaikaisesti.
Elvytyssuunnitelmaa arvioidessaan Finanssivalvonnan on otettava huomioon luottolaitoksen pääoma- ja
rahoitusrakenne suhteessa sen toiminnalliseen rakenteeseen ja toimintaan kohdistuviin riskeihin.
7 § (19.12.2014/1199)
Elvytyssuunnitelman tarkistaminen Finanssivalvonnan vaatimuksesta
Jos Finanssivalvonta katsoo, että elvytyssuunnitelmassa on olennaisia puutteita tai täytäntöönpanon esteitä,
sen on ilmoitettava siitä luottolaitokselle ja vaadittava luottolaitosta toimittamaan kahden kuukauden
kuluessa tarkastettu suunnitelma, josta käy ilmi, millä tavoin puutteet tai esteet on korjattu. Finanssivalvonta
voi pidentää edellä mainittua määräaikaa yhdellä kuukaudella. Luottolaitosta on kuultava ennen tarkastetun
suunnitelman vaatimista.
Jos Finanssivalvonta katsoo, että puutteita tai esteitä ei ole riittävästi korjattu, se voi vaatia luottolaitosta
tekemään elvytyssuunnitelmaan yksilöityjä muutoksia määräämässään ajassa.
Jos luottolaitos ei ole tehnyt 2 momentissa tarkoitettuja muutoksia määräajassa tai Finanssivalvonta katsoo,
että tarkastettu suunnitelma ei ole riittävä, eikä suunnitelmassa olevia puutteita tai esteitä voida korjata
edellyttämällä suunnitelmaan tehtäväksi yksilöityjä muutoksia, Finanssivalvonnan on asetettava määräaika,
jonka kuluessa luottolaitoksen on esitettävä, miten se voi muuttaa liiketoimintaansa elvytyssuunnitelmassa
olevien puutteiden tai esteiden korjaamiseksi.
Finanssivalvonta voi määrätä laitoksen toteuttamaan Finanssivalvonnan tarpeellisiksi katsomat toimet ottaen
huomioon puutteiden ja esteiden vakavuus ja toimien vaikutus luottolaitoksen liiketoimintaan.
Finanssivalvonta voi määrätä laitoksen:
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 33/1011) lieventämään riskiprofiiliaan ja vähentämään maksuvalmiusriskiä;
2) mahdollistamaan pääomapohjan vahvistamisen oikea-aikaisesti;
3) muuttamaan laitoksen strategiaa ja rakennetta;
4) muuttamaan rahoitusstrategiaa ydinliiketoimintojen ja kriittisten toimintojen suojaamiseksi häiriöiltä;
5) muuttamaan luottolaitoksen päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontarakennetta.
8 § (19.12.2014/1199)
Velvollisuus laatia konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelma
Konsolidointiryhmän emoyrityksenä olevan luottolaitoksen, joka ei ole toisessa ET A-valtiossa olevan
emoyrityksen tytäryritys, on laadittava koko konsolidointiryhmää koskeva elvytyssuunnitelma, joka kattaa
kaikki konsolidointiryhmään kuuluvat yritykset, jollei 1 1 §:stä muuta johdu.
Elvytyssuunnitelmassa on esitettävä tarvittavat konsolidointiryhmän emoyritykseen ja siihen kuuluvaan
yksittäiseen yritykseen kohdistettavat toimenpiteet toiminnan jatkumisen turvaamiseksi tilanteessa, jossa
konsolidointiryhmän tai siihen kuuluvan yrityksen taloudellinen asema on merkittävästi heikentynyt.
Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelmaan on sisällytettävä lisäksi järjestelyt, joilla varmistetaan
johdonmukaisuus eri yrityksiä ja merkittäviä sivuliikkeitä koskevien toimenpiteiden välillä. Suunnitelmaan
on sisällytettävä myös 9 a luvussa tarkoitetut konsolidointiryhmän sisäistä rahoitustukea koskevat järjestelyt.
Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelmaan ja yksittäisiä tytäryrityksiä koskeviin suunnitelmiin on
sisällytettävä 3 §:ssä säädetyt tiedot ja 4 §:ssä säädetyt raja-arvot ja laadulliset arviointiperusteet.
Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelmasta on käytävä ilmi mahdolliset esteet elvytystoimenpiteiden
toteuttamiselle konsolidointiryhmän sisällä tai konsolidointiryhmään kuuluvissa yrityksissä.
Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelmasta on käytävä ilmi mahdolliset oikeudelliset ja käytännölliset esteet
omien varojen siirrolle tai velkojen takaisinmaksulle konsolidointiryhmään kuuluvien yritysten välillä.
9 § (19.12.2014/1199)
Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelman toimittaminen tarkastettavaksi
Konsolidointiryhmän emoyrityksen on toimitettava konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelma
Finanssivalvonnan tarkastettavaksi. Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelma on toimitettava
Finanssivalvonnalle aina, kun siihen on tehty merkittäviä muutoksia. Konsolidointiryhmän emoyrityksen
hallituksen on hyväksyttävä konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelma ennen sen toimittamista
Finanssivalvonnalle. Konsolidointiryhmän emoyrityksen tai konsolidointiryhmään kuuluvan luottolaitoksen
tai sijoituspalveluyrityksen on vaadittaessa osoitettava Finanssivalvonnalle, että konsolidointiryhmän
elvytyssuunnitelma täyttää 8 §:ssä säädetyt edellytykset. (23.10.2015/1280)
Finanssivalvonnan on toimitettava saamansa konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelma:
1) Rahoitusvakausvirastolle;
2) konsolidointiryhmään kuuluvan ulkomaisen ET A-valtiossa sijaitsevan tytäryrityksen valvonnasta ja
kriisinratkaisusta vastaaville viranomaisille;
3) konsolidointiryhmään kuuluvan ET A-valtiossa sijaitsevan merkittävän sivuliikkeen valvonnasta
vastaavalle valvontaviranomaiselle, jos se on olennaista sivuliikkeen kannalta;
4) muille asian kannalta olennaisille Finanssivalvonnasta annetun lain 65 b §:ssä tarkoitettuun
valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille.
10 § (19.12.2014/1199)
Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelman arviointi
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 34/101Finanssivalvonnan on yhdessä tytäryritysten valvonnasta vastaavien ET A-valvontaviranomaisten kanssa
kuultuaan 9 §:n 2 momentin 4 kohdassa tarkoitettuja valvontaviranomaisia sekä yhdessä merkittävien
sivuliikkeiden valvonnasta vastaavien ET A-valvontaviranomaisten kanssa, jos se on sivuliikkeen kannalta
olennaista, arvioitava, täyttääkö konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelma 6 ja 8 §:ssä säädetyt vaatimukset.
Arvioinnissa on noudatettava 7 §:ssä säädettyä menettelyä ja otettava huomioon elvytystoimenpiteiden
mahdollinen vaikutus rahoitusmarkkinoiden vakauteen kaikissa niissä ET A-valtioissa, joissa
kondolidointiryhmällä on liiketoimintaa.
11 § (19.12.2014/1199)
Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelman hyväksyminen
Finanssivalvonnan on tytäryhtiöiden valvonnasta vastaavien ET A-valvontaviranomaisten kanssa pyrittävä
tekemään yhteinen päätös:
1) siitä, täyttääkö konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelma sille säädetyt vaatimukset;
2) siitä, tuleeko konsolidointiryhmään kuuluvalle yritykselle laatia oma erillinen elvytyssuunnitelma;
3) 7 §:ssä tarkoitetuista toimenpiteistä, jotka kohdistuvat konsolidointiryhmän emoyritykseen;
4) 7 §:ssä tarkoitetuista toimenpiteistä, jotka kohdistuvat konsolidointiryhmän tytäryrityksiin.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu yhteinen päätös on tehtävä neljän kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona
Finanssivalvonta on toimittanut konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelman 10 §:ssä tarkoitetuille
valvontaviranomaisille.
Jos yhteistä päätöstä ei ole tehty 2 momentissa säädetyssä määräajassa, Finanssivalvonnan on tehtävä päätös,
jossa sen on otettava huomioon muiden toimivaltaisten valvontaviranomaisten neljän kuukauden määräajan
kuluessa ilmaisemat kannat ja varaumat. Finanssivalvonnan on toimitettava päätös konsolidointiryhmän
emoyhtiölle ja 1 momentissa tarkoitetuille muille valvontaviranomaisille.
Jos 1 momentissa tarkoitettua yhteistä päätöstä 1 momentin 2 tai 4 kohdassa tarkoitetuista asioista ei ole
tehty 2 momentissa säädetyssä määräajassa, Finanssivalvonnan on tehtävä päätös erillisten
elvytyssuunnitelmien laatimisesta sen valvontaan kuuluville yrityksille ja 7 §:ssä tarkoitettujen
toimenpiteiden soveltamisesta tytäryritysten tasolla.
Jos Finanssivalvonta tai muu 1 momentissa tarkoitettu ET A-valvontaviranomainen on saattanut 1
momentissa tarkoitetun asian Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti Euroopan
pankkiviranomaisen ratkaistavaksi, Finanssivalvonnan on lykättävä 3 ja 4 momentissa tarkoitettua omaa
päätöstään. Jos Euroopan pankkiviranomainen tekee asiassa päätöksen, Finanssivalvonnan on tehtävä asiassa
päätös Euroopan pankkiviranomaisen päätöksen mukaisesti. Edellä 2 momentissa tarkoitettu neljän
kuukauden määräaika on edellä mainitussa artiklassa tarkoitettu sovitteluaika. Asiaa ei voi saattaa Euroopan
pankkiviranomaisen päätettäväksi 2 momentissa mainitun neljän kuukauden määräajan jälkeen tai sen
jälkeen, kun yhteinen päätös asiassa on tehty . Jos Euroopan pankkiviranomainen ei ole tehnyt päätöstä
kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sen ratkaistavaksi, Finanssivalvonta voi tehdä asiassa
päätöksen.
Finanssivalvonta voi 4 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa oman päätöksensä asemesta tehdä yhteisen
päätöksen yhdessä joidenkin 1 momentissa tarkoitettujen valvontaviranomaisten kanssa.
12 § (19.12.2014/1199)
Konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelman arviointi Finanssivalvonnan ollessa tytäryrityksen valvonnasta vastaava
valvontaviranomainen
Finanssivalvonnan on, saatuaan konsolidointiryhmän emoyrityksen valvonnasta vastaavalta ET A-
valvontaviranomaiselta konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelman, osaltaan pyrittävä siihen, että 1 1 §:n 1
momentissa tarkoitetuista asioista tehdään Finanssivalvonnan ja muiden asianosaisten ET A-
valvontaviranomaisten yhteinen päätös neljän kuukauden kuluessa siitä, kun konsolidointiryhmän
valvonnasta vastaava ET A-valvontaviranomainen on toimittanut konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelman
kyseisille valvontaviranomaisille.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 35/101Jos yhteistä päätöstä 1 1 §:n 1 momentin 1 tai 3 kohdassa tarkoitetuista asioista ei ole tehty tämän pykälän 1
momentissa säädetyssä määräajassa ja konsolidointiryhmän valvonnasta vastaava ET A-
valvontaviranomainen tekee asiasta oman päätöksensä, Finanssivalvonnan on sovellettava päätöstä.
Finanssivalvonta voi kuitenkin saattaa asian Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti
Euroopan pankkiviranomaisen ratkaistavaksi.
Jos yhteistä päätöstä 1 1 §:n 1 momentin 2 tai 4 kohdassa tarkoitetuista asioista ei ole tehty tämän pykälän 1
momentissa säädetyssä määräajassa, Finanssivalvonnan on päätettävä sen valvonnassa olevaa yritystä
koskevasta elvytyssuunnitelmasta.
Jos Finanssivalvonta tai ET A-valvontaviranomainen on saattanut 1 momentissa tarkoitetun asian Euroopan
pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti Euroopan pankkiviranomaisen ratkaistavaksi,
Finanssivalvonnan on lykättävä 3 momentissa tarkoitettua päätöstään. Jos Euroopan pankkiviranomainen
tekee asiassa päätöksen, Finanssivalvonnan on tehtävä asiassa päätös Euroopan pankkiviranomaisen
päätöksen mukaisesti. Asiaa ei voi saattaa Euroopan pankkiviranomaisen päätettäväksi 1 momentissa
säädetyn neljän kuukauden määräajan jälkeen tai sen jälkeen, kun yhteinen päätös asiasta on tehty . Jos
Euroopan pankkiviranomainen ei ole tehnyt päätöstä kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sen
ratkaistavaksi, Finanssivalvonta voi tehdä asiassa päätöksen.
Finanssivalvonta voi 3 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa oman päätöksen asemesta tehdä asiassa
yhteisen päätöksen yhdessä joidenkin 1 momentissa tarkoitettujen ET A-valvontaviranomaisten kanssa.
13 § (19.12.2014/1199)
Yksinkertaistetut velvoitteet
Finanssivalvonnan on, ottaen huomioon kriisinratkaisulain 1 luvun 6 §:ssä säädetyt tavoitteet ja
soveltamisperiaatteet sekä luottolaitoksen konkurssiin asettamisesta rahoitusmarkkinoiden toimintaan,
muihin luottolaitoksiin ja sijoituspalveluyrityksiin, rahoituksen saatavuuteen ja talouteen laajemmin
aiheutuvat vaikutukset, määriteltävä elvytyssuunnitelmia koskevat vaatimukset, joissa voidaan poiketa edellä
tässä luvussa säädetyistä seuraavista vaatimuksista:
1) elvytyssuunnitelmaan sisällytettävät tiedot;
2) elvytyssuunnitelmaa ja sen päivittämistä koskevat määräajat;
3) laitokselta 3 ja 8 §:n mukaisesti tarvittavien tietojen sisältö.
Finanssivalvonnan on toimitettava Euroopan pankkiviranomaiselle selvitys tämän pykälän soveltamisesta.
14 § (19.12.2014/1199)
Yhteenliittymää koskevat velvoitteet
Finanssivalvonta voi päättää Rahoitusvakausvirastoa kuultuaan, ettei tämän luvun säännöksiä sovelleta
talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa tarkoitetun yhteenliittymän jäsenluottolaitokseen, joka on
tämän lain 9 luvun 1 §:n mukaisesti kokonaan tai osittain vapautettu EU:n vakavaraisuusasetuksen 10
artiklassa tarkoitetuista vakavaraisuusvaatimuksista, tai joka kuuluu laitosten suojajärjestelmään.
Jos laitos on vapautettu 1 momentin mukaisesti, tämän luvun säännöksiä on sovellettava konsolidoinnin
perusteella keskusyhteisöön ja siihen EU:n vakavaraisuusasetuksen 10 artiklassa tarkoitetulla tavalla
liittyneisiin laitoksiin. Edellä 1 momentissa tarkoitetun suojajärjestelmän on täytettävä tässä luvussa säädetyt
vaatimukset yhteistyössä vapautetun jäsenensä kanssa.
Sellaisen jäsenluottolaitoksen elvytyssuunnitelma, joka kuuluu YVM-asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa
tarkoitetun valvonnan piiriin tai joilla on huomattava osuus rahoitusjärjestelmästä, on laadittava tämän luvun
säännösten mukaisesti.
Laitoksella on 3 momentissa tarkoitettu huomattava osuus rahoitusjärjestelmästä, jos sen varojen:
1) kokonaisarvo ylittää 30 miljardia euroa; tai
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 36/1012) osuus kotivaltion bruttokansantuotteesta ylittää 20 prosenttia, ja varojen kokonaisarvo ei alita viittä
miljardia euroa.
Finanssivalvonnan on toimitettava Euroopan pankkiviranomaiselle selvitys tämän pykälän soveltamisesta.
III OSA
TALOUDELLINEN ASEMA
9 luku
Riskien hallinta
1 §
Sisäisen pääoman riittävyyden arviointi
Luottolaitoksen on huolehdittava siitä, että sillä on jatkuvasti riittävä määrä omia varoja kattamaan
luottolaitokseen kohdistuvat ja sen ulkoiseen toimintaympäristöön liittyvät riskit siten kuin tässä laissa ja
EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädetään. Luottolaitos ei saa toiminnassaan ottaa niin suurta riskiä, että siitä
aiheutuu olennaista vaaraa luottolaitoksen vakavaraisuudelle tai maksuvalmiudelle. Tämän varmistamiseksi
luottolaitoksella on oltava terveet, kattavat ja tehokkaat strategiat ja menettelytavat, joiden avulla se arvioi,
seuraa ja ylläpitää sisäisen pääoman määrää, laatua ja jakautumista.
Luottolaitoksen on arvioitava säännöllisesti 1 momentissa tarkoitettuja strategioita ja menettelytapoja, jotta
ne pysyvät luottolaitoksen liiketoiminnan laatuun, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden kattavina ja
oikeasuhteisina.
Mitä tässä luvussa säädetään luottolaitoksesta ja sen riskienhallinnasta, sovelletaan myös luottolaitoksen
konsolidointiryhmän emoyritykseen ja sen konsolidointiryhmään kuuluvaan muuhun yritykseen ja
luottolaitoksen konsolidointiryhmän riskienhallintaan.
Finanssivalvonta voi luottolaitoksen hakemuksesta myöntää luvan poiketa 1 ja 2 momentin soveltamisesta
konsolidointiryhmään kuuluvaan luottolaitokseen. Lupa on myönnettävä, jos kullekin konsolidointiryhmään
kuuluvalle yritykselle on asetettu riittävä omien varojen tavoite yrityksen liiketoiminnan kullekin osa-
alueelle lukuun ottamatta konsolidoidun valvonnan tavoitteiden kannalta vähäisiä yrityksiä ja liiketoiminta-
alueita. Luvan myöntämisen edellytyksenä on lisäksi, että luvan myöntäminen ei vaaranna luottolaitoksen
vakavaraisuutta tai vakavaraisuuden valvontaa.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään luottolaitoksesta, ei sovelleta EU:n vakavaraisuusasetuksen 10 artiklassa
tarkoitetun poikkeuksen alaiseen luottolaitokseen. Mitä 3 momentissa säädetään konsolidoidusta
riskienhallinnasta, ei sovelleta EU:n vakavaraisuusasetuksen 15 artiklassa tarkoitetun poikkeuksen alaiseen
konsolidointiryhmään.
2 §
Riskienhallintajärjestelmälle asetettavat yleiset vaatimukset
Luottolaitoksella on oltava tehokkaat ja luotettavat sekä kirjallisesti kuvatut hallinto- ja ohjausjärjestelmät
luottolaitokseen ja sen toimintaan kohdistuvien nykyisten ja tulevien riskien tunnistamiseksi, hallitsemiseksi,
rajoittamiseksi, seuraamiseksi ja riskeistä raportoimiseksi. Näihin kuuluvat:
1) selkeä or ganisaatiorakenne, jossa toimivalta- ja vastuusuhteet on määritelty kattavasti ja selkeästi;
2) tehokkaat riskienhallinnan raportointiprosessit;
3) terveet sisäisen valvonnan, hallinnon ja laskennan prosessit;
4) palkitsemisjärjestelmiä koskevat toimintaperiaatteet ja menettelytavat, jotka ovat sopusoinnussa terveen ja
tehokkaan riskienhallinnan kanssa ja edistävät sitä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen järjestelmien on oltava laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja
monimuotoisuuteen nähden kattavia ja oikeasuhteisia.
3 §
Hallituksen tehtävät riskien hallinnassa
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 37/101Luottolaitoksen hallituksen on hyväksyttävä luottolaitokseen ja sen toimintaan kohdistuvia riskejä koskevat
strategiat ja menettelytavat sekä säännöllisesti arvioitava niitä. Kaikki olennaiset riskit, riskienhallintaa
koskevat ohjeet sekä näiden muutokset on raportoitava hallitukselle.
Luottolaitoksen hallituksen on käytettävä riittävästi aikaa luottolaitoksen riskejä koskevien asioiden
käsittelyyn sekä varmistuttava siitä, että luottolaitoksella on riittävät voimavarat riskien hallintaa koskevien
tässä laissa ja EU:n vakavaraisuusasetuksessa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseen.
Jos luottolaitoksella on hallintoneuvosto, tässä luvussa säädetyistä hallituksen tehtävistä vastaa
hallintoneuvosto siinä laajuudessa kuin sille on yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen mukaan annettu hallitukselle
kuuluvia tehtäviä.
4 §
Riskivaliokunta
Luottolaitoksella, joka on 10 luvun 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulla tavalla rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä,
on oltava hallituksen jäsenistä koostuva riskivaliokunta, joka raportoi koko hallitukselle. Jos luottolaitos
kuuluu konsolidointiryhmään tai talletuspankkien yhteenliittymään, joka on edellä mainitulla tavalla
merkittävä, vain konsolidointiryhmän emoyrityksellä ja talletuspankkien yhteenliittymän keskusyhteisöllä on
oltava riskivaliokunta. Riskivaliokunnan jäsen ei saa toimi- tai palvelussuhteessa osallistua sellaisen
luottolaitoksen tai yrityksen päivittäiseen johtamiseen, jonka asiat kuuluvat valiokunnan tehtäviin.
Riskivaliokunnan jäsenellä tulee olla tarpeellinen luottolaitoksen riskinottokykykyyn ja riskistrategiaan
liittyvä asiantuntemus.
Riskivaliokunnan on avustettava hallitusta luottolaitoksen riskistrategiaa ja riskinottoa koskevissa asioissa
sekä sen valvomisessa, että luottolaitoksen toimiva johto noudattaa hallituksen päättämää riskistrategiaa.
Riskivaliokunnan on arvioitava, vastaavatko laitoksen pääomaa sitovista palveluista perimät hinnat laitoksen
liiketoimintamallia ja riskistrategiaa sekä jos näin ei ole, valmisteltava hallituksen hyväksyttäväksi
suunnitelma asian korjaamiseksi.
Riskivaliokunnan on myös avustettava hallituksen palkitsemisvaliokuntaa terveiden palkitsemisjärjestelmien
luomisessa ja arvioitava, kannustavatko palkitsemisjärjestelmät ottamaan huomioon laitoksen riskit, pääoma-
ja maksuvalmiusvaatimukset sekä tuottojen jaksotuksen ja tuottojen kertymistodennäköisyyden.
Jos riskivaliokuntaa ei ole tai sille ei anneta hoidettavaksi tässä pykälässä mainittuja tehtäviä, niistä vastaa
hallitus taikka hallintoneuvosto siinä laajuudessa kuin nämä tehtävät yhtiöjärjestyksen tai yhteisön sääntöjen
mukaan kuuluvat niille.
5 §
Tarkastusvaliokunta
Luottolaitoksella, joka on 10 luvun 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulla tavalla rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä,
on oltava hallituksen jäsenistä koostuva tarkastusvaliokunta, joka raportoi koko hallitukselle. Jos luottolaitos
kuuluu sellaiseen konsolidointiryhmään tai talletuspankkien yhteenliittymään, joka on edellä mainitulla
tavalla merkittävä, vain konsolidointiryhmän emoyrityksellä ja talletuspankkien yhteenliittymän
keskusyhteisöllä on oltava tarkastusvaliokunta. Mitä edellä säädetään, ei koske luottolaitosta, jonka osakkeet
eivät ole kaupankäynnin kohteena kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain 1 luvun 2 §:n 1 momentin
5 kohdassa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla ja joka on laskenut liikkeeseen ainoastaan
velkasitoumuksia, joiden yhteenlaskettu nimellisarvo on alle 100 000 000 euroa ja joka ei ole julkaissut
arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyllä markkinalla ottamisen
yhteydessä julkaistavasta esitteestä ja direktiivin 2003/71/EY kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1 129 mukaista esitettä. (19.12.2018/1233)
Tarkastusvaliokunnalla tulee olla riittävä asiantuntemus laskentatoimesta, kirjanpidosta, taloudellisesta
raportoinnista ja tilinpäätöskäytännöistä sekä sisäisestä tarkastuksesta. T arkastusvaliokunnan jäsen ei saa
toimi- tai palvelussuhteessa osallistua sellaisen luottolaitoksen päivittäiseen johtamiseen, jonka asiat
kuuluvat valiokunnan tehtäviin. V aliokunnan jäsenistä vähintään yhden on oltava luottolaitoksesta ja sen
merkittävistä osakkeenomistajista riippumaton, jolla on riittävä asiantuntemus laskentatoimesta tai
tilintarkastuksesta.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 38/101Tarkastusvaliokunnan on avustettava hallitusta ainakin seuraavien asioiden seuraamisessa, valvomisessa ja
valmistelussa:
1) taloudellinen raportointijärjestelmä;
2) sisäisen valvonnan ja tarkastuksen sekä riskinhallintajärjestelmien tehokkuus;
3) tilintarkastus;
4) tilintarkastajan riippumattomuus ja tilintarkastajan valinnan valmistelu.
Jos tarkastusvaliokuntaa ei ole tai sille ei anneta hoidettavaksi tässä pykälässä mainittuja tehtäviä, niistä
vastaa hallitus taikka hallintoneuvosto siinä laajuudessa kuin nämä tehtävät yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen
mukaan kuuluvat hallintoneuvostolle.
Luottolaitoksen tarkastusvaliokuntaan ei sovelleta osakeyhtiölain 6 luvun 16 a–16 c §:ää eikä osuuskuntalain
6 luvun 16 a–16 c §:ää. (12.8.2016/637)
6 §
Yhdistetty riski- ja tarkastusvaliokunta
Muulla kuin 10 luvun 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulla tavalla rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävällä
luottolaitoksella, jolla on tarkastusvaliokunta, voi olla sen hallituksen jäsenistä koostuva yhdistetty riski- ja
tarkastusvaliokunta. V aliokunnan jäsenillä on oltava asiantuntemus hoitaa kummankin valiokunnan tehtäviä.
7 §
Riskivaliokunnan jäsenten tiedonsaantioikeus
Hallituksen riskivaliokunnan jäsenten tulee saada käyttöönsä riittävät tiedot luottolaitoksen riskeistä.
Riskivaliokunnan on määriteltävä sille ilmoitettavien tietojen sisältö ja muoto. Riskivaliokunnan tulee pitää
säännöllisesti yhteyttä 8 §:ssä tarkoitettuun riskien valvontatoimintoon. V aliokunnalla on oikeus käyttää
tarpeellisessa määrin myös ulkopuolisia asiantuntijoita.
8 §
Liiketoiminnoista riippumaton riskien valvontatoiminto ja muut valvontatoiminnot
Luottolaitoksella on oltava luottolaitoksen liiketoiminnoista riippumattomat riskien valvontatoiminto,
säännösten ja sisäisten toimintaperiaatteiden noudattamista valvova toiminto, sisäinen tarkastus sekä muut
tarpeelliset valvontatoiminnot.
Riskien valvontatoiminnon tehtävänä on huolehtia siitä, että luottolaitoksen olennaiset riskit tunnistetaan,
mitataan ja raportoidaan hallitukselle. V alvontatoiminnon on osallistuttava aktiivisesti laitoksen
riskistrategian luomiseen ja kaikkien olennaisten riskienhallintaa koskevien päätösten tekemiseen sekä
huolehdittava siitä, että hallitus saa kokonaiskuvan luottolaitokseen kohdistuvista riskeistä.
Tässä pykälässä tarkoitetuille valvontatoiminnoille on annettava niiden tehtävien hoitamiseksi riittävä
hallinnollinen asema, toimivalta ja voimavarat. Jos hallitus ei saa muulla tavalla riittäviä tietoja laitoksen
olennaisista riskeistä tavanomaisten raportointiprosessien kautta, riskien valvontatoiminnon ja muiden
valvontatoimintojen johtajalla tulee olla mahdollisuus saattaa tehtäviinsä kuuluvia asioita suoraan hallituksen
tietoon. V alvontatoiminnoissa työskentelevien tulee olla riippumattomia niistä liiketoimintayksiköistä, joita
he valvovat. Riskien valvontatoiminnon johtajan tehtävän on oltava päätoiminen. Hänen vapauttamisestaan
tehtävistään päättää luottolaitoksen hallitus.
Luottolaitos voi poiketa tässä pykälässä säädetyistä vaatimuksista, jotka koskevat liiketoiminnoista
riippumattomien valvontatoimintojen perustamista sekä riskien valvontatoiminnon johtajan tehtävän
päätoimisuutta, jos se on perusteltua ottaen huomioon luottolaitoksen toiminnan laatu, laajuus ja
monimuotoisuus. Riskien valvontatoiminnon johtajan mahdollisten muiden tehtävien tulee kuitenkin aina
olla liiketoiminnoista riippumattomia, eivätkä ne muutoinkaan saa aiheuttaa eturistiriitaa valvontatoiminnon
tehtävien kanssa.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 39/1019 §
Luottoriskin ja vastapuoliriskin arvioiminen sisäisin arviointimenetelmin
Luottolaitoksella on oltava luotto- ja vastapuoliriskin arvioimista varten omat luottolaitoksen toiminnan
laadun, laajuuden ja monimuotoisuuden kannalta riittävät sisäiset arviointimenetelmät, jotka eivät saa
perustua yksinomaan tai kaavamaisesti vastapuolta tai rahoitusvälinettä koskevaan ulkopuoliseen
luottoluokitukseen.
Luottolaitoksen, joka on 10 luvun 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulla tavalla merkittävä, on pyrittävä käyttämään
sisäisen luokituksen menetelmiä omien varojen vaatimuksen laskemiseen ja ainakin sellaisten olennaisen
suurten luottoriskien arvioimiseen, joihin liittyy samanaikaisesti suuri määrä merkittäviä vastapuolia, sekä
kaupankäyntivarastossa oleviin velkarahoitusvälineisiin liittyvän olennaisen suuren vastapuoliriskin
arvioimiseen, jos vastapuoliriski kohdistuu suureen määrään eri vastapuolia.
10 §
Luotto- ja vastapuoliriski
Luotonannon on perustuttava terveisiin ja selkeästi määriteltyihin perusteisiin. Luottojen myöntämistä,
luottoehtojen muuttamista, luottojen uudistamista ja jälleenrahoitusta koskevista prosesseista on oltava
selkeät ja dokumentoidut toimintaperiaatteet ja menettelytavat.
Luottolaitoksella on oltava sisäiset menetelmät, joilla se voi arvioida yksittäisiä luotto- ja vastapuoliriskejä.
Se ei saa arviointimenetelmissään tukeutua yksinomaan tai kaavamaisesti ulkopuoliseen luottoluokitukseen.
Jos luottolaitoksen omia varoja koskevat laskelmat perustuvat ulkopuoliseen luottoluokitukseen tai siihen,
että luokitusta tietystä luottoriskistä ei ole, luottolaitoksen on lisäksi itse arvioitava kyseiseen riskiin
kohdistettavan omien varojen vaatimuksen määrä.
Luottolaitoksen on hallinnoitava ja seurattava luottoriskejä sisältäviä varallisuus- ja velkaeriä jatkuvasti
tehokkain järjestelmin. Sillä on oltava prosessit, joilla se tunnistaa ja hallitsee ongelmaluottoja sekä tekee
niistä riittävät arvonalennuskirjaukset ja tappiovaraukset. Luottosaatavat on pidettävä riittävästi hajautettuina
luottolaitoksen kohdemarkkinoiden ja luottolaitoksen hallituksen hyväksymän luotonantostrategian
mukaisesti.
11 §
Jäännösriski
Luottolaitoksen on varauduttava siihen, että sen käyttämät riskienhallinnan sekä luottoriskien
vähentämismenetelmät epäonnistuvat. Sillä on oltava jäännösriskiä koskevat dokumentoidut
toimintaperiaatteet ja menettelytavat.
12 §
Keskittymäriski
Luottolaitoksen on varauduttava riskien keskittymisestä aiheutuvan riskin toteutumiseen. Sillä on oltava
asiaa koskevat dokumentoidut toimintaperiaatteet ja menettelytavat. Keskittymäriskiä hallittaessa
vastapuolina on otettava huomioon ainakin OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja
kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan
1 kohdassa tarkoitetut keskusvastapuolet, luottolaitoksen 15 luvun 13 §:ssä tarkoitettuun lähipiiriin kuuluvat,
samalla toimialalla tai samalla maantieteellisellä alueella toimivat sekä samoja hyödykkeitä tuottavat
vastapuolet. Lisäksi sen on otettava huomioon luottoriskien vähentämismenetelmistä aiheutuva riski sekä
suuret välilliset luottoriskit, kuten yhden vakuudenantajan vakuuskeskittymä.
13 §
Arvopaperistamiseen liittyvä riski
Luottolaitoksen on varauduttava varojen tai velkaerien arvopaperistamiseen liittyviin riskeihin. Kyseisten
riskien hallinnassa on riittävästi varmistuttava siitä, että riskien arviointi ja niitä koskevat päätökset
perustuvat riskien todelliseen arvoon ja luonteeseen. Sillä on oltava arvopaperistamiseen liittyvän riskin
hallintaa koskevat dokumentoidut toimintaperiaatteet ja menettelytavat.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 40/101Luottolaitoksella on oltava alulle panemistaan uusiutuvista arvopaperistamisjärjestelyistä suunnitelma, jonka
mukaan sillä on riittävä maksuvalmius huolehtia järjestelyihin liittyvistä sopimuksenmukaisista ja
ennenaikaisista takaisinmaksuista.
14 §
Markkinariski
Luottolaitoksella on oltava menetelmät olennaisten markkinariskien tunnistamiseen, mittaamiseen ja
hallitsemiseen. Sillä on oltava markkinariskin hallintaa koskevat dokumentoidut toimintaperiaatteet ja
menettelytavat.
Sen on varauduttava riittävästi lyhyiden ja pitkien markkinapositioiden epäsuhdasta johtuvaan
maksuvalmiustarpeeseen. Luottolaitoksella on oltava riittävä sisäinen pääoma kattamaan nekin olennaiset
markkinariskit, joihin ei ole kohdistettava omia varoja.
Jos luottolaitos on laskiessaan markkinapositioriskin kattamiseksi vaadittavien omien varojen määrää EU:n
vakavaraisuusasetuksen kolmannen osan IV osaston 2 luvun mukaisesti nettouttanut yhden tai useamman
osakeindeksiin sisältyvän osakkeen position yhden tai useamman osakeindeksifutuurin tai muun
osakeindeksituotteen position kanssa, luottolaitoksella on oltava riittävä sisäinen pääoma kattamaan
kyseisestä positiosta aiheutuva tappioriski siitä, että futuurin tai muun johdannaisrahoitusvälineen
arvonmuutokset eivät täysin noudata sen kohde-etuusosakkeiden arvonmuutoksia. Luottolaitoksen on
toimittava näin myös silloin, kun sillä on hallussaan vastakkaissuuntaisia positioita sellaisista
osakeindeksifutuureista, joiden maturiteetit tai koostumus eivät täysin vastaa toisiaan.
Jos luottolaitos noudattaa EU:n vakavaraisuusasetuksen 345 artiklan mukaista käsittelyä, laitoksen on
huolehdittava siitä, että sillä on riittävä sisäinen pääoma tappioriskin kattamiseen, joka sillä on
merkintäsitoumuksen antamisajankohdan ja seuraavan arkipäivän välisenä aikana.
15 § (26.3.2021/233)
Rahoitustaseen korkoriski
Luottolaitoksen on käytettävä rahoitustaseen pääoman arvoon ja nettokorkotuottoihin liittyvien riskien
tunnistamiseksi, arvioimiseksi ja hallitsemiseksi sisäistä menetelmää tai vakiomenetelmää. Finanssivalvonta
voi määrätä luottolaitoksen käyttämään vakiomenetelmää, jos luottolaitoksen käyttämällä sisäisellä
menetelmällä ei pystytä riittävällä tavalla arvioimaan tässä momentissa mainittuja riskejä.
EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 145 alakohdassa tarkoitettu pieni ja rakenteeltaan
yksinkertainen laitos voi kuitenkin käyttää yksinkertaistettua vakiomenetelmää. Finanssivalvonnan
päätöksellä tällaisen luottolaitoksen on käytettävä vakiomenetelmää, jos yksinkertaistettu vakiomenetelmä
on riittämätön rahoitustaseen korkoriskin arvioimiseksi.
Luottolaitoksen on lisäksi arvioitava ja seurattava rahoitustaseen pääoman arvoon ja nettokorkotuottoihin
liittyviä riskejä, jotka johtuvat luottoriskimar ginaalien potentiaalisista muutoksista.
Tässä pykälässä tarkoitetuista vakiomenetelmästä ja yksinkertaistetusta vakiomenetelmästä säädetään lisäksi
tarkemmin Euroopan komission päätöksellä annetuissa teknisissä standardeissa.
16 §
Operatiivinen riski
Luottolaitoksella on oltava menetelmät operatiivisten riskien tunnistamiseksi, arvioimiseksi ja
hallitsemiseksi. Sen on varauduttava ainakin mallintamisriskin, ulkoistamiseen liittyvien riskien sekä harvoin
tapahtuvien vakavien riskitapahtumien toteutumiseen. Laitoksen täytyy selkeästi kuvata, mitä se pitää
operatiivisina riskeinä. Sillä on oltava operatiivisen riskin hallintaa koskevat kirjalliset toimintaperiaatteet ja
menettelytavat. (26.3.2021/233)
Luottolaitoksella on oltava riittävät, turvalliset ja toimintavarmat maksu-, arvopaperi- ja muut
tietojärjestelmät.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 41/101Luottolaitoksella on oltava varautumis- ja jatkuvuussuunnitelmat liiketoiminnan vakaviin häiriöihin
varautumiseen, toiminnan jatkuvuuden turvaamiseen sekä häiriötilanteissa aiheutuvien vahinkojen
rajoittamiseen.
Lisäksi maksupalveluita tarjoavaan luottolaitokseen sovelletaan maksulaitoslain 19 a §:ää operatiivisten ja
turvallisuusriskien hallinnasta ja 19 b §:ää poikkeamista ja petoksista ilmoittamisesta. (14.12.2017/892)
17 §
Maksuvalmiusriski
Luottolaitoksella on oltava tehokkaat ja luotettavat strategiat ja järjestelmät, joilla se tunnistaa, mittaa,
hallitsee ja seuraa maksuvalmiusriskiä, päivänsisäistä riskiä ja riskiprofiilia tarkoituksenmukaisin aikavälein
riittävän maksuvalmiuden ja maksuvalmiuspuskurien ylläpitämiseksi. Maksuvalmiusriskin hallinnan on
oltava sopusoinnussa luottolaitoksen eri liiketoiminta-alueisiin, valuuttoihin, luottolaitoksen sivuliikkeisiin ja
sen konsolidointiryhmään kuuluviin oikeushenkilöihin liittyvän maksuvalmiusriskin kanssa.
Maksuvalmiusriski sekä sen kustannukset ja hyödyt on riittävin menetelmin pystyttävä kohdentamaan.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen strategioiden ja järjestelmien on oltava tehokkaat ja oikeassa suhteessa
laitoksen liiketoiminnan laajuuteen ja monimuotoisuuteen, riskiprofiiliin sekä laitoksen hallituksen
vahvistamiin maksuvalmiusriskin sietorajoihin. Niiden on myös oltava oikeassa suhteessa laitoksen
tärkeyteen kussakin ET A-valtiossa, jossa se toimii. Strategioita ja järjestelmiä koskevat toimintaperiaatteet ja
menettelytavat on dokumentoitava. Laitoksen on huolehdittava siitä, että kunkin liiketoiminta-alueen johto ja
henkilöstö tuntevat laitoksen maksuvalmiusriskin hyväksytyt rajat.
Luottolaitoksella on oltava menetelmät rahoitusasemiensa tunnistamiseksi, mittaamiseksi, hallitsemiseksi ja
seuraamiseksi. Menetelmiin on sisällyttävä sekä tarkasteluhetken että tulevat olennaiset kassavirrat varoista,
veloista, taseen ulkopuolisista eristä, ehdollisista sitoumuksista sekä mahdolliset maineriskin toteutumisen
vaikutukset.
Luottolaitoksen on eriteltävä pantattuna tai muutoin vakuutena oleva ja vakuusoikeuksista vapaa omaisuus,
joka on käytettävissä luottolaitoksen vastuiden katteena. Sen on myös pystyttävä erittelemään, mille
oikeudelliselle yksikölle mikin omaisuuserä oikeudellisesti kuuluu, missä valtiossa omaisuuserä on
oikeudellisesti rekisteröity tai kirjattu ja miten nopeasti omaisuus voidaan käyttää luottolaitoksen vastuiden
katteeksi.
Luottolaitoksen, joka on kiinnitysluottopankeista ja katetuista joukkolainoista annetun lain 8 §:n nojalla
saanut luvan kiinnitysluottopankkitoimintaan tai hakee tällaista lupaa, sekä mainitun lain 33 §:ssä tarkoitetun
väliluoton velallisena olevan luottolaitoksen on asetettava määrällinen tavoite
kiinnitysluottopankkitoiminnan suhteelliselle osuudelle koko luottolaitoksen liiketoiminnasta. T avoitteessa
on määriteltävä katetuilla joukkolainoilla hankittavan varainhankinnan osuus kokonaisvarainhankinnasta ja
taseen loppusummasta sekä katettujen joukkolainojen enimmäismäärä suhteessa käytettävissä olevien
vakuuksien määrään. T avoite on käsiteltävä luottolaitoksen hallituksessa vähintään vuosittain ja asetettava
siten, että se ei perustellusti vaaranna luottolaitoksen muun liiketoiminnan kuin
kiinnitysluottopankkitoiminnan jälleenrahoitusta. Jälleenrahoituksen vaarantumista arvioitaessa on
huomioitava vähintään:
1) luottolaitoksen ja konsolidointiryhmän taseen sitoutuneisuus katettuihin joukkolainoihin ja muihin
rahoitusinstrumentteihin;
2) katetuista joukkolainoista aiheutuvat katepoolien täydentämisvelvollisuudet ja johdannaissuojausten
ylläpitovelvollisuudet, ottaen huomioon myös mahdollisuus katepooleihin sisältyvien
kiinteistövakuudellisten luottojen vakuuksien arvojen merkittävästä alentumisesta;
3) jälleenrahoitusjärjestelyt konsolidoidulla ja yhteenliittymätasolla sekä konsolidointiryhmän ja
yhteenliittymän jälleenrahoitusasema; ja
4) luottolaitoksen kriisinratkaisusuunnitelma ja elvytyssuunnitelman toimintavaihtoehtojen riittävyys.
(11.3.2022/152)
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 42/101L:lla 152/2022  muutettu 5 momentti tulee voimaan 8.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Luottolaitoksen, joka on kiinnitysluottopankkilain 10 §:n nojalla saanut luvan
kiinnitysluottopankkitoimintaan tai hakee tällaista lupaa, on asetettava määrällinen tavoite
kiinnitysluottopankkitoiminnan suhteelliselle osuudelle koko luottolaitoksen liiketoiminnasta. T avoite on
asetettava siten, että se ei vaaranna luottolaitoksen muun liiketoiminnan kuin kiinnitysluottopankkitoiminnan
jälleenrahoitusta.
18 §
Varojen ja velkojen siirrot liiketoimintayksiköiden välillä
Luottolaitoksen on otettava huomioon oikeudelliset ja operatiiviset rajoitukset, jotka liittyvät mahdollisiin
helposti rahaksi muutettavan sekä vakuusoikeuksista vapaan omaisuuden siirtoihin luottolaitoksen eri
oikeudellisten yksiköiden välillä sekä ET A-alueella että sen ulkopuolella.
19 §
Maksuvalmiusriskin vähentämismenetelmät
Luottolaitoksen on pyrittävä käyttämään riittävästi limiittijärjestelmiä, maksuvalmiuspuskureita ja muita
maksuvalmiusriskin vähentämismenetelmiä voidakseen kestää laajasti erilaisia kuormitustapahtumia sekä
pyrittävä ylläpitämään riittävän monipuolista rahoitusrakennetta ja rahoituslähteitä. Sen on arvioitava
käyttämiään menetelmiä säännöllisesti.
20 §
Maksuvalmiusasemaa koskevien vaihtoehtoisten toteutumisnäkymien säännöllinen tarkastelu
Luottolaitoksen on tarkasteltava säännöllisesti, kuitenkin vähintään vuosittain, maksuvalmiusasemaansa
koskevia vaihtoehtoisia toteutumisnäkymiä ja riskiä vähentäviä tekijöitä sekä arvioitava oletuksia, joiden
perusteella se tekee rahoitusasemaansa koskevat päätökset.
Vaihtoehtoisia toteutumisnäkymiä tarkastellessaan luottolaitoksen on otettava huomioon taseen varojen ja
velkojen kassavirtojen lisäksi ainakin taseen ulkopuoliset erät ja muut ehdolliset velat, jotka liittyvät
arvopaperistamista varten perustettuihin ja muihin erillisyhtiöihin. Eri toteutumisnäkymien mahdollisia
vaikutuksia on tarkasteltava luottolaitoskohtaisesti, markkinakohtaisesti ja näiden piirteiden yhdistelminä.
Erilaiset aikajänteet ja kuormitustilanteiden erilaiset vakavuusasteet on otettava huomioon.
Luottolaitoksen on kulloinkin mukautettava strategiansa, toimintatapansa ja maksuvalmiuslimiittinsä sekä
maksuvalmiutta koskevat palautumissuunnitelmansa eri toteutumisnäkymien mukaisiin tuloksiin.
21 §
Maksuvalmiuden heikkenemiseen liittyvä palauttamissuunnitelma
Luottolaitoksella on oltava maksuvalmiuden palauttamissuunnitelma, jolla se varautuu maksuvalmiuden
heikkenemiseen, kuten toiseen jäsenvaltioon perustetun sivuliikkeen maksuvalmiuskriisiin.
Palauttamissuunnitelmaan on sisällyttävä riittävät strategiat ja toimivan johdon hyväksymät toimintaohjeet,
joiden mukaisesti suunnitelma on pantavissa toimeen välittömästi. Niihin on sisällyttävä ainakin sellaisen
keskuspankkivakuuskelpoisen omaisuuden hallinta, joka on tarvittaessa vastaanottavan jäsenvaltion tai
kolmannen maan valuuttana tai sijaitsee kolmannessa maassa.
Luottolaitoksen on testattava palauttamissuunnitelma ja tarvittaessa päivitettävä se 20 §:ssä tarkoitettujen
toteutumisnäkymien ja niiden muutosten perusteella vähintään vuosittain.
22 §
Liiallisen velkaantumisen riski
Luottolaitoksella on oltava menetelmät, joilla se tunnistaa, hallitsee ja seuraa liiallisen velkaantumisen riskiä.
Sen on käytettävä tunnuslukuina EU:n vakavaraisuusasetuksen 429 artiklan mukaista
vähimmäisomavaraisuusastetta sekä muutenkin seurattava varojen ja vastuiden välistä epätasapainoa. Sillä
on oltava liiallisen velkaantumisen riskin hallintaa koskevat dokumentoidut toimintaperiaatteet ja
menettelytavat.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 43/101Luottolaitoksen on varottava liiallista velkaantumista ja otettava huomioon velkaantumisriskin mahdollinen
lisääntyminen, jos luottolaitoksen omat varat vähenevät arvioitujen tai toteutuneiden tappioiden johdosta.
23 §
Laskelmista ja menetelmistä ilmoittaminen Finanssivalvonnalle
Luottolaitoksen, joka on saanut EU:n vakavaraisuusasetuksen mukaisen luvan käyttää sisäisen luokituksen
menetelmiä riskipainotettujen vastuuerien tai omien varojen vaatimuksen laskemiseen, on ilmoitettava
Finanssivalvonnalle laskelmien tulokset viiteportfoliossa olevista vastuueristä tai positioista, lukuun
ottamatta operatiivista riskiä, sekä laskemisessa käytetyt sisäiset menetelmät säännöllisesti, kuitenkin
vähintään kerran vuodessa.
24 §
Finanssivalvonnan määräystenantovaltuus
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 9 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetuista luottoriskien
arviointimenetelmistä, 10 §:ssä tarkoitetusta luotto- ja vastapuoliriskistä, 14 §:ssä tarkoitetusta
markkinariskistä, 16 §:ssä tarkoitetusta operatiivisesta riskistä, 17 §:ssä tarkoitetusta maksuvalmiusriskistä ja
21 §:ssä tarkoitetusta suunnitelmasta.
9 a luku (19.12.2014/1 199)
Konsolidointiryhmän sisäinen rahoitustuki
1 § (19.12.2014/1199)
Konsolidointiryhmän rahoitustukisopimus
Laitos ja sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluvat yritykset voivat sen estämättä, mitä tällaisten
sopimusten tekemistä koskevista rajoituksista muualla laissa säädetään, tehdä tässä luvussa säädetyt
vaatimukset täyttävän sopimuksen rahoitustuen tarjoamisesta toiselle konsolidointiryhmään kuuluvalle
yritykselle, jos se täyttää 1 1 luvun 5 a §:ssä säädetyt varhaisen puuttumisen edellytykset.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, laitoksen ja sen konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen on
noudatettava, mitä EU:n vakavaraisuusasetuksessa, muussa laitosten vakauden valvontaa koskevassa
Euroopan unionin asetuksessa ja luottolaitosdirektiivissä säädetään konsolidointiryhmään kuuluvien
yritysten keskinäisten liiketoimien rajoittamisesta.
Rahoitustukisopimuksen osapuolena oleva konsolidointiryhmään kuuluva yritys voi myöntää toiselle
konsolidointiryhmään kuuluvalle yritykselle rahoitustukea myöntämällä lainaa, antamalla takauksen tai
asettamalla vakuuden.
Rahoitustukisopimuksessa on sovittava rahoitustukea annettaessa järjestelystä maksettava markkinaehtoinen
vastike tai mainittava vastikkeen määräytymisperusteet. V astike määräytyy sen ajankohdan mukaan, jolloin
rahoitustukea annetaan. Rahoitustukisopimuksen on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset:
1) kukin rahoitussopimuksen osapuoli päättää rahoitussopimuksesta itsenäisesti;
2) osallistuminen rahoitustukisopimukseen on siihen osallistuvan yhtiön edun mukaista;
3) rahoitustukea tarjoavalla rahoitustukisopimuksen osapuolella on tarpeelliset tiedot tukea saavista
yrityksistä rahoitustukisopimusta laadittaessa sekä ennen rahoitustuen myöntämistä;
4) rahoitustukisopimuksen vastikkeesta voidaan sopia osapuolten kesken riippumatta siitä, perustuuko
vastikkeen määräytyminen tietoon, joka osapuolten on lain mukaan julkistettava;
5) konsolidointiryhmän ulkopuolisista tekijöistä johtuvia tilapäisiä markkinahinnan muutoksen vaikutuksia ei
tarvitse ottaa huomioon, kun sovitaan rahoitustuen vastikkeen määräytymisperusteista.
2 § (19.12.2014/1199)
Konsolidointiryhmän rahoitustukisopimuksen hyväksyminen
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 44/101Finanssivalvonta hyväksyy konsolidointiryhmän emoyrityksen hakemuksesta konsolidointiryhmän
rahoitussopimuksen, jos Finanssivalvonta vastaa ryhmään kuuluvan laitoksen konsolidoidusta valvonnasta
eikä laitos ole sellaisen luottolaitoksen tytäryritys, jonka konsolidoidusta valvonnasta vastaa toisen ET A-
valtion viranomainen. Hakemukseen on liitettävä sopimusehdotus ja siitä on käytävä ilmi ne
konsolidointiryhmään kuuluvat yritykset, joita sopimuksen on tarkoitus koskea.
Finanssivalvonnan on saatettava hakemus viipymättä kunkin rahoitustukisopimuksen osapuoleksi ehdotetun
tytäryrityksen valvonnasta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen tiedoksi yhteistä päätöstä varten.
Finanssivalvonta voi kieltää sopimuksen tekemisen, jos ehdotettu sopimus ei täytä tässä luvussa säädettyjä
edellytyksiä.
Finanssivalvonnan ja muiden toimivaltaisten viranomaisten on pyrittävä tekemään yhteinen päätös siitä,
täyttääkö ehdotettu rahoitustukisopimus tässä luvussa säädetyt ehdot, neljän kuukauden kuluessa siitä
päivästä, kun Finanssivalvonta on vastaanottanut 1 momentissa tarkoitetun hakemuksen.
Jos Finanssivalvonnan ja muiden toimivaltaisten viranomaisten kesken ei saada aikaan yhteistä päätöstä 4
momentissa tarkoitetun määräajan kuluessa, Finanssivalvonnan on tehtävä oma päätös. Päätöksessä on
otettava huomioon muiden toimivaltaisten viranomaisten neljän kuukauden kuluessa ilmaisemat kannat ja
varaumat. Finanssivalvonnan on annettava päätös tiedoksi muille toimivaltaisille viranomaisille.
Jos toimivaltainen viranomainen on 4 momentissa tarkoitetun määräajan kuluessa saattanut asian Euroopan
pankkiviranomaisen käsiteltäväksi Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti,
Finanssivalvonnan on lykättävä omaa päätöstään, odotettava Euroopan pankkiviranomaisen tekemää
päätöstä ja tehtävä oma päätöksensä Euroopan pankkiviranomaisen tekemän päätöksen mukaisesti.
Asiaa ei voi saattaa Euroopan pankkiviranomaisen käsiteltäväksi sen jälkeen, kun 4 momentissa tarkoitettu
määräaika on päättynyt tai asiassa on tehty yhteinen päätös.
3 § (19.12.2014/1199)
Tytäryrityksen rahoitustukisopimuksen hyväksyminen
Jos Finanssivalvonta on saanut laitoksen konsolidoidusta valvonnasta vastaavalta toiselta ET A-
valvontaviranomaiselta ilmoituksen, että konsolidointiryhmään kuuluvaa Suomeen rekisteröityä tytäryritystä
on ehdotettu konsolidointiryhmän rahoitustukisopimuksen osapuoleksi, Finanssivalvonnan on arvioitava,
onko ehdotettu rahoitustukisopimus tässä luvussa säädettyjen ehtojen mukainen.
Jos Finanssivalvonta toteaa, että 1 momentissa tarkoitettu ehdotus rahoitustukisopimukseksi ei täytä tässä
laissa säädettyjä vaatimuksia, Finanssivalvonnan on ilmoitettava päätöksensä konsolidointiryhmän
emoyritykselle ja sen konsolidoidusta valvonnasta vastaavalle toiselle ET A-valvontaviranomaiselle.
Jos Finanssivalvonnan ja muiden toimivaltaisten viranomaisten kesken ei saada aikaan yhteistä päätöstä
konsolidointiryhmän rahoitustukisopimuksesta 2 §:n 4 momentissa tarkoitetussa määräajassa,
Finanssivalvonta voi siirtää ehdotetun rahoitustukisopimuksen Euroopan pankkiviranomaisen käsiteltäväksi
neljän kuukauden määräajassa.
4 § (19.12.2014/1199)
Osakkeen- tai osuudenomistajien hyväksyntä rahoitustukisopimukselle
Sopimuksen osapuolena olevan yrityksen on saatettava Finanssivalvonnan hyväksymä ehdotus
rahoitustukisopimukseksi yhtiökokouksen, osuuskunnan kokouksen tai isäntien kokouksen hyväksyttäväksi.
Rahoitustukisopimus tulee voimaan, kun sopimuksen osapuolena olevan yrityksen 1 momentissa tarkoitettu
hallintoelin on osaltaan hyväksynyt sopimuksen ja valtuuttanut yrityksen hallituksen lopullisesti päättämään,
että yritys tarvittaessa tarjoaa tai vastaanottaa rahoitustukea rahoitustukisopimuksessa sovitun ja tässä
luvussa säädetyn mukaisesti.
Rahoitustukisopimuksen osapuolena olevan yrityksen hallituksen on annettava 1 momentissa tarkoitetulle
hallintoelimelle vuosittain kertomus sopimuksesta ja sen nojalla mahdollisesti tehtyjen päätösten
täytäntöönpanosta.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 45/1015 § (19.12.2014/1199)
Finanssivalvonnan tiedonantovelvollisuus
Finanssivalvonnan on toimitettava Rahoitusvakausvirastolle hyväksymänsä rahoitustukisopimukset ja niihin
tehdyt muutokset.
6 § (19.12.2014/1199)
Rahoitustuen edellytykset
Rahoitustuen on täytettävä seuraavat edellytykset:
1) sen arvioidaan poistavan tukea saavan yrityksen rahoitusvaikeudet;
2) sen tarjoamisen tarkoituksena on koko konsolidointiryhmän tai siihen kuuluvan yrityksen
vakavaraisuuden tai maksuvalmiuden sellainen säilyttäminen tai palauttaminen, joka on myös rahoitustukea
tarjoavan yrityksen etujen mukaista;
3) sitä tarjotaan tämän lain mukaisesti ja se on vastikkeellista;
4) sen myöntämishetkellä yrityksen hallituksen käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan
perustellusti arvioida, että tukea saava yritys maksaa takaisin saamansa tuen ja siitä sovitun vastikkeen;
5) se ei vaaranna tukea tarjoavan yrityksen maksuvalmiutta tai vakavaraisuutta;
6) sitä tarjoava yritys täyttää tuen tarjoamishetkellä ja tuen myöntämisen jälkeen yrityksen taloudelliselle
asemalle laissa säädetyt vaatimukset, jollei Finanssivalvonta myönnä näistä poikkeusta;
7) sen myöntäminen ei vaikeuta tukea myöntävässä yrityksessä mahdollisesti tarvittavaa toimintojen
uudelleenjärjestelyä.
7 § (19.12.2014/1199)
Päätös rahoitustuen tarjoamisesta ja vastaanottamisesta
Päätöksen ryhmän rahoitustuen tarjoamisesta tai vastaanottamisesta hyväksytyn rahoitustukisopimuksen
mukaisesti tekee kukin rahoitustukisopimuksen osapuolena olevan yrityksen hallitus.
Rahoitustuen tarjoamista koskevassa päätöksessä on esitettävä ehdotetun rahoitustuen tavoitteet ja erityisesti
osoitettava, että rahoitustuelle tässä luvussa säädetyt vaatimukset toteutuvat.
Rahoitustuen myöntämistä koskeva päätös on ilmoitettava Finanssivalvonnalle tai mahdolliselle muulle
konsolidointiryhmän valvonnasta vastaavalle viranomaiselle, rahoitustukea vastaanottavan yrityksen
valvonnasta vastaavalle viranomaiselle ja Euroopan pankkiviranomaiselle. Ilmoituksessa on esitettävä
ehdotetun rahoitustuen tavoitteet sekä osoitettava, että ehdotettu rahoitustuki täyttää tässä luvussa
rahoitustuelle säädetyt vaatimukset. Ilmoitukseen on liitettävä rahoitustukisopimus.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava päätöksestä viivytyksettä konsolidointiryhmään kuuluvien yritysten
valvonnasta vastaaville toisen ET A-valtion viranomaisille ja muille Finanssivalvonnasta annetun lain 65 b
§:ssä tarkoitettuun valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille sekä ryhmän
kriisinratkaisukollegioon kuuluville viranomaisille.
8 § (19.12.2014/1199)
Finanssivalvonnan oikeus vastustaa rahoitustuen myöntämistä
Finanssivalvonta voi viiden työpäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut 7 §:ssä tarkoitetun
ilmoituksen, kieltää rahoitustuen tarjoamisen tai rajoittaa sitä, jos rahoitustuen tarjoamiselle tässä luvussa
säädetyt vaatimukset eivät täyty . Finanssivalvonnan on ilmoitettava rahoitustuen kieltämistä tai rajoittamista
koskevasta päätöksestään viivytyksettä Euroopan pankkiviranomaiselle, konsolidointiryhmään kuuluvien
yritysten valvonnasta vastaaville toisen ET A-valtion viranomaisille ja muille Finanssivalvonnasta annetun
lain 65 b §:ssä tarkoitettuun valvontakollegioon kuuluville valvontaviranomaisille sekä ryhmän
kriisinratkaisukollegioon kuuluville viranomaisille.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 46/101Jos Finanssivalvonta kieltää rahoitustuen tarjoamisen tai rajoittaa sitä, Finanssivalvonnan on rahoitustukea
vastaanottavan yrityksen valvonnasta vastaavan viranomaisen vaatimuksesta esitettävä arvio siitä, täyttääkö
konsolidointiryhmän elvytyssuunnitelma, tai jos vastaanottava yritys on velvollinen laatimaan erillisen
elvytyssuunnitelman, yrityksen elvytyssuunnitelma, 8 a luvun 10 §:ssä säädetyt vaatimukset.
Jos toinen ET A-valvontaviranomainen on kieltänyt rahoitustuen tai rajoittanut sen tarjoamista
Finanssivalvonnan valvonnassa olevalle yritykselle, Finanssivalvonta voi saattaa asian Euroopan
pankkiviranomaisen käsiteltäväksi kahden päivän kuluessa saatuaan siitä tiedon.
Rahoitustukea ei saa maksaa ennen kuin Finanssivalvonta on tehnyt tässä pykälässä tarkoitetun päätöksen tai
päätöksen tekemiselle 1 momentissa tarkoitettu määräaika on päättynyt.
9 § (19.12.2014/1199)
Rahoitustukisopimuksen julkistaminen
Rahoitustukisopimuksen osapuolena olevien yritysten on julkistettava sopimuksen keskeiset ehdot ja sen
osapuolina olevien yritysten nimet sekä tarkistettava julkistettavat tiedot vähintään kerran vuodessa
noudattaen, mitä EU:n vakavaraisuusasetuksen 431–434 artiklassa säädetään laitoksen taloudellista asemaa
koskevien tietojen julkistamisesta.
10 luku
Taloudellista asemaa koskevat vaatimukset
Omien varojen määrää koskevat yleiset vaatimukset
1 §
Omien varojen vähimmäismäärä
Luottolaitoksella on jatkuvasti oltava omia varoja ja konsolidoituja omia varoja vähintään EU:n
vakavaraisuusasetuksessa sekä tässä luvussa säädetty määrä. Finanssivalvonta voi lisäksi asettaa
luottolaitokselle harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen niin kuin 1 1 luvun 6 §:ssä säädetään.
Omilla varoilla tarkoitetaan tässä luvussa EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 1 18 alakohdassa
tarkoitettuja omia varoja. Konsolidoitujen omien varojen määrä lasketaan niin kuin mainitussa asetuksessa
säädetään.
Kokonaisriskin määrällä tarkoitetaan tässä luvussa EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 3 kohdassa
tarkoitettua kokonaisriskin määrää.
1 a § (26.3.2021/233)
Omia varoja koskevien vaatimusten keskinäinen suhde
Luottolaitoksen on katettava omia varoja koskevat pääomavaatimukset seuraavassa järjestyksessä:
1) EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 1 kohdan a–c alakohdassa tarkoitetut pääomavaatimukset;
2) 11 luvun 6 §:ssä tarkoitettu harkinnanvarainen lisäpääomavaatimus;
3) tämän luvun 3 §:n 2 momentissa tarkoitettuun kokonaislisäpääomavaatimukseen laskettavat
lisäpääomavaatimukset.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen vaatimusten kattamiseen laskettavia omia varoja ja konsolidoituja omia
varoja ei saa samanaikaisesti laskea kuuluvaksi kuin yhdessä 1 momentin kohdista tarkoitetun vaatimuksen
kattamiseksi kerrallaan. Mainittuja vaatimuksen kattamiseksi laskettavia omia varoja ei myöskään saa
samanaikaisesti laskea kuuluvaksi 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun kokonaislisäpääomavaatimuksen, EU:n
vakavaraisuusasetuksen 92 a tai 92 b artiklassa tarkoitetun vaatimuksen tai kriisinratkaisulain 8 luvun 7 a, 7
b ja 7 d §:ssä säädetyn omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan kokonaisriskiin pohjautuvan
vähimmäisvaatimuksen kattamiseen. (11.3.2022/152)
Sen lisäksi, mitä tässä pykälässä säädetään, luottolaitos saa kattaa 1 1 luvun 6 d §:ssä tarkoitetun ohjeellisen
lisäpääoman ainoastaan sellaisilla omilla varoilla, joita ei ole käytetty 1 momentissa tarkoitettujen
vaatimusten täyttämiseen.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 47/1012 § (29.3.2019/394)
Vähimmäispääoma
Luottolaitoksen osakepääoman, osuuspääoman tai peruspääoman on oltava vähintään viisi miljoonaa euroa.
Pääoman on oltava kokonaan merkitty toimilupaa myönnettäessä. Pääoman on täytettävä
pääomainstrumentteja koskevat vaatimukset EU:n vakavaraisuusasetuksen 26 artiklan 1 kohdan a alakohdan
mukaisesti.
Vähimmäispääomaan luettavan osakepääoman on täytettävä EU:n vakavaraisuusasetuksen 28 artiklan
mukaiset vaatimukset. Osuuspääoman ja peruspääoman on vastaavasti täytettävä EU:n
vakavaraisuusasetuksen 27–29 artiklan mukaiset vaatimukset.
2 a § (29.3.2019/394)
Luottolaitoksia koskevat poikkeukset osakeyhtiölain soveltamisesta
Osakeyhtiölain 8 luvun 2 §:ssä tarkoitetun sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon kirjattua osakkeita ja
osuuksia vastaavaa pääomaa, joka on sisällytetty luottolaitoksen ydinpääomaan, ei saa palauttaa tai käyttää
voitonjakoon ilman Finanssivalvonnan etukäteistä lupaa.
Mitä osakeyhtiölain 13 luvun 7 §:ssä säädetään vähemmistöosingosta sekä 16 luvun 13 §:ssä ja 17 luvun 13
§:ssä osakkeiden lunastamisesta, ei sovelleta luottolaitokseen.
Lisäpääomavaatimukset
3 § (26.3.2021/233)
Lisäpääomavaatimusten määrä
Sen lisäksi, mitä EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädetään, luottolaitoksella on oltava ydinpääomaa ja
konsolidoitua ydinpääomaa määrä, joka kattaa tässä luvussa säädetyt lisäpääomavaatimukset ja
konsolidoidut lisäpääomavaatimukset.
Kokonaislisäpääomavaatimus koostuu kiinteästä lisäpääomavaatimuksesta, kokonaistaloudellisten
muuttujien perusteella määrättävästä muuttuvasta lisäpääomavaatimuksesta, rahoitusjärjestelmän
rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävästä lisäpääomavaatimuksesta sekä rahoitusjärjestelmän
kannalta merkittävän luottolaitoksen lisäpääomavaatimuksesta.
Kiinteä lisäpääomavaatimus on 2,5 prosenttia luottolaitoksen kokonaisriskin määrästä.
Muuttuva lisäpääomavaatimus määrätään noudattaen 4, 5 ja 6 §:ää. Muuttuva lisäpääomavaatimus saa olla
enintään 2,5 prosenttia luottolaitoksen kokonaisriskin määrästä, jollei 6 §:stä muuta johdu.
Rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävä lisäpääomavaatimus määrätään
noudattaen 4 a–4 c §:ää. Tämän momentin mukainen lisäpääomavaatimus saa olla enintään 5 prosenttia
luottolaitoksen konsolidointiryhmän ylimmän suomalaisen emoyrityksen tai talletuspankkien yhteenliittymän
konsolidoidusta kokonaisriskin määrästä tai, siltä osin kuin lisäpääomavaatimus perustuu 4 b §:ssä
tarkoitettuun yhteen tai useampaan riskikeskittymään, yhteensä enintään 10 prosenttia niiden tase-erien ja
taseen ulkopuolisten erien riskin määrästä. Tämän momentin mukaisten lisäpääomavaatimusten yhteismäärä
saa olla kuitenkin enintään 5 prosenttia luottolaitoksen konsolidoitujen kokonaisriskien määrästä.
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen pääomavaatimus määrätään
noudattaen 7 ja 9 §:ää. Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen
lisäpääomavaatimus saa olla enintään 3,5 prosenttia.
Muun rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen lisäpääomavaatimus määrätään noudattaen 8
ja 9 §:ää. Muun rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen lisäpääomavaatimus saa olla
enintään 3,0 prosenttia luottolaitoksen kokonaisriskin määrästä.
Mitä tässä luvussa säädetään lisäpääomavaatimuksesta, koskee myös konsolidoitua lisäpääomavaatimusta.
Mitä EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädetään luottolaitoksen velvollisuudesta täyttää konsolidoitu
vähimmäispääomavaatimus, koskee myös luottolaitosten velvollisuutta täyttää konsolidoitu kiinteä
pääomavaatimus, konsolidoitu rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävä
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 48/101lisäpääomavaatimus ja konsolidoitu muuttuva lisäpääomavaatimus sekä 8 §:ssä tarkoitettu muun
rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävän luottolaitoksen konsolidoitu lisäpääomavaatimus. Jäljempänä 7
§:ssä tarkoitetun luottolaitoksen velvollisuudesta täyttää konsolidoitu maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän
kannalta merkittävän luottolaitoksen lisäpääomavaatimus säädetään mainitussa pykälässä.
4 § (26.3.2021/233)
Muuttuvan lisäpääomavaatimuksen määrääminen
Muuttuvan lisäpääomavaatimuksen määrää Finanssivalvonta.
Finanssivalvonnan on yhteistyössä valtiovarainministeriön, Suomen Pankin ja Rahoitusvakausviraston
kanssa neljännesvuosittain arvioitava, onko tarpeen asettaa lisäpääomavaatimus, muuttaa voimassa olevaa
vaatimusta tai pitää se ennallaan. Päätös asiassa on tehtävä kolmen kalenterikuukauden kuluessa kunkin
vuosineljänneksen päättymisestä.
Finanssivalvonnan on lisäksi viivytyksettä otettava käsiteltäväksi lisäpääomavaatimuksen asettamista tai
muuttamista koskeva asia, jos valtiovarainministeriö tai Suomen Pankki vaatii sitä taikka jos Euroopan
järjestelmäriskikomitea on antanut Suomen finanssimarkkinoiden kannalta merkittävän suosituksen tai
varoituksen.
Finanssivalvonnan on ennen lisäpääomavaatimuksen määräämistä kuultava valtiovarainministeriötä,
sosiaali- ja terveysministeriötä ja Suomen Pankkia sekä tarvittaessa Euroopan järjestelmäriskikomiteaa ja
Euroopan komissiota.
Tässä pykälässä tarkoitettu lisäpääomavaatimus tulee voimaan kahdentoista kuukauden kuluttua päätöksen
tekemisestä, jollei Finanssivalvonta erityisestä syystä päätä aikaisemmasta voimaantuloajankohdasta. Päätös
lisäpääomavaatimuksen alentamisesta tai poistamisesta tulee voimaan välittömästi. Lisäpääomavaatimus
voidaan asettaa 0,25 prosenttiyksikön tarkkuudella.
Sen lisäksi, mitä päätöksen perustelemisesta muualla laissa säädetään, tässä pykälässä tarkoitetusta
päätöksestä on käytävä ilmi päätöksen voimassaoloaika, lisäpääomavaatimuksen määrä ja
kokonaislisäpääomavaatimuksen määrä sekä niiden mahdollinen muutos edellisestä päätöksestä, mahdolliset
erityiset syyt muutoksen aikaistetulle voimaantulolle sekä muut tarpeelliset tiedot. Perusteluista on lisäksi
ilmettävä ne seikat, joiden perusteella lisäpääomavaatimuksen asettamisedellytysten katsotaan täyttyvän sekä
selvitys lisäpääomavaatimusten kohdentumisesta.
Sen lisäksi, mitä päätöksen tiedoksi antamisesta muualla laissa säädetään, Finanssivalvonnan on julkistettava
tässä pykälässä tarkoitettu päätös internetsivustollaan.
Tässä pykälässä tarkoitettuihin päätöksiin liitettävistä tiedoista ja päätösten julkistamisesta annetaan
tarkempia säännöksiä valtiovarainministeriön asetuksella.
EKP:n oikeudesta asettaa tämän pykälän mukaisesti määrättyä lisäpääomavaatimusta korkeampi
lisäpääomavaatimus säädetään YVM-asetuksessa.
4 a § (26.3.2021/233)
Rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävän lisäpääomavaatimuksen määrääminen
Rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävän lisäpääomavaatimuksen määrää
Finanssivalvonta.
Finanssivalvonnan on yhteistyössä valtiovarainministeriön, Suomen Pankin ja Rahoitusvakausviraston
kanssa vähintään joka toinen vuosi arvioitava, onko tarpeen asettaa rahoitusjärjestelmän rakenteellisten
ominaisuuksien perusteella määrättävä lisäpääomavaatimus, muuttaa voimassa olevaa vaatimusta tai pitää se
ennallaan. Päätös asiasta on tehtävä kuuden kalenterikuukauden kuluessa kunkin vuoden päättymisestä.
Tässä pykälässä tarkoitettua lisäpääomavaatimusta koskevan asian käsittelyyn, kuulemismenettelyyn sekä
päätöksen voimaantuloon, siitä ilmeneviin tietoihin sekä tiedoksi antamiseen ja julkistamiseen sovelletaan 4
§:n 3–7 momenttia. Tässä pykälässä tarkoitettu lisäpääomavaatimus voidaan kuitenkin asettaa 0,5
prosenttiyksikön tarkkuudella.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 49/101Lisäpääomavaatimuksen laskemisesta, päätöksessä annettavista tiedoista sekä päätöksen julkistamisesta
annetaan tarkempia säännöksiä valtiovarainministeriön asetuksella.
EKP:n oikeudesta asettaa tämän pykälän mukaisesti määrättyä lisäpääomavaatimusta korkeampi
lisäpääomavaatimus säädetään YVM-asetuksessa.
4 b § (26.3.2021/233)
Rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävän lisäpääomavaatimuksen määräämisen
perusteet
Rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävän lisäpääomavaatimuksen
määräämisen perusteena on rahoitusjärjestelmän vakaaseen toimintaan tai reaalitalouteen kielteisesti
vaikuttavien riskien estäminen ja vähentäminen.
Lisäpääomavaatimus voidaan asettaa, jos:
1) pitkäaikaisten ja suhdannevaihteluista riippumattomien rahoitusjärjestelmää tai kokonaistaloutta
uhkaavien tekijöiden muodostama riski edellyttää suurempaa pääomatarvetta;
2) 1 kohdassa tarkoitettu riski uhkaa tai saattaa uhata Suomen rahoitusjärjestelmän häiriötöntä toimintaa ja
vakautta;
3) lisäpääomavaatimuksen asettamisella ei ole vähäistä suurempia kielteisiä vaikutuksia muiden maiden
rahoitusjärjestelmien toimintaan; eikä
4) tässä pykälässä tarkoitettuja riskejä ole jo katettu muilla lisäpääomavaatimuksilla.
Finanssivalvonnan on lisäpääomavaatimuksen määräämisessä otettava vähintään huomioon:
1) luottolaitossektorin riskikeskittymät luotonannossa, varainhankinnassa ja muissa keskeisissä
pankkitoiminnoissa;
2) kotimaisten luottolaitosten keskinäinen kytkeytyneisyys luotonannossa, maksujen välityksessä ja muissa
rahoitusvakauden kannalta tärkeissä pankkitoiminnoissa;
3) luottolaitossektorin kytkeytyneisyys ulkomaisiin pankki- ja rahoitusjärjestelmiin, keskusvastapuoliin ja
muihin finanssimarkkinoilla toimiviin;
4) luottolaitossektorin kytkeytyneisyys Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja muiden maiden
rahoitusjärjestelmien riskeihin;
5) luottolaitossektorin koko ja keskittyneisyys luottolaitosten taseiden suuruudella mitattuna sekä
keskittyneisyys luotonannossa ja vähittäistalletusten vastaanottamisessa;
6) luottolaitossektorin merkitys rahoituksen välityksessä kotimaiselle yksityiselle sektorille;
7) luottolaitosten suurimpien asiakasryhmien velkaantuneisuus;
8) rahoitusjärjestelmän vakavien häiriöiden todennäköisyyttä vähentävät toimenpiteet ja seikat.
Lisäpääomavaatimuksen määräämisen perusteita koskevista mittareista annetaan tarkempia säännöksiä
valtiovarainministeriön asetuksella.
4 c § (26.3.2021/233)
Rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävän lisäpääomavaatimuksen kohdentaminen
Finanssivalvonta voi määrätä rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättävän
lisäpääomavaatimuksen luottolaitoksen 1 §:n 3 momentissa tarkoitetun kokonaisriskin ja yhden tai
useamman riskikeskittymän taikka niiden yhdistelmän perusteella.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 50/101Luottolaitoksen riskikeskittymän perusteella määrättävä lisäpääomavaatimus voidaan asettaa Suomessa tai
muussa kuin ET A-valtiossa sijaitsevien seuraavien tase-erien perusteella:
1) asuntovakuudelliset kuluttajaluotot;
2) vakuudelliset liikekiinteistöluotot;
3) muut kuin 1 kohdassa tarkoitetut kuluttajaluotot;
4) muut kuin 2 kohdassa tarkoitetut yritysluotot;
5) 1–4 kohdassa tarkoitettujen tase-erien alaerät.
Kokonaisriskin perusteella määrättävä lisäpääomavaatimus määrätään samoin perustein kaikille
luottolaitoksille. Yhden tai useamman riskikeskittymän perusteella määrättävä lisäpääomavaatimus
määrätään samoin perustein kaikille luottolaitoksille.
Jos Finanssivalvonta määrää lisäpääomavaatimuksen muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa sijaitsevien
vastuiden perusteella, lisäpääomavaatimus on kuitenkin asetettava samalle tasolle kaikkien Euroopan unionin
alueella sijaitsevien vastuiden osalta, paitsi jos lisäpääomavaatimus asetetaan toisen jäsenvaltion asettaman
lisäpääomavaatimuksen luottolaitosdirektiivin 134 artiklan mukaista virallista hyväksymistä varten.
Lisäpääomavaatimusta määrättäessä on otettava huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean antamat
suositukset ja varoitukset siltä osin kuin ne koskevat Suomen finanssimarkkinoita sekä Euroopan
pankkiviranomaisen ohjeet ja suositukset.
Tässä pykälässä tarkoitettua lisäpääomavaatimusta ei saa määrätä kattamaan sellaista riskiä, jonka
kattamisesta on säädetty muualla tässä luvussa.
4 d § (26.3.2021/233)
Ulkomaisen lisäpääomavaatimuksen hyväksyminen
Finanssivalvonta voi tehdä päätöksen muun ET A-valtion valvontaviranomaisen asettaman 4 b §:ssä
tarkoitettua lisäpääomavaatimusta vastaavan vaatimuksen soveltamisesta luottolaitoksen siinä valtiossa
oleviin tase-eriin ja taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin.
Finanssivalvonta voi pyytää Euroopan järjestelmäriskikomiteaa antamaan toiselle ET A-valtiolle suosituksen
hyväksyä 4 b §:n nojalla määrätty lisäpääomavaatimus.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava 1 momentissa tarkoitetusta päätöksestä Euroopan
järjestelmäriskikomitealle.
4 e § (26.3.2021/233)
Lisäpääomavaatimuksesta ilmoittaminen ja hyväksyminen
Finanssivalvonnan on ilmoitettava 4 a §:ssä tarkoitetun rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien
perusteella määrättävää lisäpääomavaatimusta koskevasta päätöksestä Euroopan järjestelmäriskikomitealle
vähintään kalenterikuukautta ennen päätöksen julkistamista, jos kokonaisriskin tai riskikeskittymän
perusteella laskettava lisäpääomavaatimus on enintään 3 prosentin suuruinen.
Jos 4 a §:ssä tarkoitetun päätöksen mukainen lisäpääomavaatimus on yli 3 prosentin ja enintään 5 prosentin
suuruinen, Finanssivalvonnan on 1 momentissa tarkoitetussa ilmoituksessa lisäksi pyydettävä Euroopan
komission kantaa lisäpääomavaatimuksen asettamiseen, muuttamiseen tai poistamiseen. Finanssivalvonnalla
ei ole velvollisuutta noudattaa Euroopan komission kielteistä kantaa. Jos Finanssivalvonta ei noudata
Euroopan komission kantaa, sen on ilmoitettava perustelut kannasta poikkeamiselle.
Jos 4 a §:ssä ja 7 tai 8 §:ssä tarkoitettujen päätösten mukainen yhteenlaskettu lisäpääomavaatimus on
suurempi kuin 5 prosenttia, Finanssivalvonnan on 1 momentissa tarkoitetussa ilmoituksessa pyydettävä
Euroopan komission hyväksyntä lisäpääomavaatimuksen asettamiselle, muuttamiselle tai poistamiselle.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 51/101Finanssivalvonnan on ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle
viranomaiselle, kun 4 a §:ssä tarkoitettua päätöstä sovelletaan luottolaitokseen, jonka omistusyhteisö sijaitsee
toisessa jäsenvaltiossa.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä Euroopan järjestelmäriskikomitealle, kun 4 a
§:ssä tarkoitettua päätöstä sovelletaan vastuisiin, jotka sijaitsevat kolmansissa maissa.
Jos 4 momentissa tarkoitetun ilmoituksen saaja vastustaa lisäpääomavaatimuksen asettamista, muuttamista
tai poistamista, Finanssivalvonta voi saattaa asian Euroopan pankkiviranomaisen käsiteltäväksi. Asian
käsittelystä säädetään Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklassa. Tässä momentissa tarkoitettua
päätöstä ei saa soveltaa ennen Euroopan pankkiviranomaisen välipäätöstä asiassa.
Edellä tässä pykälässä tarkoitettuun ilmoitukseen on sisällytettävä vähintään seuraavat tiedot:
1) rahoitusjärjestelmän vakautta uhkaavat riskit;
2) perustelut, miksi riskin laajuus voi aiheuttaa rahoitusjärjestelmän vakaudelle uhan;
3) perustelut, miksi lisäpääomavaatimuksen asettamisen arvioidaan olevan välttämätön, tehokas ja
oikeasuhtainen toimenpide;
4) arvio lisäpääomavaatimuksen asettamisesta seuraavista myönteisistä ja kielteisistä vaikutuksista EU:n
sisämarkkinoiden toiminnalle;
5) lisäpääomavaatimuksen suuruus ja vastuut, joiden perusteella vaatimus lasketaan;
6) luottolaitokset, joihin lisäpääomavaatimusta sovelletaan;
7) jos lisäpääomavaatimusta sovelletaan kaikkiin luottolaitoksiin ja niiden kaikkiin vastuisiin, perustelut,
miksi lisäpääomavaatimus asetetaan 8 §:ssä säädetyn lisäpääomavaatimuksen sijasta.
5 §
Muuttuvan lisäpääomavaatimuksen määräämisen perusteet
Muuttuvan lisäpääomavaatimuksen määräämisen ensisijaisena perusteena on luottokannan ja
bruttokansantuotteen välisen suhteen poikkeama tämän suhteen pitkäaikaisesta kehityksestä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun perusteen lisäksi tai erityisestä syystä sen sijasta muuttuvan
lisäpääomavaatimuksen määräämisen perusteeksi voidaan ottaa yksi tai useampi muu luottolaitostoimialan
kehityksen ja kansantalouden tai sen jonkin osan kehityksen väliseen suhteeseen perustuva seikka.
Sen lisäksi, mitä edellä tässä pykälässä säädetään, lisäpääomavaatimusta määrättäessä on otettava huomioon
Euroopan järjestelmäriskikomitean antamat suositukset ja varoitukset siltä osin kuin ne koskevat Suomen
finanssimarkkinoita.
Muuttuvan lisäpääomavaatimuksen määräämisen perusteista annetaan tarkempia säännöksiä
valtiovarainministeriön asetuksella.
6 § (26.3.2021/233)
Ulkomaisten erien huomioon ottaminen muuttuvan lisäpääomavaatimuksen määräämisessä
Jos luottolaitoksella on useammassa valtiossa kokonaisriskiin luettavia eriä, kokonaisriskin määrä lasketaan
erikseen kunkin tällaisen valtion osalta ja kunkin valtion näin laskettuun osuuteen kohdistuva
lisäpääomavaatimus lasketaan erikseen kunkin tällaisen osuuden osalta kyseisen valtion lainsäädännön
perusteella.
Sovellettaessa tätä pykälää luottolaitoksen muuttuva lisäpääomavaatimus on 1 momentin mukaisesti
laskettujen maakohtaisten pääomavaatimusten yhteenlaskettu määrä.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 52/101Jos Finanssivalvontaa vastaava kolmannen maan viranomainen on asettanut tässä pykälässä tarkoitettua
lisäpääomavaatimusta vastaavan pääomavaatimuksen, joka poikkeaa tämän lain mukaan lasketusta
vaatimuksesta, Finanssivalvonta voi määrätä luottolaitosta soveltamaan korkeampaa vaatimusta, jos se on
tarpeen ehkäisemään liiallista luotonantoa tase-erien sijaintivaltiossa.
Jos luottolaitoksella on kokonaisriskiin luettavia eriä sellaisessa muussa kuin ET A-valtiossa, jossa ei ole
säädetty tässä pykälässä tarkoitettua lisäpääomavaatimusta vastaavasta vaatimuksesta, Finanssivalvonta voi
määrätä lisäpääomavaatimuksen tämän lain mukaisesti.
6 a § (26.3.2021/233)
6 a § on kumottu L:lla 26.3.2021/233 .
7 §
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäviä luottolaitoksia koskeva lisäpääomavaatimus
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävällä luottolaitoksella tarkoitetaan tässä pykälässä
luottolaitosta, jonka maksukyvyttömyys voi vaarantaa maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakauden.
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävällä luottolaitoksella on oltava ydinpääomaa, sen
lisäksi, mitä muualla säädetään, tässä pykälässä säädetty määrä, jos luottolaitos ei sisälly sellaisen
luottolaitoksen konsolidoituun valvontaan, josta Finanssivalvonta tai toisen ET A-valtion
valvontaviranomainen vastaa.
Muulla kuin 2 momentissa tarkoitetulla maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävällä
luottolaitoksella on oltava konsolidoitua ydinpääomaa, sen lisäksi, mitä muualla säädetään, tässä pykälässä
säädetty määrä, jos Finanssivalvonta vastaa luottolaitoksen konsolidoidusta valvonnasta ja luottolaitos ei ole
sellaisen luottolaitoksen tai omistusyhteisön tytäryritys, jonka konsolidoidusta valvonnasta emoyrityksen
tasolla vastaa toisen ET A-valtion valvontaviranomainen.
Finanssivalvonnan on jaettava 1 momentissa tarkoitetut luottolaitokset kuuteen luokkaan, joiden
lisäpääomavaatimus lasketaan seuraavan taulukon mukaisesti prosenttiosuutena luottolaitoksen
kokonaisriskin määrästä:
Luokka Lisäpääomavaatimus
1 1,0 %
2 1,5 %
3 2,0 %
4 2,5 %
5 3,0 %
6 3,5 %
Finanssivalvonnan on internetsivustollaan julkistettava tämän pykälän soveltamista koskevat periaatteet,
luottolaitokset, joihin tätä pykälää sovelletaan, sekä kuhunkin tällaiseen luottolaitokseen tämän pykälän
nojalla sovellettava lisäpääomavaatimus 4 momentissa mainittuna prosenttiosuutena.
Euroopan komission asetuksella säädetään tässä pykälässä tarkoitettujen luottolaitosten yksilöintiin
sovellettavista periaatteista.
8 §
Muita rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäviä luottolaitoksia koskeva lisäpääomavaatimus
Muulla rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävällä luottolaitoksella tarkoitetaan tässä pykälässä muuta kuin
7 §:ssä tarkoitettua luottolaitosta, jonka taseen loppusumma on vähintään miljardi euroa ja jonka
maksukyvyttömyys vaarantaisi Suomen tai Euroopan unionin muun jäsenvaltion rahoitusmarkkinoiden
vakauden.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 53/101Tässä pykälässä tarkoitetulla luottolaitoksella on oltava ydinpääomaa, sen lisäksi, mitä muualla säädetään,
tässä pykälässä säädetty määrä, jos luottolaitos ei sisälly sellaisen luottolaitoksen konsolidoituun valvontaan,
josta Finanssivalvonta vastaa. (19.12.2014/1 199)
Tässä pykälässä tarkoitetulla luottolaitoksella on oltava konsolidoitua ydinpääomaa, sen lisäksi, mitä muualla
säädetään, tässä pykälässä säädetty määrä, jos Finanssivalvonta vastaa luottolaitoksen konsolidoidusta
valvonnasta. (19.12.2014/1 199)
Finanssivalvonnan on jaettava 1 momentissa tarkoitetut luottolaitokset seitsemään luokkaan, joiden
lisäpääomavaatimus lasketaan seuraavan taulukon mukaisesti prosenttiosuutena luottolaitoksen
kokonaisriskin määrästä:
Luokka Lisäpääomavaatimus
1 0 %
2 0,5 %
3 1,0 %
4 1,5 %
5 2,0 %
6 2,5 %
7 3,0 %
(26.3.2021/233)
Finanssivalvonnan on jaettava 1 momentissa tarkoitetut luottolaitokset yhteen tai useampaan 4 momentissa
tarkoitetuista luokista seuraavien perusteiden nojalla:
1) luottolaitoksen koko mitattuna sen vastuiden kokonaismäärällä taikka taseen tai konsolidoidun taseen
loppusummalla;
2) luottolaitoksen ja sen konsolidoituun valvontaan sisällytettyjen yritysten vastuut muille luottolaitoksille ja
saamiset muilta luottolaitoksilta sekä muut välittömät yhteydet rahoitusjärjestelmään;
3) luottolaitoksen ja sen konsolidoituun valvontaan sisällytettyjen yritysten kriittisten toimintojen
korvattavuus yrityksen menetettyä edellytykset jatkaa toimintaansa;
4) luottolaitoksen ja sen konsolidoituun valvontaan kuuluvien yritysten rajat ylittävän toiminnan laajuus ja
merkitys Suomessa ja Euroopan talousalueella.
Poiketen siitä, mitä 3 §:n 8 momentissa ja tässä pykälässä säädetään, jos luottolaitos on sellainen 7 §:ssä tai
tässä pykälässä tarkoitetun Euroopan unionissa emoyrityksenä toimivan luottolaitoksen tytäryritys, johon
sovelletaan tämän momentin mukaista vaatimusta konsolidoidusti, tällaiseen luottolaitokseen sovellettava
lisäpääomavaatimus ei saa luottolaitoskohtaisesti tai alakonsolidointiryhmän tasolla ylittää alempaa
seuraavista:
1) 1 prosentti luottolaitoksen kokonaisriskin määrästä lisättynä konserniin konsolidoidusti sovellettavan joko
7 momentissa tai tässä momentissa tarkoitetun vaatimuksen määrällä riippuen siitä, kumpi on suurempi;
2) 3 prosenttia luottolaitoksen kokonaisriskin määrästä.
(26.3.2021/233)
Finanssivalvonnan on internetsivuillaan julkistettava tämän pykälän soveltamista koskevat periaatteet,
luottolaitokset, joihin tätä pykälää sovelletaan, sekä kuhunkin tällaiseen luottolaitokseen tämän pykälän
nojalla sovellettava lisäpääomavaatimus 4 momentissa mainittuna prosenttiosuutena.
Finanssivalvonnan on vuosittain tarkistettava tämän pykälän mukaisesti kullekin luottolaitokselle laskettu
lisäpääomavaatimus. Jos luottolaitos ylittää tai alittaa 1 momentissa säädetyn rajan tai luottolaitoksen tässä
pykälässä tarkoitettu pääomavaatimus muuttuu, Finanssivalvonnan on tehtävä siitä päätös. Jos laitokseen
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 54/101sovellettavat vaatimukset päätöksen johdosta kiristyvät, Finanssivalvonnan on päätöksessä määrättävä
vähintään kuuden kuukauden pituinen aika, jonka kuluessa laitoksen on täytettävä päätöksestä seuraavat
vaatimukset.
9 § (26.3.2021/233)
Lisäpääomavaatimusten yhteensovittaminen
Jos luottolaitokseen voitaisiin soveltaa 7 ja 8 §:ssä tarkoitettua lisäpääomavaatimusta, luottolaitoksen on
täytettävä näistä vaatimuksista ainoastaan korkeampi.
Jos luottolaitokseen voitaisiin soveltaa joko 7 tai 8 §:ssä tarkoitettua lisäpääomavaatimusta ja
rahoitusjärjestelmän järjestelmäriskien kattamiseksi määrättävää lisäpääomavaatimusta, luottolaitoksen on
täytettävä molemmat lisäpääomavaatimukset.
Jos luottolaitokseen voitaisiin soveltaa muun ET A-valtion valvontaviranomaisen asettamaa
rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien perusteella määrättyä lisäpääomavaatimusta ja 4 a §:ssä
tarkoitettua lisäpääomavaatimusta, luottolaitoksen on täytettävä molemmat vaatimukset, jos vaatimukset
kohdistuvat eri vastuisiin ja taseen ulkopuolisiin eriin. Jos vaatimukset kohdistuvat samoihin vastuisiin ja
taseen ulkopuolisiin eriin, luottolaitoksen on täytettävä vaatimuksista korkeampi.
10 § (26.3.2021/233)
Varojenjaon rajoittaminen
Luottolaitos ei saa jakaa varoja siten, että se ei enää täyttäisi tässä luvussa tarkoitettua lisäpääomavaatimusta.
Luottolaitoksen, joka ei täytä tässä luvussa tarkoitettua lisäpääomavaatimusta, on rajoitettava varojenjakoa 3
momentissa säädetyllä tavalla.
Jos tämän luvun mukaisen lisäpääomavaatimuksen kattamiseen luettavat omat varat ovat:
1) alle 25 prosenttia luottolaitokseen sovellettavasta lisäpääomavaatimuksesta, luottolaitos ei saa jakaa
lainkaan varoja;
2) vähintään 25 prosenttia, mutta vähemmän kuin 50 prosenttia luottolaitokseen sovellettavasta
lisäpääomavaatimuksesta, luottolaitos saa jakaa varoina enintään määrän, joka vastaa luottolaitoksen
voitonjakokelpoisia varoja kerrottuna 0,2:lla;
3) vähintään 50 prosenttia, mutta vähemmän kuin 75 prosenttia luottolaitokseen sovellettavasta
lisäpääomavaatimuksesta, luottolaitos saa jakaa varoina enintään määrän, joka vastaa luottolaitoksen
voitonjakokelpoisia varoja kerrottuna 0,4:llä;
4) vähintään 75 prosenttia, mutta kuitenkin alittavat lisäpääomavaatimuksen, luottolaitos saa jakaa varoina
enintään määrän, joka vastaa luottolaitoksen voitonjakokelpoisia varoja kerrottuna 0,6:lla.
Edellä 3 momentissa tarkoitettuina lisäpääomavaatimuksen kattamiseen luettavina omina varoina pidetään
tässä pykälässä sellaista ydinpääomaa, jota ei käytetä EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 1 kohdan a–c
alakohdissa tarkoitettujen omien varojen vaatimusten tai tämän lain 1 1 luvun 6 §:ssä tarkoitetun
harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen kattamiseksi.
Voitonjakokelpoisina varoina pidetään tässä pykälässä edellisen ja kuluvan tilikauden voittoa, jota ei ole
laskettu ydinpääomaan kuuluvaksi eräksi ja josta on vähennetty laskennallinen verovelka sillä olettamalla,
että luottolaitos ei lainkaan jaa osinkoa tai toteuta muuta varojenjakoa.
Varojenjakona pidetään tässä pykälässä sellaisia seuraavia varojenjakotapoja, jotka vaikuttavat ydinpääomaa
tai voittovaroja vähentävästi ja joiden suorittamatta jättämisen perusteella luottolaitosta ei ole pidettävä
maksukyvyttömänä:
1) osingon tai koron maksu käteisenä, omien osakkeiden tai osuuksien hankinta, osakkeiden tai osuuksien
lunastus, pääoman takaisinmaksu tai muu näihin rinnastettava suoritus EU:n vakavaraisuusasetuksen 25
artiklassa tarkoitettuun ensisijaiseen pääomaan luettavan pääomainstrumentin perusteella;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 55/1012) muuttuvaan palkkion maksamiseen sitoutuminen tai muuttuvan palkkionosan tai harkinnanvaraisen
lisäeläkkeen maksaminen, jos luottolaitos ei ole täyttänyt tässä luvussa tarkoitettua lisäpääomavaatimusta
maksuajankohtana tai muuttuvaan palkitsemiseen liittyvänä ansaintajaksona.
Jos luottolaitos aikoo jakaa varoja 6 momentissa tarkoitetulla tavalla, sen on hyvissä ajoin ennen
varojenjakoa tehtävä varojenjaon enimmäismäärää koskeva laskelma ja toimitettava se Finanssivalvonnalle.
Laskelmasta on ilmettävä tämän pykälän mukaisesti lasketun varojenjaon enimmäismäärä sekä
luottolaitoksen omat varat lajeittain, edellisen ja kuluvan tilikauden voitto tai tappio sekä suunniteltu varojen
jaon määrä ja varojenjakotapa.
10 a § (26.3.2021/233)
Varojenjaon rajoittaminen alitettaessa vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimus
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä luottolaitos ei saa jakaa varoja siten, että se ei
enää täyttäisi EU:n vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 1 a kohdassa säädettyä
vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimusta.
Maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä luottolaitos, joka ei täytä 1 momentissa
tarkoitettua vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimusta, on rajoitettava varojenjakoa 3 momentissa
säädetyllä tavalla.
Jos EU:n vakavaraisuusasetuksen 429 artiklan mukaisen vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksen
kattamiseen luettava ensisijainen pääoma on:
1) alle 25 prosenttia vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksesta, luottolaitos ei saa jakaa lainkaan
varoja;
2) vähintään 25 prosenttia, mutta alle 50 prosenttia vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksesta,
luottolaitos saa jakaa varoja enintään määrän, joka vastaa voitonjakokelpoisten varojen määrää kerrottuna
0,2:lla;
3) vähintään 50 prosenttia, mutta alle 75 prosenttia vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksesta,
luottolaitos saa jakaa varoja enintään määrän, joka vastaa voitonjakokelpoisten varojen määrää kerrottuna
0,4:llä;
4) vähintään 75 prosenttia vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksesta, mutta kuitenkin alle
vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksesta, luottolaitos saa jakaa varoja enintään määrän, joka vastaa
voitonjakokelpoisten varojen määrää kerrottuna 0,6:lla.
Edellä 3 momentissa tarkoitettuina vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksen kattamiseen luettavina
ensisijaisina omina varoina pidetään tässä pykälässä sellaista ensisijaista pääomaa, jota ei käytetä EU:n
vakavaraisuusasetuksen 92 artiklan 1 tai 1a kohdassa tarkoitettujen omien varojen vaatimusten tai
vähimmäisomavaraisuusvaatimusten taikka tämän lain 1 1 luvun 6 §:ssä tarkoitetun harkinnanvaraisen
lisäpääomavaatimuksen täyttämiseksi.
Voitonjakokelpoisina varoina pidetään tämän luvun 10 §:n 5 momentissa tarkoitettuja voitonjakokelpoisia
varoja. V arojenjakona pidetään tässä pykälässä sellaisia varojenjakotapoja, jotka vaikuttavat ensisijaisia omia
varoja tai voittovaroja vähentävästi ja joiden suorittamatta jättämisen perusteella luottolaitosta ei ole
pidettävä maksukyvyttömänä ja jotka täyttävät muut 10 §:n 6 momentissa säädetyt edellytykset.
10 b § (26.3.2021/233)
Omien varojen kartuttamissuunnitelma
Jos luottolaitos ei täytä tässä luvussa säädettyjä lisäpääomavaatimuksia tai EU:n vakavaraisuusasetuksen 92
artiklan 1 a kohdassa säädettyä vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimusta, luottolaitoksen on laadittava
omien varojen kartuttamissuunnitelma. Suunnitelma on toimitettava Finanssivalvonnalle viimeistään viiden
arkipäivän, tai Finanssivalvonnan luvalla 10 arkipäivän, kuluessa siitä, kun luottolaitos on havainnut, että se
ei täytä näitä vaatimuksia.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 56/101Omien varojen kartuttamissuunnitelmaan on sisällytettävä ennusteet tuloslaskelman ja taseen kehittymisestä,
omien varojen kartuttamiseksi suunnitellut toimenpiteet tavoiteaikatauluineen sekä muut sellaiset tiedot,
jotka ovat tarpeen arvioitaessa luottolaitoksen taloudellisen aseman kehittymistä eri pääomavaatimusten
täyttämiseksi.
Finanssivalvonnan on hyväksyttävä luottolaitoksen toimittama omien varojen kartuttamissuunnitelma, jos
sen perusteella Finanssivalvonta arvioi luottolaitoksen pystyvän todennäköisesti täyttämään
tarkoituksenmukaisessa aikataulussa luottolaitokselle asetetut lisäpääomavaatimukset ja
vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksen.
Jos Finanssivalvonta ei hyväksy omien varojen kartuttamissuunnitelmaa 3 momentissa säädetyllä tavalla,
Finanssivalvonnan on ryhdyttävä vähintään toiseen seuraavista toimenpiteistä:
1) vaadittava luottolaitosta ryhtymään toimenpiteisiin omien varojen vahvistamiseksi määräajassa;
2) rajoitettava luottolaitoksen varojenjakoa 1 1 luvun 10 §:n 14 kohdan mukaisesti.
Muut taloudellista asemaa koskevat vaatimukset
11 §
Asiakasriskit
Luottolaitoksen asiakasriskien ja konsolidoitujen asiakasriskien ilmoittamisesta, asiakasriskejä ja
konsolidoituja asiakasriskejä koskevista rajoituksista ja asiakasriskien ja konsolidoitujen asiakasriskien
hallinnalle asetettavista laadullisista vaatimuksista säädetään EU:n vakavaraisuusasetuksessa.
Asiakasriskeistä, jotka saadaan EU:n vakavaraisuusasetuksen 493 artiklan 3 kohdan nojalla jättää lukematta
asiakasriskeihin, säädetään valtiovarainministeriön asetuksella.
EU:n vakavaraisuusasetuksen 493 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta voidaan soveltaa
asiakasriskiin, joka kohdistuu luottolaitoksen emoyritykseen tai emoyrityksen toiseen tytäryritykseen,
ainoastaan Finanssivalvonnan luvalla.
12 §
Taloudellista asemaa koskevien tietojen julkistaminen
Luottolaitoksen on julkistettava taloudellista asemaansa koskevat tiedot niin kuin EU:n
vakavaraisuusasetuksen kahdeksannessa osassa säädetään.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, luottolaitoksen on, jollei vastaavasta velvollisuudesta säädetä
muualla laissa, ilmoitettava tilinpäätöksensä yhteydessä jokaisen ulkomaan osalta, jossa luottolaitoksella tai
sen omistusyhteisöllä on sivuliike tai tytäryritys:
1) sivuliikkeen ja tytäryrityksen sijaintivaltio, tytäryritysten nimet ja sijaintivaltiossa harjoitetun
liiketoiminnan luonne;
2) 1 kohdassa tarkoitetun liiketoiminnan tuottojen yhteenlaskettu määrä;
3) 1 kohdassa tarkoitetun liiketoiminnan henkilöstön yhteenlaskettu määrä henkilötyövuosina;
4) liikevoiton tai -tappion yhteenlaskettu määrä ennen veroja;
5) tilikauteen kohdistuvien tuloverojen yhteenlaskettu määrä;
6) vastaanotetun julkisen pääomatuen sekä julkisyhteisöjen antamien lainojen ja takausten yhteenlaskettu
määrä.
Jos luottolaitoksella tai sen omistusyhteisöllä on 2 momentissa tarkoitetussa sijaintivaltiossa vähintään yksi
sivuliike ja yksi tytäryritys tai vähintään kaksi tytäryritystä, 2 momentin 2 ja 4 kohdassa tarkoitetusta
yhteismäärästä on vähennettävä sijaintivaltiossa toimivien konserniyritysten keskinäisistä liiketoimista
aiheutuneet merkittävät tuotot ja kulut.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 57/101Sen lisäksi, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, luottolaitoksen on, jollei vastaavasta velvollisuudesta säädetä
muualla laissa, toimintakertomuksessaan vuosittain ilmoitettava taseen tuottosuhde.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava 2 momentissa tarkoitetut tiedot Euroopan komissiolle viivytyksettä
jokaisesta 8 §:ssä tarkoitetusta luottolaitoksesta.
Tarkemmat määräykset
13 §
Finanssivalvonnan määräystenanto-oikeus
Finanssivalvonta antaa tarkemmat määräykset tämän luvun 4–10 ja 12 §:n täytäntöönpanosta.
11 luku
Luottolaitoksen valvonta (26.3.2021/233)
Taloudellisten toimintaedellytysten seuranta
1 §
Ilmoitusvelvollisuus
Luottolaitoksen on ilmoitettava neljännesvuosittain Finanssivalvonnalle 10 luvun 3 §:ssä säädettyä
lisäpääomavaatimusta koskevat tiedot, jollei tämän luvun 3 §:n 3 momentissa tarkoitetusta tehostetusta
valvonnasta tai 10 §:n 2 kohdassa tarkoitetusta laajennetusta velvollisuudesta antaa tietoja muuta johdu.
Muilta osin velvollisuudesta antaa tietoja säädetään EU:n vakavaraisuusasetuksessa.
2 § (26.3.2021/233)
Valvojan arvio
Finanssivalvonnan on laadittava säännöllisesti arvio luottolaitokseen kohdistuvista riskeistä ja siitä, täyttääkö
luottolaitos 9 ja 10 luvussa ja EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädetyt vaatimukset.
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa valvojan arviossa tulee ottaa huomioon ainakin:
1) luottolaitoksen tekemien kuormituskokeiden tulokset, jos luottolaitos käyttää sisäisiä malleja luottoriskin
tai markkinariskin pääomavaatimuksen laskemiseen;
2) luottolaitoksen keskittymäriskit ja niiden hallinta, vastapuoliriskien maantieteellinen jakauma sekä
mahdollisten hajautusvaikutusten käsittely vakavaraisuuden hallinnassa myös muilta osin kuin mitä EU:n
vakavaraisuusasetuksessa säädetään suuria asiakasriskejä koskevista rajoituksista;
3) luottoriskin vähentämismenetelmien käytöstä aiheutuvan jäännösriskin hallintaa koskevien periaatteiden
riittävyys;
4) arvopaperistetuista eristä johtuvien riskien kattamiseksi tarvittavien omien varojen vähimmäismäärän
riittävyys sekä sellaisten järjestelyjen vaikutus, joiden nojalla luottolaitokselle on mahdollisesti jäänyt
tällaisiin eriin kohdistuvaa välitöntä tai välillistä riskiä;
5) maksuvalmiusriskit ja niiden mittaamista ja hallintaa koskevien periaatteiden sekä rahoituksen
jatkuvuussuunnitelman riittävyys sekä mahdollinen vaikutus rahoitusjärjestelmän vakauteen niissä ET A-
valtioissa, joiden alueella luottolaitos toimii;
6) arvio siitä, onko kaupankäyntivarasto arvostettu riittävän varovasti, jotta luottolaitokselle ei aiheudu
merkittäviä tappioita sen joutuessa nopeasti myymään tai suojaamaan kaupankäyntivarastoon kuuluvia eriä;
7) arvio riskistä, joka aiheutuu riittämättömästä omavaraisuudesta tätä kuvaavien mittareiden sekä
omavaraisuutta koskevien riskien hallintaan liittyvien järjestelyiden ja strategioiden perusteella määritettynä;
8) luottolaitoksen liiketoimintamalli;
9) luottolaitoksen hallintoa koskevat periaatteet ja hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan edellytykset
suoriutua tehtävistään;
10) luottolaitokseen kohdistuva rahoitustaseen korkoriski.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 58/101Valvojan arvion laajuudessa ja arviointitiheydessä on otettava huomioon luottolaitoksen toiminnan laatu,
laajuus ja monimuotoisuus sekä merkittävyys rahoitusmarkkinoiden vakauden kannalta. Arviointi on
kuitenkin tehtävä vähintään vuosittain 3 §:n 2 momentissa tarkoitetuista luottolaitoksista. Finanssivalvonta
voi mukauttaa edellä 2 momentissa säädettyjä arviointikriteerejä ottaen huomioon luottolaitoksen
riskiprofiili. Mukauttamista on sovellettava yhdenmukaisesti riskiprofiililtaan samankaltaisiin
luottolaitoksiin. Finanssivalvonnan on ilmoitettava arviointikriteereistä poikkeamisesta Euroopan
pankkiviranomaiselle luottolaitosdirektiivin 97 artiklan 4 a kohdan toisen alakohdan mukaisesti.
Finanssivalvonnan on valvojan arvion perusteella ryhdyttävä tarvittaessa 6, 6 d tai 10 §:ssä tarkoitettuihin
toimenpiteisiin, taikka edellytettävä luottolaitosta muuttamaan rahoitustaseen korkoriskin arvioimiseen
käytettyjä olettamia Finanssivalvonnan vaatimalla tavalla. Finanssivalvonnalla on velvollisuus ryhtyä näihin
toimenpiteisiin, jos:
1) 9 luvun 15 §:n 1 momentissa tarkoitettu rahoitustaseen pääoman arvonalentuma on yli 15 prosenttia
luottolaitoksen ensisijaisesta pääomasta ja alentuma johtuu odottamattomasta korkojen muutoksesta; tai
2) 9 luvun 15 §:n 1 momentissa tarkoitetut nettokorkotuotot laskevat jyrkästi odottamattoman korkojen
muutoksen vuoksi.
Finanssivalvonta voi jättää ryhtymättä 4 momentissa tarkoitettuihin toimenpiteisiin rahoitustaseen
korkoriskien perusteella, jos se katsoo, että rahoitustaseeseen liittyvien riskien hallinta on riittävällä tasolla
eikä rahoitustaseen korkoriski ole liiallinen.
Edellä 4 momentin 1 ja 2 kohtien arvioimisessa on käytettävä Euroopan komission asetuksella tai päätöksellä
annetuissa teknisissä standardeissa säädettyjä kriteerejä.
3 § (26.3.2021/233)
Valvontaohjelma
Finanssivalvonnan on vähintään vuosittain päätöksellään vahvistettava sen valvonnassa olevien
luottolaitosten valvontaa koskeva ohjelma, josta käy ilmi, millä tavoin ja miten laajasti kutakin luottolaitosta
valvotaan. Ohjelmasta on lisäksi käytävä ilmi ne luottolaitokset, joihin sovelletaan 3 momentissa tarkoitettua
tehostettua valvontaa, sekä luottolaitoksissa ja sen ulkomaisissa sivuliikkeissä ja tytäryrityksissä toteutettavat
tarkastukset.
Finanssivalvonnan on sisällytettävä 1 momentissa tarkoitettuun suunnitelmaan luottolaitokset, joissa
kuormituskokeet tai 2 §:ssä tarkoitettu valvojan arvio ovat paljastaneet merkittäviä uhkia luottolaitoksen
toiminnan jatkuvuudelle tai joissa on rikottu lakia, sekä muut luottolaitokset, jotka Finanssivalvonta katsoo
tarpeelliseksi sisällyttää suunnitelmaan.
Edellä 1 momentissa tehostetulla valvonnalla tarkoitetaan:
1) luottolaitoksen tarkastamista tavanomaista useammin;
2) Finanssivalvonnasta annetun lain 29 §:ssä tarkoitetun asiamiehen asettamista luottolaitokseen tai muun
Finanssivalvonnan edustajan jatkuvaa läsnäoloa luottolaitoksessa;
3) tavanomaista tiheämpää ja yksityiskohtaisempaa säännöllistä raportointia luottolaitoksen taloudellisesta
asemasta;
4) luottolaitoksen strategioiden ja liiketoimintasuunnitelmien arviointia tavanomaista useammin;
5) yksittäisten riskien tai riskialueiden tarkastamista.
4 §
Kuormituskokeet
Finanssivalvonnan on tarvittaessa suoritettava luottolaitoksessa kuormituskokeita 2 §:ssä tarkoitetun arvion
laatimisen tueksi.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 59/1015 §
Sisäisten menetelmien käytön jatkuva valvonta
Finanssivalvonnan on säännöllisesti ja vähintään kolmen vuoden välein tarkastettava, että luottolaitos, joka
on saanut EU:n vakavaraisuusasetuksen mukaisen luvan sisäisten menetelmien käyttöön riskipainotettujen
erien määrän tai omien varojen vähimmäismäärän laskemisessa, täyttää luvan myöntämisen edellytykset ja
että menetelmät ovat muutenkin riittävät ja ajanmukaiset, ottaen erityisesti huomioon mahdolliset muutokset
luottolaitoksen toiminnassa sekä sisäisten menetelmien soveltamisesta 3 momentissa tarkoitettuun
viiteportfolioon saatujen tulosten poikkeama muiden luottolaitosten vastaavista tuloksista.
Jos tässä pykälässä tarkoitetut sisäiset menetelmät eivät täytä EU:n vakavaraisuusasetuksen vaatimuksia,
eivät riittävästi kata luottolaitoksen riskejä tai 3 momentin mukaisesti laskettu pääomavaatimus poikkeaa
perusteettomasti merkittävällä tavalla muiden luottolaitosten vastaavalla tavalla lasketuista
pääomavaatimuksista, Finanssivalvonta voi vaatia luottolaitosta tekemään menetelmiin tarvittavat muutokset
tai peruuttaa myöntämänsä luvan, jos luottolaitos ei ole Finanssivalvonnan asettamassa määräajassa tehnyt
menetelmiin tarvittavia muutoksia. Finanssivalvonnan on soveltaessaan tätä pykälää otettava huomioon
Euroopan pankkiviranomaisen tekemät selvitykset, jotka koskevat sisäisten menetelmien käytön
yhtenäistämistä, sekä sisäisten menetelmien käytölle asetetut tavoitteet.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun luottolaitoksen on vähintään vuosittain laskettava luottolaitoksen käyttämän
sisäisen menetelmän mukainen pääomavaatimus Euroopan pankkiviranomaisen määrittelemälle
viiteportfoliolle. Tämän pykälän mukaisten laskelmien tulokset ja laskelmissa noudatetut menetelmät on
ilmoitettava Finanssivalvonnalle ja Euroopan pankkiviranomaiselle niiden määräämällä tavalla.
Mitä tässä pykälässä säädetään, ei sovelleta operatiivisen riskin kattamiseksi vaadittavan omien varojen
vähimmäismäärän laskemiseen.
5 a § (19.12.2014/1199)
Varhaisen puuttumisen yleiset edellytykset
Finanssivalvonta voi 6, 9, 10 ja 10 a §:ssä säädetyin edellytyksin ryhtyä mainittujen pykälien mukaisiin
valvontatoimiin, jos:
1) Finanssivalvonnalla on 4 §:n mukaisen kuormituskokeen perusteella tai muuten painavia syitä olettaa, että
luottolaitos ei seuraavan kahdentoista kuukauden aikana todennäköisesti kykene täyttämään
toimilupaedellytyksiä tai suoriutumaan velvoitteistaan; tai
2) luottolaitos tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluva yritys muuten rikkoo tässä laissa tai
EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädettyjä velvollisuuksiaan.
Finanssivalvonta voi myös ryhtyä 1 momentissa tarkoitettuihin valvontatoimiin, jos luottolaitos on
ilmoittanut tarvitsevansa kriisinratkaisulain 4 luvun 1 §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettua
poikkeuksellista julkista tukea tai jos luottolaitos ei täytä mainitun lain 8 luvun 7 a §:n 4 momentin tai 7 e §:n
mukaisesti vahvistettua omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevaa vähimmäisvaatimusta.
(26.3.2021/233)
Luottolaitoksen tai sen emoyrityksen on viipymättä ilmoitettava Finanssivalvonnalle ja
Rahoitusvakausvirastolle 1 momentin 1 kohdassa ja 2 momentissa säädettyjen varhaisen puuttumisen
edellytysten täyttymisestä.
Finanssivalvonnan on ilmoitettava 3 momentissa tarkoitettujen edellytysten täyttymisestä
Rahoitusvakausvirastolle, valtiovarainministeriölle, Suomen Pankille ja talletussuojarahastolle kuten 3
momentissa säädetään. Finanssivalvonnan on lisäksi ilmoitettava virastolle valvontatoimista, joihin se 6, 9,
10 tai 10 a §:n nojalla ryhtyy .
Mitä 4 momentissa säädetään, sovelletaan myös sellaisen ET A-valtion 4 momentissa tarkoitettua
viranomaista vastaavaan viranomaiseen ja talletussuojarahastoon, jossa luottolaitoksella on ryhmän
emoyritys tai emoyrityksen tytäryritys taikka luottolaitoksen tai sen ryhmään kuuluvan toisen luottolaitoksen
sivuliike, sekä jos tällaisessa toisessa ET A-valtiossa makrovakauden valvonnasta vastaa muu kuin edellä
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 60/101mainittu viranomainen, tällaiseen muuhun toisen ET A-valvontaviranomaiseen, jos tietojen vastaanottajaa
sitoo tätä lakia vastaava salassapitovelvollisuus.
5 b § (26.3.2021/233)
Rahanpesun tai terrorismin rahoittamisen epäily tai kohonnut riski
Jos Finanssivalvonnalla on valvojan arvion pohjalta perusteltua syytä epäillä, että luottolaitoksessa on
tapahtunut tai yritetty rahanpesua tai terrorismin rahoittamista tai että luottolaitokseen kohdistuu kohonnut
tällainen riski, Finanssivalvonnan on tehtävä tätä koskeva ilmoitus Euroopan pankkiviranomaiselle.
Kohonneesta rahanpesun tai terrorismin rahoittamisen riskistä on toimitettava Euroopan
pankkiviranomaiselle myös riskiarvio.
Edellä 1 momentissa todetuissa tilanteissa Finanssivalvonnan on ryhdyttävä niihin tämän luvun 6, 6 d ja 10
§:ssä sekä Finanssivalvonnasta annetussa laissa säädettyihin toimenpiteisiin, joihin havainto antaa aihetta.
6 § (26.3.2021/233)
Harkinnanvarainen lisäpääomavaatimus
Finanssivalvonnan on 6 a §:ssä säädettyjen edellytysten täyttyessä asetettava luottolaitokselle tarvittava
lisävaatimus luottolaitoksen omien varojen vähimmäismäärälle EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädettyjen
omien varojen vaatimuksen lisäksi ( harkinnanvarainen lisäpääomavaatimus ). Harkinnanvarainen
lisäpääomavaatimus on asetettava 2 §:ssä tarkoitetun valvojan arvion, 5 §:ssä tarkoitetun sisäisten
menetelmien tarkastuksen tai etukäteen vahvistetuin perustein laaditun muun arvion pohjalta.
Finanssivalvonta voi asettaa harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen omien varojen lisävaatimuksena,
vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksena tai molempina.
Finanssivalvonta voi asettaa harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen konsolidoidun valvonnan kohteena
olevalle luottolaitokselle sen konsolidoidun taloudellisen aseman perusteella.
Finanssivalvonta saa asettaa harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen enintään kolmeksi vuodeksi
kerrallaan.
Finanssivalvonnan on annettava Rahoitusvakausvirastolle tiedoksi harkinnanvaraiseen
lisäpääomavaatimukseen liittyvä asettamispäätös.
6 a § (26.3.2021/233)
Harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen asettamisen edellytykset
Finanssivalvonnan on asetettava harkinnanvarainen lisäpääomavaatimus, jos:
1) luottolaitoksen toimintaan kohdistuu sellaisia riskejä tai riskitekijöitä, joiden kattamiseksi luottolaitoksen
omien varojen vaatimus on riittämätön 6 b §:ssä tarkoitetulla tavalla;
2) luottolaitoksen arvio oman pääoman riittävyydestä ei täytä sille asetettuja edellytyksiä ja on
todennäköistä, että muut Finanssivalvonnan käytössä olevat valvonnalliset toimenpiteet tilanteen
korjaamiseksi kohtuullisessa ajassa ovat riittämättömät;
3) luottolaitoksen hallinto- ja ohjausjärjestelmät, riskienhallintajärjestelmä, palkitsemisjärjestelmä tai suurten
asiakasriskien hallinnointia koskevat menetelmät eivät täytä niille asetettuja vaatimuksia ja on todennäköistä,
että Finanssivalvonnan käytössä olevat muut valvonnalliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi
kohtuullisessa ajassa ovat riittämättömät;
4) luottolaitoksen kaupankäyntivarasto ei ole arvostettu 2 §:n 2 momentin 6 kohdan edellyttämällä tavalla;
5) 5 §:ssä tarkoitetun tarkastuksen perusteella havaitaan, että sisäiset menetelmät eivät täytä niille asetettuja
edellytyksiä;
6) luottolaitos jättää toistuvasti noudattamatta 6 d §:n mukaista suositusta ohjeellisen lisäpääoman
kartuttamiseksi tai ylläpitämiseksi; tai
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 61/1017) Finanssivalvonta katsoo, että muulla kuin 1–6 kohdassa tarkoitetulla olennaisella perusteella
harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen asettaminen on perusteltua.
Finanssivalvonta saa asettaa harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen ainoastaan sellaisten riskien
kattamiseksi, joita yksittäisen luottolaitoksen toiminnassa aiheutuu. Tällaisena riskinä pidetään myös talous-
ja markkinakehityksen vaikutusta yksittäisen luottolaitoksen riskiprofiiliin.
6 b § (26.3.2021/233)
Omien varojen riittämättömyyden arviointi harkinnanvaraista lisäpääomavaatimusta asetettaessa 
Luottolaitoksen omien varojen vaatimusta on pidettävä riittämättömänä 6 a §:n 1 momentin 1 kohdassa
tarkoitetulla tavalla, jos Finanssivalvonta arvioi, että:
1) se ei riittävällä tavalla kata niitä riskejä ja riskitekijöitä, joista säädetään EU:n vakavaraisuusasetuksen
kolmannessa, neljännessä ja seitsemännessä osassa sekä yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä
ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä
direktiivien 2009/65/EY , 2009/138/EY ja 201 1/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o
648/2012 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2402 2 luvussa;
tai
2) jotain olennaista riskiä tai riskitekijää ei ole lainkaan katettu.
Finanssivalvonnan on omien varojen vaatimuksen riittävyyttä arvioidessaan otettava huomioon oma arvionsa
luottolaitoksen sisäisen pääoman riittävyyttä koskevasta arviosta.
6 c § (26.3.2021/233)
Harkinnanvaraisen lisäpääomavaatimuksen kattaminen
Luottolaitoksen on katettava harkinnanvarainen lisäpääomavaatimus siten, että lisäpääomavaatimuksesta
vähintään kolme neljäsosaa on oltava ensisijaista pääomaa, josta vähintään kolme neljäsosaa on oltava
ydinpääomaa.
Finanssivalvonta voi määrätä ensisijaisen pääoman ja ydinpääoman osuudet 1 momentissa säädettyä
korkeampina, jos se on tarpeen ottaen huomioon myös kyseisen luottolaitoksen erityiset olosuhteet.
Jos harkinnanvarainen lisäpääomavaatimus on asetettu vähimmäisomavaraisuusasteen lisävaatimuksena,
luottolaitoksen on katettava harkinnanvarainen lisäpääomavaatimus ensisijaisella pääomalla.
6 d § (26.3.2021/233)
Ohjeellinen lisäpääoma
Arvioituaan 9 luvun 1 §:n mukaisesti luottolaitoksen sisäisen pääoman riittävyyttä Finanssivalvonnan on
tarvittaessa annettava luottolaitokselle suositus omien varojen tarpeeksi, joka ylittää tässä laissa ja EU:n
vakavaraisuusasetuksessa asetetut pääomavaatimukset ( ohjeellinen lisäpääoma ).
Ohjeelliseen lisäpääomaan liittyvä suositus on annettava sellaisten luottolaitoskohtaisten riskien perusteella,
jotka eivät jo tule riittävästi katetuksi 6 §:ssä tarkoitetusta harkinnanvaraisesta lisäpääomavaatimuksesta.
Finanssivalvonta voi antaa ohjeellista lisäpääomaa koskevan suosituksen konsolidoidun valvonnan kohteena
olevalle luottolaitokselle sen konsolidoidun taloudellisen aseman perusteella.
Finanssivalvonnan on annettava Rahoitusvakausvirastolle tiedoksi ohjeelliseen lisäpääomaan liittyvä
suositus.
7 § (26.3.2021/233)
7 § on kumottu L:lla 26.3.2021/233 .
8 §
Omien varojen määrästä johtuvat varojenjaon rajoitukset (26.3.2021/233)
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 62/101Jos luottolaitoksen omien varojen tai konsolidoitujen omien varojen määrä alittaa EU:n
vakavaraisuusasetuksessa tai tämän luvun 6 §:ssä tarkoitetun pääomavaatimuksen, luottolaitos ei saa
toteuttaa 10 luvun 10 §:n 6 momentin mukaista varojenjakoa, ellei Finanssivalvonta erityisestä syystä
määräajaksi myönnä poikkeusta. (26.3.2021/233)
Luottolaitoksen konsolidointiryhmään kuuluvan osakeyhtiömuotoisen rahoituslaitoksen osakkeenomistajan
oikeudesta osinkoon sovelletaan 1 momentin estämättä osakeyhtiölain 13 luvun 7 §:ää.
Jos luottolaitos on rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettu rahoitus- ja
vakuutusryhmittymän osakasyritys tai tällaisen ryhmittymän emoyrityksen tytäryritys ja ryhmittymän omien
varojen määrä vähenee alle mainitun lain 19 §:ssä säädetyn vähimmäismäärän, luottolaitokseen ja sen
konsolidointiryhmään kuuluvaan yritykseen sovelletaan tämän pykälän 1 ja 2 momenttia. Finanssivalvonnan
on ennen 1 momentissa tarkoitetun päätöksen tekemistä pyydettävä siitä lausunto muilta mainitussa laissa
tarkoitetuilta keskeisiltä valvontaviranomaisilta.
Voittovarojen käytön rajoituksista luottolaitoksen omien varojen määrän alittaessa 10 luvun 3 §:ssä säädetyt
vaatimukset säädetään mainitun luvun 10 §:ssä.
9 §
Maksuvalmiutta koskevat lisävaatimukset
Sen lisäksi, mitä EU:n vakavaraisuusasetuksessa säädetään, Finanssivalvonnan on asetettava luottolaitokselle
sen maksuvalmiutta koskevat tarvittavat laadulliset ja määrälliset vaatimukset, jos Finanssivalvonta katsoo
vaatimusten asettamisen olevan 2 §:ssä tarkoitetun arvion perusteella maksuvalmiusriskien kattamiseksi
välttämätöntä. (29.3.2019/394)
Vaatimus voidaan asettaa enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, Finanssivalvonta voi asettaa 1 momentissa säädetyin edellytyksin
konsolidoidun valvonnan kohteena olevalle luottolaitokselle sen konsolidoidun taloudellisen aseman
perusteella konsolidoidun maksuvalmiusvaatimuksen.
Finanssivalvonnan on tätä pykälää soveltaessaan otettava huomioon luottolaitoksen sisäisen
maksuvalmiuden hallintaprosessin laadullinen riittävyys sekä hallinto-, ohjaus- ja riskinhallintajärjestelmien
yleinen riittävyys. (26.3.2021/233)
10 § (19.12.2014/1199)
Finanssivalvonnan muu erityinen toimivalta vakavaraisuuden ja maksuvalmiuden valvonnassa
Jos luottolaitoksen omien varojen tai maksuvalmiuden riittävyyttä suhteessa kokonaisriskiin ei voida muulla
tarkoituksenmukaisella tavalla varmistaa, Finanssivalvonta voi sen lisäksi, mitä 6, 6 d, 8 ja 9 §:ssä ja
Finanssivalvonnasta annetussa laissa säädetään: (26.3.2021/233)
1) rajoittaa luottolaitoksen ja sen konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen muuttuvien palkkioiden sekä
sopimukseen perustuvien eläkkeiden yhteenlaskettua määrää suhteessa tilikauden voittoon; (26.3.2021/233)
2) vaatia luottolaitosta toimittamaan säännöllisesti EU:n vakavaraisuusasetuksessa ja tässä laissa tarkoitettuja
tietoja luottolaitoksen taloudellisesta asemasta laajemmin ja useammin kuin niissä vaaditaan, mutta ei
kuitenkaan siltä osin kuin luottolaitos on jo muutoin velvollinen toimittamaan samat tiedot; (26.3.2021/233)
3) asettaa laadullisia vaatimuksia luottolaitoksen maksuvalmiuden hallinnalle sekä määrällisiä vaatimuksia
luottolaitoksen maksuvalmiudelle niiden tietojen perusteella, jotka luottolaitos on EU:n
vakavaraisuusasetuksen nojalla tai muuten velvollinen ilmoittamaan säännöllisesti Finanssivalvonnalle;
4) vaatia luottolaitosta julkistamaan säännöllisesti sen taloudellista asemaa koskevia muita kuin EU:n
vakavaraisuusasetuksessa tarkoitettuja tietoja tai julkistamaan niitä useammin kuin mainitussa asetuksessa
vaaditaan;
5) velvoittaa luottolaitoksen määräajassa esittämään arvion syistä, joiden vuoksi luottolaitos ei täytä tai
todennäköisesti seuraavan kahdentoista kuukauden aikana täytä sen toiminnalle asetettuja vaatimuksia; jos 8
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 63/101a luvussa tarkoitetun elvytyssuunnitelman mukaiset toimenpiteet eivät Finanssivalvonnan käsityksen mukaan
ole riittäviä vaatimusten täyttämiseksi kohtuullisessa ajassa, Finanssivalvonta voi velvoittaa luottolaitoksen
esittämään erillisen suunnitelman vaatimusten täyttämiseksi suunnitelmasta ilmenevässä määräajassa;
6) velvoittaa luottolaitoksen kutsumaan koolle yhtiökokouksen tai sitä vastaavan luottolaitoksessa ylintä
päätösvaltaa käyttävän hallintoelimen kokouksen käsittelemään yhtä tai useampaa Finanssivalvonnan
määräämää asiaa tai, jos luottolaitos ei ole Finanssivalvonnan määräämässä ajassa ryhtynyt tarvittaviin
toimenpiteisiin kokouksen koolle kutsumiseksi, kutsua kokouksen koolle käsittelemään yhtä tai useampaa
Finanssivalvonnan määräämää asiaa noudattaen muuten, mitä laissa ja luottolaitoksen yhtiöjärjestyksessä tai
säännöissä on säädetty ylimääräisen kokouksen koollekutsumisesta;
7) velvoittaa luottolaitoksen tekemään suunnitelman velkojensa uudelleenjärjestelystä Finanssivalvonnan
määräämällä tavalla;
8) velvoittaa luottolaitoksen muuttamaan strategiaansa taikka oikeudellista tai hallinnollista rakennettaan
Finanssivalvonnan määräämällä tavalla;
9) asettaa luottolaitokseen Finanssivalvonnasta annetun lain 29 §:ssä tarkoitetun asiamiehen;
10) velvoittaa luottolaitoksen ryhtymään sen elvytyssuunnitelman mukaisiin muihin toimiin;
11) velvoittaa luottolaitoksen ryhtymään tarvittaviin kriisinratkaisulain 5 luvun mukaisiin toimiin
luottolaitoksen varojen ja velkojen arvostamiseksi; (26.3.2021/233)
12) velvoittaa luottolaitos toimittamaan suunnitelma siitä, millä tavalla se korjaa tässä laissa tai EU:n
vakavaraisuusasetuksessa säädettyjen vaatimusten noudattamisessa havaitut puutteet; (26.3.2021/233)
13) velvoittaa luottolaitos soveltamaan erityistä taseen varojen käsittelyä omien varojen vaatimusten osalta;
(26.3.2021/233)
14) edellyttää luottolaitoksen vahvistavan omia varojaan rajoittamalla varojenjakoa. (26.3.2021/233)
Mitä tässä pykälässä säädetään luottolaitoksen taloudelliselle asemalle sekä sitä koskevien tietojen
ilmoittamiselle ja julkistamiselle asetetuista vaatimuksista, sovelletaan myös luottolaitoksen konsolidoidulle
taloudelliselle asemalle sekä sitä koskevien tietojen ilmoittamiselle ja julkistamiselle asetettuihin
vaatimuksiin.
Finanssivalvonnan on asetettava luottolaitokselle määräaika, jonka kuluessa luottolaitoksen on suoritettava
Finanssivalvonnan tämän pykälän nojalla määräämät toimenpiteet.
10 a § (19.12.2014/1199)
Luottolaitoksen asettaminen erityishallintoon
Jos Finanssivalvonta on rajoittanut luottolaitoksen johdon toimintaa Finanssivalvonnasta annetun lain 29 §:n
nojalla, Finanssivalvonta voi 5 a §:ssä säädettyjen edellytysten täyttyessä asettaa enintään vuodeksi
kerrallaan yhden tai useamman Finanssivalvonnasta annetun lain 29 §:ssä tarkoitetun asiamiehen käyttämään
johdolle kuuluvaa toimivaltaa, jos se on tarpeen luottolaitoksen toiminnan turvaamiseksi. Asiamiehen on
toiminnassaan noudatettava Finanssivalvonnan ohjeita.
Finanssivalvonnan on yksilöitävä, miltä osin asiamies käyttää luottolaitoksen johdolle kuuluvaa toimivaltaa,
ja julkistettava asiamiehen nimi ja asiamiehellä luottolaitoksessa oleva toimivalta sekä ilmoitettava
rekisteröitäväksi asiamiehen henkilötiedot ja toimivalta noudattaen, mitä sen henkilötietojen rekisteröinnistä
on säädetty , jolle kuuluvaa toimivaltaa asiamies käyttää.
Finanssivalvonta voi milloin tahansa päättää asiamiehen toimivallan lakkauttamisesta.
10 b § (19.12.2014/1199)
Valvontatoimia koskeva kuulemis- ja ilmoitusvelvollisuus
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 64/101Jos Finanssivalvonta vastaa sellaisen luottolaitoksen konsolidoidusta valvonnasta, jonka
konsolidointiryhmään kuuluu yksi tai useampi ulkomainen ET A-luottolaitos, Finanssivalvonnan on ennen
ryhtymistä 6, 8–10 tai 10 a §:ssä tarkoitettuun valvontatoimeen kuultava asiasta luottolaitoksen toisessa
jäsenvaltiossa sijaitsevan tytärluottolaitoksen valvonnasta vastaavaa viranomaista ja ilmoitettava asiasta
Euroopan pankkiviranomaiselle.
Jos Finanssivalvonta vastaa sellaisen luottolaitoksen valvonnasta, joka on toisessa ET A-valtiossa olevan
omistusyhteisön tai luottolaitoksen tytäryritys, Finanssivalvonnan on ennen ryhtymistä 1 momentissa
tarkoitettuun valvontatoimeen kuultava asiasta konsolidoidusta valvonnasta vastaavaa ulkomaista ET A-
valvontaviranomaista.
Finanssivalvonnan on saatuaan toiselta ET A-valvontaviranomaiselta ilmoituksen 1 momentissa tarkoitettua
valvontatointa vastaavasta suomalaisen luottolaitoksen toisessa ET A-valtiossa olevaan tytärluottolaitokseen
kohdistuvasta valvontatoimesta, arvioitava valvontatoimen vaikutusta luottolaitoksen muihin tytäryrityksiin
ja ilmoitettava arviointinsa tällaisen tytäryritysten valvonnasta vastaavalle ET A-valvontaviranomaiselle
viimeistään kolmen päivän kuluttua ilmoituksen vastaanottamisesta.
11 § (26.3.2021/233)
11 § on kumottu L:lla 26.3.2021/233 .
Valvonnan julkisuus ja yhteistyö valvonnassa
12 §
Valvontaperiaatteiden ja sovellettavien säännösten julkistaminen
Finanssivalvonnan on:
1) julkistettava 2 §:ssä tarkoitetun valvojan arvion tekemistä koskevat yleiset periaatteet ja menetelmät sekä
kuvaus siitä, millä tavalla arviointia suhteutetaan luottolaitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja
monimuotoisuuteen; (26.3.2021/233)
2) pidettävä yleisön saatavilla tiedot 10 luvun ja tämän luvun säännöksistä sekä niiden nojalla annetuista
säädöksistä ja määräyksistä sekä siitä, mitä Euroopan unionin lainsäädännön mukaisia sääntely- ja
soveltamisvaihtoehtoja Suomessa sovelletaan;
3) pidettävä yleisön saatavilla tilastotietoja 10 luvun ja tämän luvun sekä niiden nojalla annettujen säädösten
ja määräysten soveltamisesta.
13 § (26.3.2021/233)
Valvonta-arvioita koskeva yhteinen päätöksenteko konsolidointiryhmässä
Jos Finanssivalvonta vastaa sellaisen luottolaitoksen konsolidoidusta valvonnasta, jonka
konsolidointiryhmään kuuluu yksi tai useampi ulkomainen ET A-luottolaitos, Finanssivalvonnan on pyrittävä
yhdessä tällaisen ulkomaisen ET A-luottolaitoksen kotivaltion valvontaviranomaisen kanssa saamaan aikaan
yhteisymmärrys 2, 3, 6, 6 d ja 9 §:n soveltamisesta luottolaitoksen konsolidoidun vakavaraisuuden
hallintaan. Finanssivalvonnan on pyydettävä asiasta lausunto Euroopan pankkiviranomaiselta, jos joku tässä
momentissa tarkoitetuista viranomaisista sitä pyytää.
Jos yhteisymmärrystä ei ole saavutettu neljän kuukauden kuluessa siitä, kun Finanssivalvonta on laatinut 2
§:n 1 momentissa tarkoitetun arvion ja antanut sen tiedoksi tämän pykälän 4 momentissa tarkoitetuille
viranomaisille, Finanssivalvonta voi yksin päättää 1 momentissa tarkoitettujen pykälien soveltamisesta
luottolaitoksen konsolidoidun vakavaraisuuden hallintaan. Finanssivalvonnan on annettava 2 §:ssä tarkoitettu
arvio ja 3, 6, 6 d ja 9 §:n nojalla tehty päätös viivytyksettä tiedoksi 4 momentissa tarkoitetuille
viranomaisille. Jos Finanssivalvonta tai jokin mainitussa momentissa tarkoitetuista muista toimivaltaisista
viranomaisista on kuitenkin ennen tässä momentissa säädetyn neljän kuukauden määräajan päättymistä
saattanut asian Euroopan pankkiviranomaisen käsiteltäväksi siten kuin Euroopan pankkivalvonta-asetuksen
19 artiklassa säädetään, Finanssivalvonnan on odotettava Euroopan pankkiviranomaisen ratkaisua ja
toimittava sen mukaisesti.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 65/101Jos ulkomainen ET A-valvontaviranomainen vastaa sellaisen luottolaitoksen konsolidoidusta valvonnasta,
jonka konsolidointiryhmään kuuluu suomalainen luottolaitos, Finanssivalvonnan on ennen 2 §:ssä tarkoitetun
arvion tai 3, 6, 6 d taikka 9 §:ssä tarkoitetun päätöksen tekemistä kuultava edellä tarkoitettua ulkomaista
ETA-valvontaviranomaista. Jos kuitenkin Finanssivalvonta tai joku muu konsolidointiryhmään kuuluvan
yrityksen valvonnasta vastaava toimivaltainen viranomainen on saattanut asian Euroopan
pankkiviranomaisen käsiteltäväksi siten kuin Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklassa säädetään,
Finanssivalvonnan on odotettava Euroopan pankkiviranomaisen ratkaisua ja toimittava sen mukaisesti.
Edellä 1 ja 3 momentissa tarkoitettu arvio tai päätös on tehtävä vuosittain uudelleen noudattaen, mitä edellä
tässä pykälässä säädetään, taikka erityisestä syystä useamminkin, jos edellä tässä pykälässä tarkoitettu
ulkomainen ET A-valvontaviranomainen sitä pyytää.
Jos Euroopan pankkiviranomaiselta on pyydetty lausunto 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa tai 3
momenttia sovellettaessa, Finanssivalvonnan on otettava lausunto huomioon päätöksessään ja, jos päätös
poikkeaa merkittävästi lausunnosta, perusteltava poikkeaminen.
13 a § (19.12.2014/1199)
Varhaisen puuttumisen toimia koskeva yhteinen päätöksenteko konsolidointiryhmässä
Jos Finanssivalvonta vastaa sellaisen luottolaitoksen konsolidoidusta valvonnasta, jonka
konsolidointiryhmään kuuluu yksi tai useampi ulkomainen ET A-luottolaitos, Finanssivalvonnan on pyrittävä
yhdessä tällaisen ulkomaisen ET A-luottolaitoksen kotivaltion valvontaviranomaisen kanssa saamaan aikaan
yhteisymmärrys 5 a §:n soveltamisesta luottolaitoksen emoyritykseen. Finanssivalvonnan on pyydettävä
asiasta lausunto Euroopan pankkiviranomaiselta, jos joku tässä momentissa tarkoitetuista viranomaisista sitä
pyytää.
Jos yhteisymmärrystä 5 a §:n soveltamisesta ei ole saavutettu viiden päivän kuluessa siitä, kun
Finanssivalvonta on antanut päätöksen tiedoksi 10 b §:n 1 momentissa tarkoitetuille viranomaisille,
Finanssivalvonta voi yksin päättää 5 a §:n soveltamisesta konsolidointiryhmän emoyritykseen.
Finanssivalvonnan on annettava päätös viivytyksettä tiedoksi edellä tässä momentissa tarkoitetuille
viranomaisille. Jos Finanssivalvonta tai jokin tässä momentissa tarkoitetuista muista toimivaltaisista
viranomaisista on ennen edellä mainitun määräajan päättymistä saattanut asian Euroopan
pankkiviranomaisen käsiteltäväksi Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti,
Finanssivalvonnan on lykättävä omaa päätöstään, odotettava Euroopan pankkiviranomaisen tekemää
päätöstä ja tehtävä oma päätöksensä Euroopan pankkiviranomaisen tekemän päätöksen mukaisesti.
Jos ulkomainen ET A-valvontaviranomainen vastaa sellaisen luottolaitoksen konsolidoidusta valvonnasta,
jonka konsolidointiryhmään kuuluu suomalainen luottolaitos, Finanssivalvonnan on ennen 1 momentissa
tarkoitettua luottolaitosta koskevan päätöksen tekemistä kuultava edellä tarkoitettua ulkomaista ET A-
valvontaviranomaista. Jos Finanssivalvonta tai joku muu konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen
valvonnasta vastaava toimivaltainen viranomainen on saattanut asian Euroopan pankkiviranomaisen
käsiteltäväksi Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 19 artiklan mukaisesti, Finanssivalvonnan on lykättävä
omaa päätöstään, odotettava Euroopan pankkiviranomaisen tekemää päätöstä ja tehtävä oma päätöksensä
Euroopan pankkiviranomaisen tekemän päätöksen mukaisesti.
13 b § (19.12.2014/1199)
Varhaisen puuttumisen vaikutus eräisiin sopimusehtoihin
Edellä 5 a §:ssä tarkoitettuihin valvontatoimiin sovelletaan, mitä kriisinratkaisulain 12 luvun 7 §:ssä
säädetään kriisinratkaisutoimien vaikutuksesta siinä tarkoitettuihin sopimusehtoihin.
14 §
Tietojenvaihto kriisitilanteissa
Jos Finanssivalvonta vastaa sellaisen luottolaitoksen konsolidoidusta valvonnasta, jonka
konsolidointiryhmään kuuluu yksi tai useampi toisessa ET A-valtiossa säännelty yritys, Finanssivalvonnan on
viivytyksettä ilmoitettava Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 18 artiklassa tarkoitetusta ja siihen
rinnastettavasta kriisitilanteesta Finanssivalvonnasta annetun lain 71 §:n 1 momentin 3 ja 1 1 kohdassa
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 66/101tarkoitetulle tällaisen toisen ET A-valtion viranomaiselle hallussaan olevat näiden viranomaisten tehtävien
hoitamiseksi tarvittavat tiedot.
Edellä 1 momentissa säännellyllä yrityksellä tarkoitetaan toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saanutta yritystä,
joka vastaa tässä laissa tarkoitettua luottolaitosta, sijoituspalvelulaissa tarkoitettua sijoituspalveluyritystä,
sijoitusrahastolaissa tarkoitettua rahastoyhtiötä, vaihtoehtorahastojen hoitajista annetussa laissa tarkoitettua
vaihtoehtorahastojen hoitajaa, vakuutusyhtiölaissa tarkoitettua vakuutusyhtiötä tai maksulaitoslaissa
tarkoitettua maksulaitosta.
15 §
Konsolidoitua valvontaa koskevien tehtävien siirtäminen toiselle valvontaviranomaiselle
Finanssivalvonta voi tehdä yhden tai useamman muun ET A-valtion valvontaviranomaisen kanssa
sopimuksen siitä, että konsolidoidusta valvonnasta vastaavana valvontaviranomaisena toimii toinen ET A-
valtion valvontaviranomainen ja että konsolidoituun valvontaan sovelletaan kyseisen valtion lakia. Tässä
momentissa tarkoitettu sopimus voidaan tehdä, jos konsolidointiryhmän emoyritys ei ole suomalainen
luottolaitos.
Finanssivalvonta voi tehdä yhden tai useamman ET A-valtion valvontaviranomaisen kanssa sopimuksen siitä,
että Finanssivalvonta toimii konsolidoidusta valvonnasta vastaavana valvontaviranomaisena muussa kuin 1
luvun 16 §:ssä tarkoitetussa konsolidointiryhmässä ja että konsolidoituun valvontaan sovelletaan Suomen
lakia. Tässä momentissa tarkoitettu sopimus voidaan tehdä, jos konsolidointiryhmään kuuluu vähintään yksi
suomalainen luottolaitos.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettu sopimus voidaan tehdä, jos siihen on konsolidoidun valvonnan
tehokkaan järjestämisen edellyttämä painava syy . Finanssivalvonnan on laadittava sopimuksesta kirjallinen
valvontapöytäkirja, joka on kaikkien 1 tai 2 momentissa tarkoitettuun konsolidointiryhmään kuuluvien
luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten valvonnasta vastaavien viranomaisten allekirjoitettava.
Finanssivalvonnan on annettava valvontapöytäkirja tiedoksi tällaisen konsolidointiryhmän emoyritykselle,
Euroopan komissiolle ja Euroopan pankkiviranomaiselle.
Tarkemmat määräykset
16 §
Finanssivalvonnan määräystenantovaltuus
Finanssivalvonta antaa luottolaitosdirektiivin ja EU:n vakavaraisuusasetuksen täytäntöönpanon edellyttämät
tarkemmat määräykset 9 ja 10 luvussa tarkoitetuista luottolaitostoiminnan taloudellisista edellytyksistä ja
niiden valvonnan edellyttämästä säännöllisestä tietojenantamisvelvollisuudesta.
12 luku
Tilinpäätös, puolivuosikatsaus ja tilintarkastus (28.12.2017/1073)
1 §
Tilinpäätöksen laadintaan sovellettavat säännökset
Luottolaitoksen tilinpäätös laaditaan ja julkistetaan tämän luvun säännösten ja niiden nojalla annetun
valtiovarainministeriön asetuksen ja Finanssivalvonnan määräysten mukaisesti. Luottolaitoksiin sovelletaan
lisäksi kirjanpitolakia ja sen nojalla annettuja säännöksiä siltä osin kuin tässä laissa tai sen nojalla annetuissa
valtiovarainministeriön asetuksissa taikka muualla laissa ei toisin säädetä. Liikepankkiin ja muuhun
osakeyhtiömuotoiseen luottolaitokseen sovelletaan lisäksi osakeyhtiölain ja osuuspankkiin sekä muuhun
osuuskuntamuotoiseen luottolaitokseen osuuskuntalain tilinpäätöstä koskevia säännöksiä siltä osin kuin
jäljempänä ei toisin säädetä. Osakeyhtiölain 8 luvun 1 1 §:ää ja osuuskuntalain 8 luvun 1 1 §:ää ei sovelleta
luottolaitokseen. Mitä tässä luvussa säädetään tilinpäätöksestä, sovelletaan kokonaisuuteen, joka käsittää
tilinpäätökseen kuuluvat ja siihen liitetyt asiakirjat, jollei jäljempänä erikseen toisin säädetä.
Kirjanpitolain 1 luvun 4 §:n 1 momenttia tilikaudesta, 3 luvun 1 §:n 1 momentin 3 kohtaa rahoituslaskelman
laatimisvelvollisuuden rajoittamisesta ja 3 momenttia toimintakertomuksen laatimisvelvollisuuden
rajoittamisesta, 1 a §:ää toimintakertomuksen sisällöstä ja 6 §:ää tilinpäätöksen laatimisajasta, 4 luvun 1 §:ää
liikevaihdon määritelmästä, 3 §:ää pysyvien ja vaihtuvien vastaavien määritelmästä ja 4 §:ää vaihto- ja
rahoitusomaisuuden määritelmästä sekä 5 luvun 2 §:ää saamisten, rahoitusvarojen ja velkojen taseeseen
merkitsemisestä, 2 a §:ää rahoitusvälineiden merkitsemisestä käypään arvoon sekä käyvän arvon rahastosta,
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 67/1014 §:ää tulon kirjaamisesta tuotoksi valmistusasteen perusteella ja 6 §:ää vaihto-omaisuuden hankintamenon
jaksottamisesta ei sovelleta luottolaitoksen tilinpäätöksen laatimiseen. Siihen ei myöskään sovelleta
osakeyhtiölain omaa pääomaa, tilinpäätöstä, toimintakertomusta ja konsernia koskevan 8 luvun 1 §:n 1
momenttia, 3 eikä 4 §:ää, 5 §:n 3 momentin 2 kohtaa eikä 6 §:ää eikä osuuskuntalain omaa pääomaa,
tilinpäätöstä, toimintakertomusta ja konsernia koskevan 8 luvun 1 §:n 1 momenttia, 3 eikä 4 §:ää, 5 §:n 3
momentin 3 kohtaa eikä 6 §:ää. (30.12.2015/1624)
Kirjanpitolain 6 luvun 1 §:n 3–6 momenttia konsernitilinpäätöksen laatimisvelvollisuutta koskevista
poikkeuksista ja 2 §:n 3 momenttia konsernin toimintakertomuksesta, osakeyhtiölain 8 luvun 9 §:n 1
momenttia sekä osuuskuntalain 8 luvun 9 §:n 1 momenttia ei sovelleta luottolaitoksen konsernitilinpäätöksen
laatimiseen. (30.12.2015/1624)
Kirjanpitolain 3 luvun 9 ja 1 1 §:ää, osakeyhtiölain 8 luvun 10 §:ää ja osuuskuntalain 8 luvun 10 §:ää ei
sovelleta luottolaitoksen eikä omistusyhteisön tilinpäätöksen rekisteröintiin tai muuhun julkistamiseen.
2 § (30.12.2015/1624)
Tarkempien säännösten, määräysten, ohjeiden, lausuntojen ja poikkeuslupien antaminen
Tarkemmat säännökset rahoitusvälineiden ja sijoituskiinteistöjen sekä niiden arvonmuutosten
merkitsemisestä tilinpäätökseen, tase- ja tuloslaskelmakaavoista, rahoituslaskelmasta, taseen, tuloslaskelman
ja rahoituslaskelman liitetiedoissa ja toimintakertomuksessa annettavista tiedoista, konsernitaseen ja
konsernituloslaskelman kaavoista ja konsernin rahoituslaskelmasta, konsernitaseen, konsernituloslaskelman
ja konsernin rahoituslaskelman liitetiedoissa annettavista tiedoista sekä tase-erittelyistä ja liitetietojen
erittelyistä annetaan valtiovarainministeriön asetuksella. V altiovarainministeriön asetuksella voidaan lisäksi
säätää poikkeuksia rahoitusvälineiden ja sijoituskiinteistöjen ja niiden arvonmuutosten merkitsemistä
tilinpäätökseen koskevista kansainvälisistä tilinpäätösstandardeista sekä niiden soveltamiseen perustuvista
lisävaatimuksista tilinpäätöksessä tai toimintakertomuksessa esittäville tiedoille.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä luottolaitoksen tilinpäätöksen laatimisesta. Määräyksissä
voidaan rajoittaa kirjanpitolain 7 a luvun 1 §:ssä tarkoitettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien
(jäljempänä kansainväliset tilinpäätösstandar dit) mukaisten liitetietojen esittämistä sekä sellaisten korko- ja
vuokratulojen kirjaamista tilikauden tuotoksi, jotka perustuvat sellaisiin saamisiin tai
rahoitusleasingsopimuksiin, joiden erääntyneet korot, lyhennykset taikka vuokrat ovat olleet
tilinpäätöshetkellä maksamatta Finanssivalvonnan määräyksessä tarkoitettua määräaikaa kauemmin taikka
velallisen todetun maksukyvyttömyyden johdosta todennäköisesti jäävät maksamatta. Ennen määräyksen
antamista Finanssivalvonnan on pyydettävä siitä valtiovarainministeriön ja kirjanpitolautakunnan lausunto.
Jos Finanssivalvonnan antama ohje tai lausunto tämän luvun, osakeyhtiölain, osuuskuntalain tai
kirjanpitolain tilinpäätöstä koskevien säännösten sekä niiden nojalla annettujen asetusten soveltamisesta
luottolaitoksiin on kirjanpitolain tai kirjanpitoasetuksen taikka osakeyhtiölain tai osuuskuntalain yleisen
soveltamisen kannalta merkittävä, Finanssivalvonnan on ennen ohjeen tai lausunnon antamista pyydettävä
siitä kirjanpitolautakunnan lausunto.
Finanssivalvonta voi luottolaitoksen hakemuksesta erityisistä syistä määräajaksi myöntää luvan poiketa
kansainvälisistä tilinpäätösstandardeista, tilinpäätöksen laatimisajasta sekä konsernitilinpäätökseen
yhdisteltävän kotimaisen tytäryrityksen tilikaudesta ja tämän luvun 10 §:n 2 momentissa tarkoitetun
vuokrasopimuksen kohteena olevan hyödykkeen merkitsemisestä konsernitilinpäätökseen. Poikkeuksen
myöntämisen edellytyksenä on, ettei se ole luottolaitoksiin sovellettavien Euroopan unionin säädösten
vastainen.
3 §
Tilikausi
Tilikausi on kalenterivuosi. Liiketoimintaa aloitettaessa tai lopetettaessa tilikausi saa olla kalenterivuotta
lyhyempi tai pitempi, kuitenkin enintään 18 kuukautta.
4 §
Laatimisaika
Tilinpäätös ja toimintakertomus on laadittava kahden kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 68/1015 § (28.12.2017/1073)
Toimintakertomus
Toimintakertomuksessa on annettava oikean kuvan antava selostus kirjanpitovelvollisen toiminnan
kehittymistä koskevista tärkeistä seikoista. T oimintakertomukseen on sisällytettävä vakavaraisuuslaskelma,
jossa annetaan tiedot kirjanpitovelvollisen 10 luvun 1–3 §:ssä tarkoitetusta omien varojen määrästä ja omien
varojen vähimmäismäärästä.
6 § (30.12.2015/1624)
Rahoitusvälineen kirjaaminen, arvostaminen ja esittäminen sekä käyvän arvon rahasto (28.12.2017/1073)
Johdannaissopimusten ja muiden rahoitusvälineiden kirjaamisessa, arvostamisessa ja esittämisessä
tilinpäätöksessä noudatetaan kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja. (28.12.2017/1073)
Muutokset rahoitusvälineen käyvässä arvossa mukaan lukien rahoitusvelan luottoriskissä esitetään käyvän
arvon rahastossa silloin, kun 1 momentissa tarkoitettu kansainvälinen tilinpäätösstandardi edellyttää sen
esittämistä muun laajan tuloksen erissä. (28.12.2017/1073)
Käyvän arvon rahastoa on oikaistava, kun rahoitusväline luovutetaan tai erääntyy taikka siihen muuten
kohdistuu arvonalennus, joka merkitään 1 momentissa tarkoitetun standardin edellyttämällä tavalla
tulosvaikutteisesti.
Jolleivät 1 momentissa tarkoitetut kansainväliset tilinpäätösstandardit edellytä vastaavien seikkojen
ilmoittamista liitetietona, toimintakertomuksessa tulee esittää käypään arvoon merkityistä rahoitusvälineistä
tiedot:
1) rahoitusriskien hallinnan tavoitteista ja menettelytavoista, mukaan luettuna kunkin sellaisen ennakoidun
liiketoimen päälajin suojausmenettely , johon sovelletaan suojauslaskentaa;
2) markkina-, luotto-, likviditeetti- ja kassavirtariskeistä.
Emoyrityksen toimintakertomuksessa on esitettävä 4 momentissa tarkoitetut tiedot myös konsernista.
7 § (30.12.2015/1624)
7 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1624 .
8 § (30.12.2015/1624)
Sijoituskiinteistön merkitseminen käypään arvoon
Sijoituskiinteistö voidaan merkitä käypään arvoon. Tällaisessa merkitsemisessä ja esittämisessä
tilinpäätöksessä noudatetaan kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja sekä 6 §:n 2–4 momentin säännöksiä
käyvän arvon rahastosta.
9 §
Sidottu ja vapaa oma pääoma
Sidottua omaa pääomaa ovat osake-, osuus- tai peruspääoma, lisäpääoma, lisäosuuspääoma, kantarahasto,
vararahasto, ylikurssirahasto, arvonkorotusrahasto, uudelleenarvostusrahasto ja käyvän arvon rahasto. Muut
rahastot sekä tilikauden ja edellisten tilikausien voitto ovat vapaata omaa pääomaa.
10 § (30.12.2015/1624)
Konsernitilinpäätös
Luottolaitos, joka on konsernin emoyritys tai sellainen EU:n vakavaraisuusasetuksen 4 artiklan 15 kohdassa
tarkoitettu emoyritys, joka on mainitun asetuksen mukaisen konsolidoidun valvonnan kohteena, on
velvollinen laatimaan konsernitilinpäätöksen.
Milloin luottolaitos on tehnyt vuokrasopimuksen, jonka kohteena olevaan hyödykkeeseen perustuvat riskit ja
edut siirtyvät olennaisilta osin vuokralleottajalle sopimuskauden alkaessa, vuokralleantaja merkitsee
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 69/101hyödykkeen konsernitilinpäätökseensä siten kuin se olisi myyty ja vuokralleottaja siten kuin se olisi ostettu.
Merkitsemisessä ja esittämisessä tilinpäätöksessä noudatetaan kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja.
Konsernitilinpäätökseen on sisällytettävä konsernin rahoituslaskelma, jossa on annettava selvitys konsernin
varojen hankinnasta ja niiden käytöstä tilikauden aikana. Lisäksi emoyhtiön toimintakertomuksessa esitetään
konsernia koskevat toimintakertomus- ja vakavaraisuustiedot.
Konsernin tytäryritys tai omistusyhteysyritys, jonka taseen loppusumma on vähemmän kuin yksi prosentti
sen emoyrityksen viimeksi vahvistetun taseen loppusummasta ja vähemmän kuin 10 miljoonaa euroa,
saadaan jättää yhdistelemättä konsernitilinpäätökseen. Jos konsernin tällaisen tytär - tai osakkuusyrityksen
taseen loppusumma laskettuna yhteen muiden sellaisten konserniin kuuluvien tytär - ja
omistusyhteysyritysten taseiden loppusummien kanssa on vähintään viisi prosenttia konsernitaseen
loppusummasta, se on kuitenkin yhdisteltävä konsernitilinpäätökseen.
Jos luottolaitoksen tai omistusyhteisön konserniin kuuluu vakuutusyhtiö tai siihen rinnastettava ulkomainen
vakuutuslaitos, konsernitilinpäätös voidaan laatia tämän luvun estämättä siten kuin rahoitus- ja
vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain 3 luvussa säädetään, jos se on tarpeen oikean ja riittävän
kuvan antamiseksi konsernin toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta.
11 §
Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen julkistaminen
Luottolaitoksen ja omistusyhteisön on ilmoitettava tilinpäätös ja toimintakertomus rekisteröitäväksi kahden
kuukauden kuluessa taseen ja tuloslaskelman vahvistamisesta. Ilmoitukseen on liitettävä jäljennös
tilintarkastuskertomuksesta sekä hallituksen jäsenen tai toimitusjohtajan kirjallinen ilmoitus tilinpäätöksen
vahvistamisen päivämäärästä ja luottolaitoksen voittoa ja tappiota koskevasta yhtiökokouksen taikka
osuuskunnan, edustajiston, isännistön tai hypoteekkiyhdistyksen kokouksen päätöksestä.
Luottolaitoksen on pidettävä jäljennökset 1 momentissa tarkoitetuista luottolaitosta sekä sen emoyrityksenä
olevaa omistusyhteisöä tai luottolaitosta koskevista viimeksi vahvistetuista asiakirjoista jokaisen nähtävänä
luottolaitoksen toimipaikassa, kun kaksi viikkoa on kulunut tuloslaskelman ja taseen vahvistamisesta.
Omistusyhteisön on lisäksi pidettävä jäljennökset sitä koskevista asiakirjoista nähtävänä omistusyhteisön
pääkonttorissa. Nähtävinä pidettävistä asiakirjoista on annettava jäljennös jokaiselle sitä pyytävälle kahden
viikon kuluessa pyynnöstä.
Emoyrityksen on pyynnöstä annettava jäljennös sellaisen tytäryrityksen tilinpäätöksestä ja
toimintakertomuksesta, jota ei ole sisällytetty konsernitilinpäätökseen, jollei tilinpäätöstä ja
toimintakertomusta ole ilmoitettu rekisteröitäväksi Suomen lain mukaisesti.
Luottolaitoksella ja omistusyhteisöllä on oikeus saada muulta kuin viranomaiselta maksu antamastaan
jäljennöksestä saman perusteen mukaan kuin rekisteriviranomainen perii maksun vastaavasta jäljennöksestä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuna rekisteriviranomaisena toimii Patentti- ja rekisterihallitus.
Rekisteriviranomainen valvoo 1 momentissa tarkoitetun ilmoitusvelvollisuuden noudattamista. Jos
ilmoitusvelvollisuus laiminlyödään, rekisteriviranomainen voi velvoittaa sen, jonka on allekirjoitettava
tilinpäätös, sakon uhalla toimittamaan se sille määräämässään ajassa. Päätökseen, jolla uhkasakko on
asetettu, ei saa hakea muutosta valittamalla.
Talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa tarkoitetun yhteenliittymän keskusyhteisön
jäsenluottolaitoksen velvollisuudesta pitää nähtävänä yhteenliittymän yhdistelty tilinpäätös säädetään
talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa.
12 § (28.12.2017/1073)
Puolivuosikatsaus
Talletuspankin on laadittava puolivuosikatsaus tilikauden kuudelta ensimmäiseltä kuukaudelta, jollei
arvopaperimarkkinalain 7 luvun 10 §:n 1 momentista muuta johdu. Puolivuosikatsaukseen sovelletaan
muuten tämän pykälän 2 ja 3 momenttia sekä arvopaperimarkkinalain 7 luvun 10 §:n 2 ja 3 momenttia. Jollei
tästä pykälästä muuta johdu, sellaisen talletuspankin puolivuosikatsauksesta, johon sovelletaan
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 70/101arvopaperimarkkinalain 7 luvun 10 §:ää, sovelletaan lisäksi, mitä mainitussa laissa muuten säädetään
puolivuosikatsauksesta.
Talletuspankin puolivuosikatsauksen tulee sisältää puolivuosituloslaskelma ja -tase tai, jos talletuspankki on
konsernin emoyritys, konsernituloslaskelma ja -tase sekä selostus pankin tai konsernin tuloskehityksestä
samoin kuin varojen, velkojen ja taseen ulkopuolisten sitoumusten sekä toimintaympäristön merkittävistä
muutoksista katsauskautena, tuloskehitykseen vaikuttaneista poikkeuksellisista seikoista, olennaisista
katsauskauden jälkeisistä tapahtumista sekä pankin tai konsernin todennäköisestä kehityksestä tilikautena.
Puolivuosikatsauksessa esitettävien tietojen on oltava vertailukelpoisia edellisen tilikauden vastaavan
katsauskauden tietoihin.
Puolivuosikatsaus on julkistettava kahden kuukauden kuluessa katsauskauden päättymisestä. Katsauksen
julkistamisessa on noudatettava soveltuvin osin 1 1 §:n 2 ja 4 momenttia sen lisäksi, mitä muualla laissa
säädetään puolivuosikatsauksen julkistamisesta.
Talletuspankkien yhteenliittymän keskusyhteisön velvollisuudesta laatia ja julkistaa yhteenliittymän
puolivuosikatsaus ja vuosikatsaus säädetään talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa.
Omistusyhteisön, joka on talletuspankin emoyritys, puolivuosikatsaukseen sovelletaan 1–3 momenttia.
Talletuspankkiin, jonka emoyritys julkistaa tämän pykälän mukaisesti puolivuosikatsauksen, ei sovelleta,
mitä edellä tässä pykälässä säädetään, ellei muualla laissa toisin säädetä.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä, ohjeita ja lausuntoja edellä tässä pykälässä tarkoitetun
puolivuosikatsauksen laatimisesta sekä myöntää luvan erityisestä syystä määräajaksi poiketa tämän pykälän
säännöksistä, jos poikkeus ei vaaranna sijoittajan tai tallettajan asemaa. Määräysten, ohjeiden ja lausuntojen
antamisessa sekä poikkeuslupien myöntämisessä noudatetaan soveltuvin osin, mitä 2 §:n 2–4 momentissa
säädetään. Poikkeusluvan myöntämisestä on mainittava puolivuosikatsauksessa.
13 § (12.8.2016/637)
Tilintarkastusta ja tilintarkastajaa koskevien säännösten soveltaminen
Luottolaitoksen tilintarkastukseen ja tilintarkastajaan sovelletaan tilintarkastuslakia ja osakeyhtiömuotoisen
luottolaitoksen tilintarkastukseen ja tilintarkastajaan lisäksi osakeyhtiölakia ja osuuskuntamuotoisen
luottolaitoksen tilintarkastukseen ja tilintarkastajaan osuuskuntalakia, jollei jäljempänä toisin säädetä.
(9.11.2018/866)
Luottolaitoksen tilintarkastukseen ja tilintarkastajaan sovelletaan tilintarkastuslain 4 luvun 1 1 §:n 2
momenttia ja 5 lukua sekä yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta
koskevista erityisvaatimuksista ja komission päätöksen 2005/909/EY kumoamisesta annettua Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 537/2014.
Luottolaitoksen tilintarkastajaan ei sovelleta tilintarkastuslain 4 luvun 7 §:n 1 momentin 5 kohtaa.
Tilintarkastajan on kuitenkin ilmoitettava Finanssivalvonnalle luottolaitokselta taikka sen kanssa samaan
konserniin kuuluvalta yritykseltä saamastaan luotosta tai sen hänen hyväkseen antamasta takauksesta,
vastuusitoumuksesta, vakuudesta tai näitä vastaavasta etuudesta.
Mitä edellä tässä pykälässä säädetään luottolaitoksen tilintarkastuksesta ja tilintarkastajasta, sovelletaan
myös omistusyhteisön tilintarkastukseen ja tilintarkastajaan.
14 § (18.9.2015/1197)
Tilintarkastajan kelpoisuus
Luottolaitoksen ja omistusyhteisön tilintarkastajista vähintään yhden on oltava KHT -tilintarkastaja tai
tilintarkastusyhteisö, jonka päävastuullisen tilintarkastajan tulee olla KHT -tilintarkastaja.
15 § (18.9.2015/1197)
Finanssivalvonnan velvollisuus määrätä tilintarkastaja sekä erityinen tarkastus ja tarkastaja
Tilintarkastuslain 2 luvun 8 §:ssä, osakeyhtiölain 7 luvun 5 §:ssä ja osuuskuntalain 7 luvun 5 §:ssä
tarkoitetun tilintarkastajan sekä osakeyhtiölain 7 luvun 7 §:ssä ja osuuskuntalain 7 luvun 15 §:ssä tarkoitetun
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 71/101erityisen tarkastuksen ja osakeyhtiölain 7 luvun 8 §:ssä ja osuuskuntalain 7 luvun 16 §:ssä tarkoitetun
tarkastajan luottolaitokseen ja sen omistusyhteisöön määrää Finanssivalvonta. T ilintarkastajan sekä erityisen
tarkastajan määräämiseen edellä tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan muutoin, mitä niistä säädetään
tilintarkastuslaissa, osakeyhtiölaissa ja osuuskuntalaissa. Finanssivalvonnan on lisäksi määrättävä
luottolaitokseen ja sen omistusyhteisöön kelpoisuusehdot täyttävä tilintarkastaja, jos luottolaitoksella tai
omistusyhteisöllä ei ole tämän luvun 14 §:ssä säädetyt vaatimukset täyttävää tilintarkastajaa.
Sijoituspalveluja tarjoavan luottolaitoksen tilintarkastajan tulee toimittaa Finanssivalvonnalle vähintään
kerran vuodessa tilintarkastajan antama lausunto siitä, vastaavatko luottolaitoksen asiakasvarojen
säilyttämistä ja käsittelyä koskevat järjestelyt sijoituspalvelulain 9 luvun säännöksiä ja niiden nojalla
annettuja määräyksiä. (28.12.2017/1073)
13 luku
Vakuusrahastosuoja
1 §
Vakuusrahaston jäsenyys
Talletuspankkien vakaan toiminnan turvaamiseksi talletuspankki voi kuulua vakuusrahastoon.
2 §
Vakuusrahastosta eroaminen
Vakuusrahastoon kuuluva talletuspankki voi erota vakuusrahastosta ilmoittamalla siitä kirjallisesti rahaston
hallitukselle. Ero tulee voimaan eroamisilmoituksen tekemistä seuraavan kalenterivuoden päätyttyä.
Jos vakuusrahastosta eronnut pankki on eroamisvuonna tai viiden sitä välittömästi edeltävän kalenterivuoden
aikana saanut avustusta vakuusrahastosta, sen on vakuusrahaston vaatimuksesta, rahaston säännöissä
määrätyllä tavalla maksettava avustus takaisin vakuusrahastolle.
3 §
Vakuusrahaston säännöt
Vakuusrahaston säännöissä on mainittava:
1) rahaston nimi ja kotipaikka;
2) talletuspankin rahaston jäseneksi ottamisesta ja eroamisesta;
3) liittymis- ja kannatusmaksun määräytymisperusteet ja perimisajankohta;
4) valtuuskunnan jäsenten lukumäärä, eroamisikä ja toimikausi sekä valtuuskunnan päätösvaltaisuus ja
tehtävät;
5) hallituksen jäsenten lukumäärä, eroamis-ikä, toimikausi sekä hallituksen päätösvaltaisuus ja tehtävät;
6) perusteet rahaston vuotuisen ylijäämän käyttämisestä;
7) rahaston tilikausi;
8) tilintarkastajien lukumäärä ja toimikausi;
9) sääntöjen muuttamistapa;
10) rahaston purkamisesta.
Vakuusrahaston säännöt ja niiden muutokset on toimitettava Finanssivalvonnalle tiedoksi siten kuin
Finanssivalvonta tarkemmin määrää.
4 §
Vakuusrahaston hallinto
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 72/101Vakuusrahastoa hoitaa siihen kuuluvien talletuspankkien valitsema valtuuskunta ja valtuuskunnan valitsema
hallitus.
5 §
Vakuusrahaston kannatusmaksu
Vakuusrahaston valtuuskunta voi määrätä, että rahastoon kuuluvan talletuspankin on vuosittain maksettava
vakuusrahaston velvoitteiden täyttämiseksi riittävä kannatusmaksu.
Kannatusmaksun tulee perustua talletuspankin toiminnassaan ottamiin riskeihin. Kannatusmaksun
laskentaperusteen on oltava sama kaikille vakuusrahastoon kuuluville pankeille. Eri yhteisömuotoa olevien
talletuspankkien kannatusmaksun laskentaperusteet voivat kuitenkin olla keskenään erilaisia. Eri
yhteisömuotoa olevia talletuspankkeja ei saa laskentaperustetta määrättäessä perusteettomasti asettaa
keskenään eriarvoiseen asemaan. V akuusrahastolle vuosittain perittävät kannatusmaksut voivat olla enintään
0,5 prosenttia rahastoon kuuluvien pankkien viimeksi vahvistettujen taseiden yhteenlasketusta
loppusummasta.
Vakuusrahaston hallitus voi vapauttaa talletuspankin määräajaksi maksamasta kannatusmaksua.
6 §
Vakuusrahaston itsenäisyys
Rahastoon kuuluvalla talletuspankilla ei ole oikeutta vaatia osuuttaan vakuusrahastosta erotettavaksi itselleen
eikä luovuttaa sitä toiselle. Tätä osuutta ei saa lukea pankin varoiksi.
7 §
Tuen myöntäminen
Vakuusrahaston varoista voidaan vakuusrahaston päättämin ehdoin antaa avustuslainoja tai avustuksia
rahastoon kuuluvalle talletuspankille, jos se on joutunut sellaisiin taloudellisiin vaikeuksiin, että
avustuslainan tai avustuksen myöntäminen on sen toiminnan turvaamiseksi tarpeellista. V akuusrahasto voi
myös päättämillään ehdoilla antaa takauksia vakuusrahastoon kuuluvan talletuspankin ottamille lainoille tai
merkitä pankin osakkeita tai osuuksia, sen liikkeeseen laskeman pääomalainan tai muita pankin omiin
varoihin luettavia sitoumuksia.
Vakuusrahasto ei 1 momentissa tarkoitettuja tukipäätöksiä tehdessään saa ilman perusteltua syytä asettaa
rahastoon kuuluvia talletuspankkeja keskenään eriarvoiseen asemaan. Kunkin tukipäätöksen tulee perustua
tuettavan pankin taloudellisen tilan huolelliseen selvittämiseen.
Vakuusrahasto voi päättää rahaston varojen luovuttamisesta V altion vakuusrahastolle käytettäväksi
suomalaisen talletuspankin V altion vakuusrahastosta annetun lain 1 §:n mukaisiin tukitoimiin.
Jos 1 momentissa tarkoitettu pankki sulautuu toiseen pankkiin, avustuslaina, pääomalaina tai avustus voidaan
antaa myös vastaanottavalle pankille.
8 §
Avustuslainan takaisin perimisestä luopuminen
Vakuusrahaston valtuuskunnalla on hallituksen esityksestä oikeus kokonaan tai osittain luopua avustuslainan
tai pääomalainan takaisin perimisestä, jos takaisin periminen on kohtuutonta avustuslainan tai pääomalainan
saaneelle talletuspankille. V akuusrahaston valtuuskunnan ja hallituksen tulee tehdessään päätöstä
avustuslainan tai pääomalainan takaisin perimisestä luopumisesta noudattaa, mitä 7 §:n 2 momentissa
säädetään.
Jos vakuusrahastosta lainaa saanut talletuspankki joutuu selvitystilaan tai konkurssiin, avustuslainan tai
pääomalainan takaisin maksamiseen saa käyttää vain niitä pankin varoja, jotka jäävät jäljelle, kun pankin
muut sitoumukset on täytetty .
9 §
Vakuusrahaston lainanotto
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 73/101Vakuusrahasto ei saa ottaa toimintaansa varten lainaa, ellei valtiovarainministeriö erityisestä syystä myönnä
tähän lupaa.
10 §
Vakuusrahaston varojen sijoittaminen
Vakuusrahaston varat on sijoitettava turvallisella ja rahaston maksuvalmiuden turvaavalla tavalla.
IV OSA
ASIAKKAANSUOJA JA MENETTEL YTAVAT ASIAKASLIIKET OIMINNASSA
14 luku (19.12.2014/1 199)
(19.12.2014/1199)
14 luku on kumottu L:lla 19.12.2014/1 199.
15 luku
Menettelytavat asiakasliiketoiminnassa
1 §
Hyvä pankkitapa
Sen lisäksi, mitä muualla tässä laissa säädetään, luottolaitoksen on noudatettava hyvää pankkitapaa.
Markkinointi ja sopimusehdot
2 §
Markkinointi
Luottolaitoksen on markkinoinnissaan annettava asiakkaalle markkinoitavasta hyödykkeestä kaikki ne tiedot,
joilla saattaa olla merkitystä asiakkaan tehdessä hyödykettä koskevia ratkaisuja.
Luottolaitos ei saa markkinoinnissaan antaa totuudenvastaisia tai harhaanjohtavia tietoja eikä käyttää
muutoinkaan asiakkaan kannalta sopimatonta tai hyvän tavan vastaista menettelyä. Kuluttajan kannalta
sopimattomasta tai hyvän tavan vastaisesta menettelystä säädetään lisäksi kuluttajansuojalain (38/1978) 2
luvussa .
Markkinointia, joka ei sisällä asiakkaan taloudellisen turvallisuuden kannalta tarpeellisia tietoja, on aina
pidettävä sopimattomana.
3 §
Sopimusehdot
Luottolaitos ei saa toiminnassaan käyttää sopimusehtoa, joka ei kuulu luottolaitoksen toimintaan tai jota sen
sisältö, osapuolten asema tai olosuhteet huomioon ottaen on pidettävä asiakkaan kannalta kohtuuttomana.
Kohtuuttomana sopimusehtoa on pidettävä aina, jos luottolaitoksen toiminnan ulkopuolisten hyödykkeiden
hankkiminen tai käyttö asiakkaan kannalta kokonaisuutena arvioiden asiattomasti vaikuttaa luoton
saamiseen, sopimuksen voimassaoloon tai muihin sopimuksen ehtoihin taikka jos asiakkaan oikeutta ryhtyä
sopimussuhteeseen muun elinkeinonharjoittajan kanssa rajoitetaan.
Luottolaitoksen on toimitettava Finanssivalvonnalle luottolaitoksen toiminnassa käytettävien vakioehtoisten
sopimusten ehdot.
Talletusten vastaanottaminen
4 §
Talletuspankin toiminimi
Talletuspankin toiminimessä on oltava sana tai yhdysosa "pankki", ja siitä on ilmettävä pankin yhteisömuoto.
5 §
Markkinointirajoitus
Talletuspankki ei saa markkinoinnissaan käyttää talletussuojarahaston antamaa tai muuta vastaavaa
talletussuojaa taikka vakuusrahastosuojaa koskevia tietoja rahoitusmarkkinoiden vakautta tai tallettajien
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 74/101luottamusta vaarantavalla tavalla.
Talletuspankki saa markkinoinnissaan käyttää ainoastaan talletussuojarahaston antamaa tai muuta vastaavaa
talletussuojaa taikka omaa vakuusrahastosuojaa koskevia tietoja.
3 momentti on kumottu L:lla 29.3.2019/394 .
6 § (9.12.2016/1054)
Asiakkaan oikeus peruspankkipalveluihin
Talletuspankin on maksutiliä, maksupalveluita ja sähköisen tunnistamisen palveluita tarjotessaan tarjottava
niitä yhdenvertaisesti ja syrjimättömästi ET A-valtiossa laillisesti asuville. Maksupalveluita tarjoavan
talletuspankin on tarjottava euromääräistä perusmaksutiliä, siihen liittyviä maksupalveluita ja sähköisen
tunnistamisen palveluita ET A-valtiossa laillisesti asuville luonnollisille henkilöille noudattaen tätä pykälää ja
6 a ja 6 b §:ää. Perusmaksutiliä, siihen liittyviä maksupalveluita ja sähköisen tunnistamisen palveluita
tarjotessaan talletuspankin tulee kohdella kaikkia asiakkaita yhdenvertaisesti ja syrjimättömästi. Asiakkaalla
tarkoitetaan tässä pykälässä ja 6 a ja 6 b §:ssä luonnollista henkilöä, joka toimii pääasiallisesti sellaisessa
tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa.
Talletuspankin on hyväksyttävä tai hylättävä asiakkaan perusmaksutilihakemus ilman aiheetonta viivytystä ja
viimeistään kymmenen pankkipäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut hakemuksen. T alletuspankki
saa kieltäytyä perusmaksutilin avaamisesta ja perusmaksutiliin liittyvien maksupalveluiden tarjoamisesta
vain rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä annetusta laista (444/2017)  tai eräiden Suomelle
Yhdistyneiden Kansakuntien ja Euroopan unionin jäsenenä kuuluvien velvoitusten täyttämisestä annetusta
laista (659/1967)  johtuvasta syystä. (28.6.2017/448)
Kieltäytymisen täsmällinen peruste on ilmoitettava asiakkaalle viivytyksettä, kirjallisesti ja maksutta.
Ilmoitusta ei kuitenkaan tule antaa, jos se olisi kansallisen turvallisuuden, yleisen järjestyksen tai rahanpesun
ja terrorismin rahoittamisen estämisestä annetun lain tavoitteiden vastaista. T alletuspankin on annettava
asiakkaalle riittävä selvitys menettelystä, jolla tämä voi valittaa hylkäämispäätöksestä ja kuluttajan
oikeudesta ottaa yhteyttä toimivaltaiseen viranomaiseen ja vaihtoehtoiseen riitojenratkaisuelimeen sekä
annettava asianmukaiset yhteystiedot. (28.6.2017/448)
Talletuspankin on asetettava asiakkaan saataville maksutta helposti käytettävissä olevia tietoja ja annettava
riittävä selvitys perusmaksutileistä ja niihin liittyvistä maksupalveluista, sähköisen tunnistamisen palveluista,
veloitettavista maksuista sekä käyttöehdoista.
Talletuspankkien on tiedotettava riittävästi yleisöä perusmaksutilien saatavuudesta, perusmaksutilien ja
niihin liittyvien maksupalveluiden ominaisuuksista ja ehdoista, sähköisen tunnistamisen palveluista sekä
menetelmistä, jotka mahdollistavat vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytön.
6 a § (9.12.2016/1054)
Perusmaksutilin ominaisuudet ja siitä perittävät maksut
Talletuspankin tarjoaman perusmaksutilin tulee sisältää seuraavat palvelut:
1) perusmaksutilin avaaminen, käyttäminen ja sulkeminen;
2) varojen tallettaminen;
3) käteisen nostaminen ET A-valtion alueella;
4) maksutapahtumien toteuttaminen suoraveloituksina, maksukortilla, tilisiirroilla, pankkipäätteillä,
luottolaitoksen toimipisteissä ja luottolaitoksen verkkopalveluissa.
Talletuspankin on tarjottava 1 momentissa tarkoitettuja palveluita yhtä laajasti kuin se jo tarjoaa niitä
asiakkailleen, joilla on jokin muu maksutili kuin perusmaksutili. T alletuspankki ei saa rajoittaa 1 momentissa
tarkoitettujen palveluiden tai sähköisen tunnistamisen palveluiden tapahtumamääriä. T alletuspankkien on
tarjottava vahva sähköinen tunnistuspalvelu perusmaksutiliasiakkaalleen, jos se tarjoaa sitä muille
asiakkaille.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 75/101Asiakkailta veloitettavien maksujen tulee olla kohtuullisia ja vastattava niistä talletuspankille aiheutuvia
todellisia kustannuksia. Maksujen kohtuullisuutta arvioitaessa tulee huomioida ainakin kansallinen tulotaso
ja maksutilipalveluista keskimäärin veloitettavat maksut.
6 b § (9.12.2016/1054)
Perusmaksutiliä koskeva puitesopimus sekä puitesopimuksen irtisanominen ja purkaminen
Perusmaksutiliä koskevaan puitesopimukseen sovelletaan maksupalvelulakia (290/2010) , jollei tästä
pykälästä muuta johdu.
Talletuspankki saa irtisanoa perusmaksutiliä koskevan puitesopimuksen vain, jos:
1) asiakkaan maksutilillä ei ole ollut tapahtumia 24 peräkkäisen kuukauden aikana;
2) asiakas ei enää asu laillisesti ET A-valtiossa.
Irtisanomisen perusteesta on ilmoitettava asiakkaalle kirjallisesti ja maksutta vähintään kaksi kuukautta
ennen irtisanomisen voimaantuloa, jollei perusteen ilmoittaminen olisi kansallisen turvallisuuden tai yleisen
järjestyksen vastaista.
Talletuspankki saa purkaa perusmaksutiliä koskevan puitesopimuksen vain, jos:
1) asiakas on tahallisesti käyttänyt maksutiliä laittomaan tarkoitukseen; tai
2) asiakas on antanut virheellisiä tietoja tai jättänyt antamatta tietoja, ja oikein annetut tiedot olisivat
johtaneet perusmaksutilihakemuksen hylkäämiseen.
Talletuspankin on neuvottava irtisanomista ja purkamista koskevassa ilmoituksessaan asiakasta menettelystä,
jolla tämä voi valittaa irtisanomisesta tai purkamisesta, ja asiakkaan oikeudesta ottaa yhteyttä toimivaltaiseen
viranomaiseen ja vaihtoehtoiseen riidanratkaisuelimeen sekä annettava asianmukaiset yhteystiedot.
6 c § (9.12.2016/1054)
Perusmaksutiliraportointi
Talletuspankin on ilmoitettava Finanssivalvonnalle, tarjoaako se 6 ja 6 a §:ssä tarkoitettuja perusmaksutilejä
sekä avattujen perusmaksutilien ja evättyjen perusmaksutilihakemusten lukumäärä.
6 d § (9.12.2016/1054)
Vertailusivusto
Finanssivalvonnan velvollisuudesta pitää yllä palveluntarjoajien maksupalveluistaan veloittamia hintoja
vertailevaa sivustoa säädetään Finanssivalvonnasta annetussa laissa.
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa vertailusivustossa on oltava ainakin:
1) vertailutiedot edustavimmista maksutileihin liittyvistä palveluista;
2) tieto, kuuluvatko maksutilillä olevat varat rahoitusvakausviranomaisesta annetussa laissa tarkoitetun
talletussuojan piiriin.
Vertailusivuston on oltava riippumaton ja tarjottava täsmällisiä, ajantasaisia ja riittävän kattavia tietoja
maksupalveluista ja niiden hinnoittelusta. Finanssivalvonta ylläpitää verkkosivuillaan luetteloa tämän
pykälän mukaisista vertailusivustoista.
Finanssivalvonta voi vertailusivuston ylläpitäjänä veloittaa palveluntarjoajalta kohtuulliset kustannukset
sivuston perustamisesta ja ylläpidosta. Sivuston käytön on oltava kuluttajille maksuton.
7 §
Talletusta koskeva sopimus
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 76/101Talletettaessa varoja pankkiin pankin ja tilinavaajan välillä on tehtävä talletusta koskeva sopimus.
Tilinavaajan henkilöllisyys on aina todettava ja sopimukseen on merkittävä riittävät tiedot tilinavaajasta,
omistajasta ja käyttöön oikeutetuista.
Jos talletuksesta annetaan erillinen todiste, se on asetettava nimetylle henkilölle ja se voidaan siirtää vain
nimetylle henkilölle.
Talletusta koskevaan 1 momentissa tarkoitettuun sopimukseen otetusta erityisestä ehdosta on oltava merkintä
myös todisteessa. Ehto, lukuun ottamatta tilinomistajan määräystä tilin käyttöön oikeutetuista, voidaan
muuttaa tai peruuttaa vain pankin suostumuksella.
8 §
Vajaavaltainen tilinomistaja
Viisitoista vuotta täyttänyt vajaavaltainen voi itse tehdä talletuspankin kanssa talletusta koskevan
sopimuksen niistä varoista, joista hänellä holhoustoimesta annetun lain (442/1999) 25 §:n  1 momentin
mukaan tai muulla perusteella on oikeus määrätä, sekä tallettaa ja nostaa varoja ja muutoinkin määrätä
talletuksesta. Edunvalvoja voi kuitenkin holhousviranomaisen suostumuksella ottaa talletetut varat
hoitoonsa, jos vajaavaltaisen etu sitä vaatii.
Jos viisitoista vuotta täyttäneen vajaavaltaisen nimiin on talletuspankkiin talletettu varoja ehdolla, että
ainoastaan hänellä itsellään on oikeus nostaa varoja, talletetuista varoista määräävät vajaavaltainen ja hänen
edunvalvojansa yhdessä. Ehdosta voidaan kuitenkin poiketa tuomioistuimen luvalla.
9 §
Koronmaksuvelvollisuuden lakkaaminen
Kun kymmenen vuotta on kulunut sen kalenterivuoden lopusta, jonka kuluessa talletuspankkiin talletettujen
varojen tiliä on viimeksi käytetty , lakkaa talletuspankin velvollisuus maksaa korkoa talletetuille varoille,
jollei tiliehdoista muuta johdu.
10 §
Kuittaus
Talletuspankki ei saa vastasaatavallaan kuitata sellaisia yksityishenkilön tilillä olevia tai tälle maksettavaksi
osoitettuja varoja, joita ei lain mukaan saa ulosmitata. Pankin on ennen kuittausta selvitettävä varojen
ulosmittauskelpoisuus. Kuittausvaatimuksesta on ilmoitettava tilinomistajalle. Tämän momentin vastainen
kuittaus on mitätön.
Jos varojen ulosmittauskelpoisuuden selvittäminen ei ole mahdollista ilman kohtuutonta vaivaa, pankki saa
kuitenkin vaatia kuittausta, jos se ilmoittaa tilinomistajalle kuittausvaatimuksen yhteydessä kirjallisesti 1
momentissa säädetystä kuittausoikeuden rajoituksesta sekä tässä momentissa säädetystä kuittauksen
peruuntumisesta. Kuittaus peruuntuu, jos tilinomistaja 14 päivän kuluessa kuittausvaatimuksesta tiedon
saatuaan esittää selvityksen siitä, etteivät varat ole ulosmittauskelpoisia. Jollei kuittausvaatimuksen
tiedoksisaamisen ajankohdasta voida esittää muuta selvitystä, vaatimuksen katsotaan tulleen tilinomistajan
tietoon seitsemäntenä päivänä vaatimusta koskevan ilmoituksen lähettämisestä. Jos tilinomistajalle ei anneta
tässä momentissa säädettyjä tietoja, kuittaus on mitätön.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske tilinomistajan nimenomaiseen valtuutukseen perustuvia veloituksia
tilillä olevista varoista. Tällaisen valtuutuksen tilinomistaja voi peruuttaa milloin tahansa. Muu sopimus, jolla
vähennetään tilinomistajalle tämän pykälän mukaan kuuluvia oikeuksia, on mitätön.
Luotonanto
11 §
Enimmäisluototussuhde
Luottolaitos saa myöntää kuluttajaluottoa, jonka vakuudeksi annetaan asuinhuoneiston hallintaan oikeuttavat
yhteisöosuudet, asuinkiinteistö tai kiinteistöä koskeva käyttöoikeus, enintään tämän pykälän mukaisen
luototussuhteen mukaisen määrän, jos luotolla on tarkoitus:
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 77/1011) hankkia asuinhuoneiston hallintaan oikeuttavat yhteisöosuudet, asuinkiinteistö tai sellainen asuinrakennus,
joka sijaitsee kiinteistöä koskevan käyttöoikeuden nojalla hallitulla alueella; tai
2) tehdä asuinhuoneiston, asuinkiinteistön tai asuinrakennuksen peruskorjaus.
(14.10.2016/854)
Edellä 1 momentissa tarkoitettuna vakuutena ei oteta huomioon henkilötakausta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun luoton määrä saa olla enintään 90 prosenttia vakuuksien käyvästä arvosta
luottoa myönnettäessä.
Poiketen siitä, mitä 3 momentissa säädetään, ensiasunnon hankintaa varten otetun luoton määrä saa olla
enintään 95 prosenttia vakuuksien käyvästä arvosta luottoa myönnettäessä.
Finanssivalvonta voi rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien poikkeuksellisen kasvun rajoittamiseksi päättää
alentaa edellä 3 ja 4 momentissa säädettyjä luoton enimmäismääriä enintään 10 prosenttiyksiköllä.
Finanssivalvonta voi myös rajoittaa muiden vakuuksien kuin esinevakuuksien huomioon ottamista
luototussuhdetta laskettaessa, jos se on tarpeen tässä momentissa tarkoitettujen riskien hallitsemiseksi.
Finanssivalvonnan on vähintään vuosittain tehtävä päätös tämän momentin nojalla tehdyn päätöksen
muuttamisesta tai voimassaolon jatkamisesta. Finanssivalvonnan on internetsivustollaan julkistettava
periaatteet, joita se noudattaa tämän momentin soveltamisedellytysten arvioinnissa. Tässä momentissa
tarkoitetun päätöksen valmisteluun sovelletaan, mitä 10 luvun 4 §:ssä säädetään muuttuvaa
lisäpääomavaatimusta koskevan päätöksen valmistelusta lukuun ottamatta 10 luvun 4 §:n 2 momentissa
säädettyä määräaikaa. (26.3.2021/233)
Päätös, jolla tässä pykälässä tarkoitettua luoton enimmäismäärää alennetaan, tulee voimaan kolmen
kuukauden kuluttua päätöksen tekemisestä tai sitä myöhemmästä Finanssivalvonnan päättämästä
ajankohdasta lukien.
Finanssivalvonta voi antaa määräyksiä tässä pykälässä tarkoitettujen vakuuksien ja niiden käyvän arvon
tarkemmasta määrittelystä sekä niistä erityisistä tilanteista, joissa luottolaitos voi poiketa 3 ja 4 momentin
mukaisista rajoituksista.
12 §
Vakuuden edelleenpanttaaminen
Luottolaitos ei saa vakuuden omistajan suostumuksetta pantata edelleen luottolaitokselle annettua vakuutta.
12 a § (14.10.2016/854)
Ammatilliset vaatimukset
Luottolaitoksen palveluksessa olevilla ja muutoin luottolaitoksen lukuun toimivilla henkilöillä, jotka
osallistuvat kuluttajansuojalain 7 a luvun  soveltamisalaan kuuluvien luottojen myöntämiseen, on oltava
luottotoimintaa koskeva riittävä tietämys ja pätevyys ottaen huomioon kuluttajille tarkoitetuista kiinteää
asunto-omaisuutta koskevista luottosopimuksista ja direktiivien 2008/48/EY ja 2013/36/EU sekä asetuksen
(EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/17/EU
(asuntoluottodir ektiivi ) III liitteessä säädetyt vaatimukset. Myös henkilöillä, joiden välittömän johdon ja
valvonnan alaisina edellä tarkoitetut henkilöt toimivat, on oltava vastaava tietämys ja pätevyys. V aadittavasta
tietämyksestä ja pätevyydestä säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
Jos kuluttajansuojalain 7 a luvun  soveltamisalaan kuuluvaa kuluttajaluottoa myönnettäessä arvioidaan
mainitun luvun 3 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettua asunto-omaisuutta, arvioitsijalla on oltava
arviointitehtävään tarvittava riittävä ammattitaito.
13 § (26.3.2021/233)
Luotonanto ja sijoittaminen eräissä tapauksissa
Luottolaitoksen lähipiiriin kuuluvalle luonnolliselle henkilölle, yhteisölle tai säätiölle annettavaa luottoa ja
siihen rinnastettavaa muuta rahoitusta koskevat päätökset sekä lähipiiriin kuuluvaan yritykseen sijoittamista
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 78/101koskevat päätökset taikka tällaiseen luotonantoon ja sijoittamiseen sovellettavat yleiset ehdot on
hyväksyttävä luottolaitoksen hallituksessa. Tässä pykälässä tarkoitettujen muiden liiketoimien kuin
tavanomaisten henkilöstöluottojen ehtoihin sovelletaan 5 luvun 15 §:n 3 momenttia.
Luottolaitoksen lähipiiriin kuuluu:
1) se, jolla omistuksen, optio-oikeuden tai vaihtovelkakirjalainan nojalla on tai voi olla vähintään 20
prosenttia luottolaitoksen osakkeista, osuuksista tai niiden tuottamasta äänimäärästä taikka vastaava omistus
tai äänivalta luottolaitoksen konserniin kuuluvassa yhteisössä taikka luottolaitoksessa määräysvaltaa
käyttävässä yhteisössä, jollei omistuksen kohteena olevan yhtiön merkitys koko konsernin kannalta ole
vähäinen;
2) luottolaitoksen hallituksen jäsen, varajäsen, toimitusjohtaja ja tämän sijainen ja luottolaitoksen toimivaan
johtoon kuuluva henkilö;
3) 2 kohdassa tarkoitetun henkilön lapsi, vanhempi, aviopuoliso tai henkilöön rekisteröidyssä parisuhteessa
tai avioliitonomaisessa suhteessa oleva henkilö;
4) luottolaitoksen hallintoneuvoston jäsen, tilintarkastaja, varatilintarkastaja ja tilintarkastusyhteisön
toimihenkilö, jolla on päävastuu tilintarkastuksesta;
5) 4 kohdassa tarkoitetun henkilön alaikäinen lapsi sekä aviopuoliso tai henkilöön rekisteröidyssä
parisuhteessa tai avioliitonomaisessa suhteessa oleva henkilö;
6) 2 tai 4 kohtaa vastaavassa asemassa 1 kohdassa tarkoitetussa yrityksessä oleva henkilö ja tällaisen
henkilön alaikäinen lapsi sekä aviopuoliso tai henkilöön rekisteröidyssä parisuhteessa tai avioliitonomaisessa
suhteessa oleva henkilö;
7) elinkeinotoimintaa harjoittava yhteisö, jossa 2 tai 3 kohdassa tarkoitetulla henkilöllä yksin tai yhdessä
toisen mainituissa kohdissa tarkoitetun henkilön kanssa on vähintään 10 prosentin omistusosuus, tätä
vastaava määräysvalta tai muu olennainen vaikutusvalta, tai jos henkilö kuuluu tällaisen yhteisön johtoon
hallituksen jäsenenä, toimitusjohtajana, toimitusjohtajan sijaisena tai muussa toimivaan johtoon kuuluvassa
tehtävässä;
8) muu kuin 7 kohdassa tarkoitettu yhteisö ja säätiö, jossa tässä momentissa tarkoitetulla henkilöllä yksin tai
yhdessä toisen tässä momentissa tarkoitetun henkilön kanssa on kirjanpitolain 1 luvun 5 §:ssä tarkoitettu
määräysvalta.
Sen estämättä, mitä 2 momentin 4 kohdassa säädetään, luottolaitoksen hallintoneuvoston jäseneen
sovelletaan, mitä 2 momentissa säädetään hallituksen jäsenestä, jos hallintoneuvostolle on luottolaitoksen
yhtiöjärjestyksessä tai säännöissä siirretty tämän lain mukaan hallitukselle kuuluvia tehtäviä.
Luottolaitoksen on pidettävä luetteloa 2 momentissa tarkoitetuista luonnollisista henkilöistä, yhteisöistä ja
säätiöistä. Luettelon tiedot ja siinä tapahtuneet muutokset sekä luettelossa mainituille luonnollisille
henkilöille, yhteisöille ja säätiöille myönnettyjä luottoja tai yhteisöön tehtyjä sijoituksia koskevat 1
momentissa tarkoitetut päätökset tai ehdot on ilmoitettava Finanssivalvonnalle vaadittaessa. Tässä
momentissa säädettyä velvollisuutta luettelon pitämiseen ei sovelleta sellaiseen luottolaitokseen, joka ei
myönnä luottoja 2 momentissa tarkoitettuun lähipiiriin kuuluville tai tee sijoituksia lähipiiriin kuuluvaan
yhteisöön.
Mitä tässä pykälässä säädetään luoton antamisesta, sovelletaan myös takauksen antamiseen tai muuhun
vakuuden asettamiseen toisen antaman luoton maksamisesta.
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 1 momentissa tarkoitettujen päätösten kirjaamisesta sekä 4
momentissa tarkoitetun luettelon pitämisestä ja mainitussa momentissa tarkoitettujen tietojen ilmoittamisesta
Finanssivalvonnalle. Finanssivalvonta voi lisäksi antaa tarkempia määräyksiä siitä, milloin 2 momentin 1
kohdassa tarkoitettua yhteisöä pidetään koko konsernin kannalta vähäisenä.
Pankkisalaisuus ja asiakkaan tunteminen
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 79/10114 §
Salassapitovelvollisuus
Joka luottolaitoksen tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen, luottolaitosten
yhteenliittymän taikka luottolaitoksen asiamiehen tai muun luottolaitoksen lukuun toimivan yrityksen
toimielimen jäsenenä tai varajäsenenä tai niiden palveluksessa taikka niiden toimeksiannosta tehtävää
suorittaessaan on saanut tietää luottolaitoksen tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään tai rahoitus- ja
vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettuun ryhmittymään kuuluvan yrityksen
asiakkaan tai muun sen toimintaan liittyvän henkilön taloudellista asemaa tai yksityisen henkilökohtaisia
oloja koskevan seikan taikka liikesalaisuuden, on velvollinen pitämään sen salassa, jollei se, jonka hyväksi
vaitiolovelvollisuus on säädetty , anna suostumustaan sen ilmaisemiseen. Salassa pidettäviä tietoja ei saa
antaa myöskään yhtiökokoukselle, isäntien kokoukselle, osuuskunnan kokoukselle tai edustajistolle taikka
hypoteekkiyhdistyksen kokoukselle eikä kokoukseen osallistuvalle osakkeenomistajalle tai jäsenelle.
(10.8.2018/628)
Luottolaitoksella ja sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluvalla yrityksellä on velvollisuus antaa 1
momentissa tarkoitettuja tietoja syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle rikoksen selvittämiseksi sekä muulle
viranomaiselle, jolla on lain mukaan oikeus saada sellaisia tietoja.
Luottolaitoksella on oikeus antaa 1 momentissa tarkoitettuja tietoja kaupankäynnistä rahoitusvälineillä
annetussa laissa tarkoitetulle pörssille, monenkeskisen kaupankäynnin järjestäjälle ja or ganisoidun
kaupankäynnin järjestäjälle, jos tiedot ovat välttämättömiä niille säädetyn valvontatehtävän tai tietojen
säilytysvelvollisuuden turvaamiseksi. Luottolaitoksella on sama oikeus antaa tietoja toisessa ET A-valtiossa
toimivalle kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain 3 luvun 1 §:ssä tarkoitetulle pörssiä vastaavalle
markkinoiden ylläpitäjälle. (28.12.2017/1073)
Luottolaitoksella on 1 momentin estämättä oikeus harjoittaa liiketoimintaansa tavanomaisesti kuuluvaa
luottotietotoimintaa.
Mitä osuuskuntalain 7 luvun 14 §:ssä säädetään, ei koske luottolaitosta eikä sen kanssa samaan
konsolidointiryhmään kuuluvaa yritystä.
15 § (29.3.2019/394)
Tietojen luovuttamista koskevat poikkeukset salassapitovelvollisuuteen
Jollei yleisestä tietosuoja-asetuksesta muuta johdu, luottolaitoksella ja sen kanssa samaan
konsolidointiryhmään kuuluvalla yrityksellä on 14 §:ssä säädetyn salassapitovelvollisuuden estämättä oikeus
luovuttaa välttämättömiä tietoja:
1) samaan konserniin, konsolidointiryhmään, talletuspankkien yhteenliittymään tai rahoitus- ja
vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettuun rahoitus- ja vakuutusryhmittymään
kuuluvalle yritykselle asiakaspalvelua ja muuta asiakassuhteen hoitamista, markkinointia sekä konsernin,
konsolidointiryhmän, talletuspankkien yhteenliittymän tai rahoitus- ja vakuutusryhmittymän riskienhallintaa
varten; mitä tässä kohdassa säädetään, ei kuitenkaan koske sellaisia tietoja, jotka perustuvat asiakkaan ja
muun kuin ryhmittymään kuuluvan yrityksen välisten maksutietojen rekisteröintiin;
2) sellaiselle yritykselle, joka kuuluu luottolaitoksen kanssa samaan taloudelliseen yhteenliittymään
markkinointia sekä asiakaspalvelua ja muuta asiakassuhteen hoitamista varten, jos tiedot ovat sen
asiakasrekisterissä;
3) toiselle luottolaitokselle, rahoituslaitokselle, sijoituspalveluyritykselle, maksulaitokselle tai
talletuspankkien yhteenliittymään kuuluvalle yritykselle taikka samaan rahoitus- ja vakuutusryhmittymään
kuuluvalle yritykselle tai yhteisölle näihin kohdistuvista rikoksista tämän luvun 18 a §:ssä tarkoitetut tiedot,
jotka ovat välttämättömiä rahoitusmarkkinoilla toimiviin yrityksiin kohdistuvan rikollisuuden
ehkäisemiseksi;
4) luottotietotoimintaa harjoittavalle rekisterinpitäjälle luottotietorekisteriin merkitsemistä varten asiakkaan
voimassa olevien luottosopimusten ja takaussitoumusten yksilöimiseksi tarpeelliset tiedot sekä tiedot
luottojen maksamatta olevasta määrästä;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 80/1015) tieteelliseen tutkimuskäyttöön, jos asiakirjan valmistamisesta on kulunut vähintään 60 vuotta ja asiakirjan
vastaanottaja antaa kirjallisen sitoumuksen siitä, ettei hän käytä asiakirjaa sen henkilön, jota asiakirja koskee,
tai hänen läheisensä vahingoksi tai halventamiseksi taikka sellaisten muiden etujen loukkaamiseksi, joiden
suojaksi salassapitovelvollisuus on säädetty;
6) finanssialan sopimuspohjaiselle asiakasor ganisaatiolle tai muulle sellaiselle riidanratkaisuelimelle, joka on
kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin
2009/22/EY muuttamisesta (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/1 1/EU 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitettu Euroopan
komissiolle, sinne saatetun asian käsittelemistä varten.
Mitä 1 momentin 1 kohdassa säädetään, sovelletaan myös säästöpankkien ja osuuspankkien
keskusrahalaitoksiin.
Edellä 1 momentin 1–4 ja 6 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa voidaan luovuttaa vain tietoja, jotka ovat
välttämättömiä kyseessä olevien tehtävien suorittamiseksi, ja jos tietojen vastaanottajaa koskee tässä laissa
säädetty tai vastaava salassapitovelvollisuus.
Mitä edellä 1 momentin 1, 2 ja 4–6 kohdassa säädetään tietojen luovuttamisesta, ei koske yleisen tietosuoja-
asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklassa tarkoitettujen tietojen luovuttamista.
16–17 §
16–17 § on kumottu L:lla 29.3.2019/394 .
18 §
Asiakkaiden tunteminen
Luottolaitoksen ja sen konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen on tunnettava asiakkaansa. Luottolaitoksen
ja sen konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen on lisäksi tunnistettava asiakkaan tosiasiallinen edunsaaja ja
henkilö, joka toimii asiakkaan lukuun, sekä tarvittaessa todennettava tämän henkilöllisyys. Luottolaitos ja
sen konsolidointiryhmään kuuluva yritys eivät saa tarjota asiakkaalleen nimettömiä tilejä tai tallelokeroita.
Tässä momentissa säädettyä velvollisuutta täytettäessä voidaan hyödyntää 2 momentissa tarkoitettuja
järjestelmiä. (1.6.2018/405)
Luottolaitoksella ja sen konsolidointiryhmään kuuluvalla yrityksellä on oltava riittävät
riskienhallintajärjestelmät, joilla ne voivat arvioida asiakkaista toiminnalleen aiheutuvia riskejä.
Asiakkaan tuntemisessa on lisäksi voimassa, mitä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä
annetussa laissa säädetään. (28.6.2017/448)
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 1 momentissa tarkoitetuista asiakkaan tuntemisessa
noudatettavista menettelytavoista ja 2 momentissa tarkoitetusta riskienhallinnasta.
18 a § (29.3.2019/394)
Henkilötietojen käsittely
Luottolaitos ja rahoituslaitos voivat käsitellä tietoja asiakashäiriöihin liittyvistä henkilötiedoista ja ylläpitää
niitä koskevaa rekisteriä ( asiakashäiriör ekisteri ) siinä laajuudessa kuin se on välttämätöntä niiden toimintaan
välittömästi kohdistuvien asiakashäiriöiden, rikosten tai rikkomusten estämiseksi ja selvittämiseksi.
Asiakashäiriörekisteriin saadaan merkitä tiedot:
1) rekisteröidyn nykyisestä tai entisestä asiakkuussuhteesta;
2) maksujen viivästymisestä ja laiminlyönnistä;
3) rikoksesta, epäillystä rikoksesta tai rikkomuksesta;
4) luottolaitoksesta tai rahoituslaitoksesta, johon rikos, epäilty rikos tai rikkomus kohdistuu;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 81/1015) teon tai epäillyn teon ajankohdasta ja rekisteriin merkitsemisen ajankohdasta;
6) rekisteröidyn nimestä, henkilötunnuksesta, osoitteesta ja ammatista;
7) tuomioistuimesta tai esitutkintaviranomaisesta, jossa asia on vireillä;
8) käsiteltävän tiedon ilmoittajasta ja tallentajasta.
Luottolaitos tai rahoituslaitos ei saa tehdä merkintää asiakashäiriörekisteriin ennen kuin epäillystä rikoksesta
tai rikkomuksesta on ilmoitettu esitutkintaviranomaiselle tai syyttäjälle taikka kun erääntynyt saaminen on
ollut maksamatta enemmän kuin 60 päivää eräpäivästä. Merkintä rekisteriin on tehtävä viimeistään vuoden
kuluessa siitä, kun:
1) luottolaitos tai rahoituslaitos on saattanut rikosprosessin vireille;
2) luottolaitos tai rahoituslaitos on saanut tiedon siitä, että joku muu on saattanut rikosprosessin vireille;
3) syyttäjä on päättänyt nostaa asiassa syytteen; tai
4) maksu on erääntynyt.
Rikosta koskevat tiedot on poistettava asiakashäiriörekisteristä välittömästi sen jälkeen, kun rekisteröity on
alioikeuden tuomiolla todettu syyttömäksi, oikeusprosessista on luovuttu tai jos ylempi oikeusaste vapauttaa
alemman oikeusasteen tuomitseman henkilön. Luottolaitos tai rahoituslaitos voi rekisteröidä tiedot
uudelleen, jos ylempi oikeusaste tuomitsee henkilön, jonka alempi oikeusaste on vapauttanut.
Rikosta koskevat tiedot on poistettava asiakashäiriörekisteristä viimeistään viiden vuoden kuluttua siitä, kun
kyseistä rikosta koskeva tieto on ensimmäisen kerran rekisteröity . Maksuhäiriötä koskeva tieto on poistettava
viimeistään, kun maksun suorittamisesta on kulunut kaksi vuotta.
Rekisteröidylle on ilmoitettava tietojen käytöstä päätöksenteossa, jos luoton epääminen tai muu
rekisteröidylle kielteinen päätös johtuu asiakashäiriörekisterissä olevista tiedoista.
19 §
Menettelytapasäännösten soveltaminen konsolidointiryhmään kuuluvaan yritykseen
Mitä tässä luvussa säädetään luottolaitoksesta, sovelletaan vastaavasti luottolaitoksen kanssa samaan
konsolidointiryhmään kuuluvaan yritykseen.
19 a § (9.12.2016/1054)
Finanssivalvonnan määräyksenantovaltuudet
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 6 ja 6 a §:ssä tarkoitetusta perusmaksutilistä, sen
ominaisuuksista ja tarjottavista palveluista, 6 c §:ssä tarkoitusta perusmaksutiliraportoinnista sekä 6 d §:n 2
ja 3 momentissa tarkoitetuista vertailusivuston tiedoista ja ominaisuuksista.
15 a luku (9.12.2016/1054)
Tilinsiirtopalvelut
1 § (9.12.2016/1054)
Velvollisuus tarjota tilinsiirtopalvelua
Luottolaitoksen on tarjottava tilinsiirtopalvelua kuluttajille.
2 § (9.12.2016/1054)
Tilinsiirtopalvelusta annettavat tiedot, veloitettavat maksut ja vahingonkorvausvelvollisuus
Luottolaitoksen on asetettava kuluttajien saataville vähintään tiedot:
1) tilinsiirron toteutukseen osallistuvien tehtävistä;
2) toteutusaikatauluista;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 82/1013) veloituksista;
4) kuluttajalta pyydettävistä tiedoista;
5) riitojenratkaisumenettelystä.
Luottolaitoksen on asetettava 1 momentissa tarkoitetut tiedot saataville maksutta paperilla tai muulla
pysyvällä välineellä kaikissa kuluttajille avoimissa luottolaitoksen tiloissa ja sen verkkosivuilla.
Kuluttajien tulee saada maksutta siirtävältä ja vastaanottavalta luottolaitokselta tiedot voimassa olevista
pysyväistoimeksiannoista, suoraveloituksista, suoramaksuvaltuutuksista ja sähköisistä laskuista. Siirtävä
luottolaitos ei saa veloittaa vastaanottavaa luottolaitosta tai kuluttajaa 3 §:n 1 momentin 1 kohdassa
tarkoitetuista tiedoista eikä tilin sulkemisesta. Muiden tilinsiirtoon liittyvien palveluiden veloitusten tulee
olla kohtuullisia ja vastattava luottolaitoksen kustannuksia.
Luottolaitoksen tulee viivytyksettä korvata kuluttajalle aiheutuvat taloudelliset vahingot, jotka johtuvat
suoraan siitä, että luottolaitos laiminlyö tämän luvun mukaiset tilinsiirtopalveluun liittyvät velvollisuutensa.
Korvausvelvollisuutta ei kuitenkaan ole, jos luottolaitos voi vedota epätavallisiin ja ennalta arvaamattomiin
seikkoihin, joihin se ei olisi voinut vaikuttaa ja joiden seurauksia se ei kaikkea huolellisuutta noudattamalla
olisi voinut välttää.
3 § (9.12.2016/1054)
Vastaanottavan luottolaitoksen velvollisuudet
Vastaanottavan luottolaitoksen on kahden pankkipäivän kuluessa kuluttajan valtuutuksen saatuaan
pyydettävä, että siirtävä luottolaitos:
1) toimittaa vastaanottavalle luottolaitokselle ja pyydettäessä kuluttajalle luettelon voimassa olevista
pysyväistoimeksiannoista, suoraveloitusvaltuutuksista, suoramaksuvaltuutuksista ja sähköisistä laskuista,
sekä viimeisen 13 kuukauden ajalta tiedot saapuneista toistuvista tilisiirroista, sähköisistä laskuista ja tililtä
tehdyistä suoraveloituksista ja suoramaksuista;
2) lopettaa suoraveloitusten, saapuvien tilisiirtojen ja sähköisten laskujen hyväksymisen;
3) peruuttaa pysyväistoimeksiannot ja suoramaksuvaltuutukset;
4) siirtää tilinsaldon vastaanottavan luottolaitoksen ylläpitämälle tilille;
5) sulkee tilin ja siihen liittyvät maksuvälineet siirtävällä luottolaitoksella.
Vastaanottavan luottolaitoksen on ilmoitettava siirtävälle luottolaitokselle riittävät tiedot vastaanottavan
luottolaitoksen ylläpitämästä kuluttajan tilistä ja sähköisten laskujen osoitteesta sähköisten laskujen ja 1
momentin 4 kohdassa tarkoitetun tilinsaldon siirron toteuttamiseksi.
Vastaanottavan luottolaitoksen on viiden pankkipäivän kuluessa saatuaan 1 momentissa tarkoitetut tiedot:
1) tehtävä tarpeelliset toimet pysyväistoimeksiantojen, suoraveloitusten ja suoramaksujen toteuttamiseksi ja
sähköisten laskujen vastaanottamiseksi sekä toteutettava ja vastaanotettava ne valtuutuksen mukaisesti;
2) tiedotettava kuluttajalle tämän euromääräisiä tilisiirtoja ja suoraveloituksia koskevista teknisistä ja
liiketoimintaa koskevista vaatimuksista sekä asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 260/2012 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista
oikeuksista;
3) ilmoitettava toistuvien tilisiirtojen tekijöille ja suoraveloittajille tiedot vastaanottavan luottolaitoksen
ylläpitämästä maksutilistä ja sähköisiä laskuja käyttäville laskuttajille sähköisten laskujen osoitteesta sekä
toimitettava näille kopio valtuutuksesta;
4) ilmoitettava suoraveloittajille ja sähköisiä laskuja käyttäville laskuttajille päivä, josta alkaen
suoraveloitukset tehdään vastaanottavan luottolaitoksen ylläpitämältä tililtä ja sähköiset laskut
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 83/101vastaanotetaan vastaanottavan luottolaitoksen ylläpitämään sähköisten laskujen osoitteeseen.
Kuluttajan antamamassa valtuutuksessa asetetun määräpäivän, jolloin aloitetaan 3 momentin 1 kohdassa
tarkoitettujen pysyväistoimeksiantojen, suoraveloitusten, suoramaksujen ja sähköisten laskujen
toteuttaminen, on oltava vähintään kuusi pankkipäivää siitä, kun vastaanottava luottolaitos saa 1 momentin 1
kohdassa tarkoitetut tiedot.
Jos kuluttaja toimittaa itse 3 momentin 3 ja 4 kohdassa määritellyt tiedot maksajille, suoraveloittajille ja
sähköisiä laskuja käyttäville laskuttajille, vastaanottavan luottolaitoksen tulee toimittaa kuluttajalle 3
momentissa säädetyssä ajassa vakiokirje, jossa ilmoitetaan yksityiskohtaiset tiedot maksutilistä, sähköisten
laskujen osoitteesta ja valtuutuksessa määrätty alkamispäivä.
4 § (9.12.2016/1054)
Siirtävän luottolaitoksen velvollisuudet
Siirtävän luottolaitoksen on toimitettava 3 §:ssä tarkoitetut tiedot viiden pankkipäivän kuluessa ja
suoritettava toimenpiteet kuluttajan antamassa valtuutuksessa määriteltynä päivänä.
Tiliin liitettyjen maksuvälineiden käyttöä ei saa estää ennen kuluttajan antamassa valtuutuksessa määriteltyä
päivää. Jos maksutilin sulkeminen ei ole mahdollista kuluttajan maksamattomien sitoumusten vuoksi, tästä
on ilmoitettava kuluttajalle ilman aiheetonta viivytystä.
5 § (9.12.2016/1054)
Rajat ylittävä tilinsiirto
Siirtävän luottolaitoksen on saatuaan kuluttajalta pyynnön:
1) annettava maksutta kuluttajalle 3 §:n 1 momentin 1 kohdassa määritellyt tiedot;
2) siirrettävä positiivinen saldo vastaanottavan palveluntarjoajan ylläpitämälle tilille;
3) suljettava maksutili.
Kuluttajan asettama määräpäivä 1 momentissa tarkoitetuille toimenpiteille on oltava vähintään kuusi
pankkipäivää siitä, kun siirtävä luottolaitos saa pyynnön. Jos maksutilin sulkeminen ei ole mahdollista
kuluttajan maksamattomien sitoumusten vuoksi, tästä on ilmoitettava kuluttajalle ilman aiheetonta viivytystä.
6 § (9.12.2016/1054)
Tilinsiirtoraportointi
Luottolaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle tässä luvussa tarkoitetussa tilinsiirtopalvelussa
siirrettyjen tilien ja evättyjen siirtohakemusten lukumäärä.
7 § (9.12.2016/1054)
Vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely
Luottolaitoksen on varmistettava, että kuluttajan ja luottolaitoksen väliset palveluista perittävien maksujen
avoimuutta ja vertailtavuutta, perusmaksutiliä tai siihen liittyviä palveluita, sähköisen tunnistamisen
palveluita tai tilinsiirtoa koskevat yksittäiset erimielisyydet voidaan saattaa ratkaisusuosituksia antavan
riippumattoman toimielimen käsiteltäväksi. T oimielimen sääntöjen tulee turvata erimielisyyksien puolueeton,
avoin, tehokas ja oikeudenmukainen käsittely .
Talletuspankin on neuvottava kuluttajaa menettelyistä saattaa talletuspankin päätös
perusmaksutilihakemuksen hylkäämisestä tai perusmaksutilin irtisanomisesta tai purkamisesta vaihtoehtoisen
riidanratkaisuelimen käsiteltäväksi.
8 § (9.12.2016/1054)
Finanssivalvonnan määräyksenantovaltuudet
Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 6 §:ssä tarkoitetusta tilinsiirtoraportoinnista.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 84/101V OSA
ULKOMAISEN LUOTT OLAIT OKSEN T OIMINT A SUOMESSA
16 luku
Ulkomaisen ET A-luottolaitoksen ja ulkomaisen ET A-rahoituslaitoksen sivuliikkeen perustaminen ja
palvelujen tarjoaminen Suomeen (26.3.2021/233)
1 § (26.3.2021/233)
Ulkomaisen ETA-luottolaitoksen ja ulkomaisen ETA-rahoituslaitoksen oikeus sivuliikkeen perustamiseen ja palvelujen
tarjoamiseen
Ulkomainen ET A-luottolaitos, toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saanut rahoituslaitos ( ulkomainen ET A-
rahoituslaitos ) ja tällaisen rahoituslaitoksen tytäryritys saa perustaa sivuliikkeen Suomeen tai muuten tarjota
Suomessa 5 luvun 1 §:ssä tarkoitettuja palveluja, jotka sisältyvät sen toimilupaan.
Mitä tässä luvussa säädetään ulkomaisesta ET A-luottolaitoksesta, koskee myös ulkomaista ET A-
rahoituslaitosta ja tällaisen rahoituslaitoksen tytäryritystä.
2 §
Sivuliikkeen perustamisesta ilmoittaminen
Ulkomainen ET A-luottolaitos voi perustaa sivuliikkeen Suomeen laitoksen kotivaltion valvontaviranomaisen
ilmoitettua sivuliikkeen perustamisesta Finanssivalvonnalle.
Ilmoituksessa on oltava riittävät tiedot perustettavaksi aiotun sivuliikkeen toimipaikasta, liiketoiminnasta ja
hallinnosta sekä vastuuhenkilöistä, joista yksi on nimettävä sivuliikkeen johtajaksi.
Ilmoituksessa on myös mainittava luottolaitoksen toimilupaan sisältyvät tämän luvun 1 §:ssä tarkoitetut
palvelut, omien varojen määrä, omien varojen vähimmäismäärä ja vakuusjärjestelmä, joka suojaa
sivuliikkeen tallettajien saamisia, sekä sen kattavuus.
Ulkomaisen ET A-luottolaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle kirjallisesti 2 momentissa
tarkoitettuihin tietoihin tulevista muutoksista vähintään kuukautta ennen niiden toteuttamista.
Finanssivalvonta voi muuttaa aiottujen muutosten vuoksi Finanssivalvonnasta annetun lain 59 §:ssä
tarkoitetussa ilmoituksessa asetettuja määräyksiä ja ehtoja.
3 §
Sivuliikkeen toiminnan aloittaminen
Sivuliike voi aloittaa toimintansa, kun ulkomainen ET A-luottolaitos on saanut Finanssivalvonnasta annetun
lain 59 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen tai, jos Finanssivalvonta ei ole tehnyt ilmoitusta mainitussa pykälässä
säädetyssä määräajassa, kun sen käsittelylle säädetty määräaika on päättynyt.
4 §
Sivuliikkeen toiminnan rajoittaminen ja kieltäminen
Finanssivalvonnan oikeudesta kieltää kokonaan tai osittain sivuliikkeen toiminnan jatkaminen säädetään
Finanssivalvonnasta annetun lain 61 §:ssä.
17 luku
Kolmannen maan luottolaitoksen sivuliikkeen perustaminen ja edustuston avaaminen Suomeen
1 §
Sivuliikkeen perustaminen
Kolmannen maan luottolaitos voi Suomeen perustetusta sivuliikkeestä tarjota sellaisia 5 luvun 1 §:ssä
tarkoitettuja palveluja, jotka sisältyvät sivuliikkeelle 2 §:n mukaisesti myönnettyyn toimilupaan.
Kolmannen maan luottolaitoksella voi lisäksi olla Suomessa edustusto.
1 a § (15.3.2019/300)
Poikkeus sivuliikkeen toimilupavaatimuksesta
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 85/101Kolmannen maan luottolaitos voi sijoituspalvelulain 5 luvun 7 §:n 2 ja 3 momentissa säädetyin edellytyksin
tarjota Suomessa sivuliikettä perustamatta sijoituspalvelua tai harjoittaa sijoitustoimintaa sekä tarjota
oheispalveluita.
2 §
Sivuliikkeen toimiluvan hakeminen
Kolmannen maan luottolaitoksen, joka aikoo harjoittaa Suomessa luottolaitostoimintaa, on haettava
Finanssivalvonnalta toimilupa Suomeen perustettavalle sivuliikkeelle. Hakemuksesta on pyydettävä lausunto
Suomen Pankilta sekä talletussuojarahastolta, jos luottolaitos vastaanottaa talletuksia, ja sijoittajien
korvausrahastolta, jos luottolaitos tarjoaa sijoituspalveluja.
Hakemukseen on liitettävä tarpeelliset selvitykset luottolaitoksen:
1) omistuksesta;
2) johdon ammattitaidosta ja luotettavuudesta;
3) hallinnosta ja sisäisestä valvonnasta;
4) riskien hallinnasta;
5) vakavaraisuudesta ja maksuvalmiudesta ja niiden hallinnasta;
6) kotimaan lainsäädännöstä ja finanssivalvonnasta.
Hakemukseen on liitettävä lisäksi tarpeelliset selvitykset sivuliikkeen hallinnon ja toiminnan järjestämisestä,
asiakkaiden tunnistamiseksi ja rahanpesun ja terrorismin ehkäisemiseksi noudatetuista menettelytavoista,
sivuliikkeen johdon ammattitaidosta ja luotettavuudesta sekä sivuliikkeen käytössä Suomessa olevista
varoista.
Säännöksiä hakemuksessa ilmoitettavista yhteystiedoista sekä tarkempia säännöksiä hakemukseen
liitettävistä selvityksistä voidaan antaa valtiovarainministeriön asetuksella.
3 §
Sivuliikkeen toimiluvan myöntäminen
Finanssivalvonnan on myönnettävä toimilupa, jos:
1) luottolaitoksen toiminta ei olennaisesti eroa suomalaiselle luottolaitokselle sallitusta toiminnasta;
2) kolmannen maan luottolaitokseen sen kotivaltiossa sovellettava lainsäädäntö vastaa kansainvälisesti
hyväksyttyjä finanssivalvonnan sekä rahoitusjärjestelmän rikollisen hyväksikäytön estämistä koskevia
suosituksia;
2 a) sivuliike saa sen kotivaltion lainsäädännön ja toimilupansa nojalla vastaanottaa yleisöltä talletuksia, eikä
sivuliikkeen tallettajiin luottolaitoksen kotivaltion lainsäädännön nojalla sovellettava talletussuoja
olennaisesti poikkea suomalaisen talletuspankin tallettajiin sovellettavasta talletussuojasta;
(19.12.2014/1 199)
3) luottolaitoksen vakavaraisuus, suuret asiakasriskit, maksuvalmius, sisäinen valvonta,
riskienhallintajärjestelmät sekä omistajien ja johdon sopivuus ja luotettavuus eivät olennaisesti poikkea
tämän lain vaatimuksista;
4) luottolaitosta muutenkin valvotaan sen kotivaltiossa riittävän tehokkaasti;
5) luottolaitoksella on Suomessa varoja vähintään 18 luvun 4 §:n 2 momentissa säädetty määrä sivuliikkeen
harjoittamaa toimintaa varten;
6) sivuliikkeen hallinto on järjestetty terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden mukaisesti;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 86/1017) sivuliikkeen johtaja täyttää 7 luvun 4 §:ssä säädetyt vaatimukset;
8) sivuliikkeellä on riittävät menettelytavat asiakkaiden tunnistamiseksi sekä rahanpesun ja terrorismin
ehkäisemiseksi.
Finanssivalvonnan on annettava toimilupaa koskeva päätös kuuden kuukauden kuluessa hakemuksen
vastaanottamisesta tai, jos hakemus on puutteellinen, siitä kun hakija on antanut asian ratkaisemista varten
tarvittavat asiakirjat ja selvitykset. T oimilupaa koskeva päätös on kuitenkin aina tehtävä 12 kuukauden
kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta.
Finanssivalvonnalla on oikeus toimiluvan hakijaa kuultuaan asettaa toimilupaan sivuliikkeen liiketoimintaa
koskevia, valvonnan kannalta välttämättömiä rajoituksia ja ehtoja. Finanssivalvonta voi toimiluvan
myöntämisen jälkeen hakemuksesta muuttaa toimiluvan ehtoja.
Jos toimilupaa koskevaa päätöstä ei ole annettu 2 momentissa säädetyssä määräajassa, hakija voi tehdä
valituksen. V alitus tehdään ja käsitellään, kuten hakemuksen hylkäämistä koskeva valitus tehdään ja
käsitellään. Tällaisen valituksen voi tehdä, kunnes päätös on annettu. Finanssivalvonnan on ilmoitettava
päätöksen antamisesta muutoksenhakuviranomaiselle, jos päätös on annettu valituksen jälkeen. V alituksen
tekemisestä ja käsittelystä säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa. (17.1.2020/26)
Finanssivalvonnan on ilmoitettava Euroopan pankkiviranomaiselle, Rahoitusvakausvirastolle,
talletussuojarahastolle ja, jos sivuliike tarjoaa sijoituspalvelua, sijoittajien korvausrahastolle, kolmannen
maan sivuliikkeitä koskevat seuraavat tiedot:
1) tiedot sivuliikkeen toimiluvan myöntämisestä ja toimiluvan muuttamisesta;
2) sivuliikkeiden Finanssivalvonnalle raportoimat kokonaisvarat ja -velat;
3) kolmannessa maassa sijaitsevan luottolaitoksen tai luottolaitosryhmittymän nimi, johon sivuliike kuuluu.
(26.3.2021/233)
4 §
Sivuliikkeen toimiluvan peruuttaminen ja toiminnan rajoittaminen
Sivuliikkeen toimiluvan peruuttamisesta ja toiminnan rajoittamisesta säädetään Finanssivalvonnasta annetun
lain 26 ja 27 §:ssä. Finanssivalvonnan on lisäksi viipymättä peruutettava sivuliikkeen toimilupa, kun
kolmannen maan luottolaitoksen kotivaltion viranomainen on peruuttanut luottolaitoksen toimiluvan.
Toimiluvan peruuttamisesta on ilmoitettava Euroopan komissiolle, Euroopan pankkiviranomaiselle,
Euroopan pankkikomitealle ja talletussuojarahastolle sekä sijoittajien korvausrahastolle, jos kolmannen maan
luottolaitos on rahaston jäsen.
5 §
Sivuliikkeen toiminnan lopettaminen
Kun Finanssivalvonta peruuttaa sivuliikkeen toimiluvan, sivuliikkeen toiminta on välittömästi lopetettava.
Mitä muualla laissa säädetään sivuliikkeen valvonnasta, sovelletaan sivuliikkeen valvontaan sen lopetettua
toimintansa, kunnes 2 momentissa tarkoitettu ilmoitus on tehty ja sivuliikkeen talletukset maksettu
tallettajille.
Ulkomaisen luottolaitoksen on viivytyksettä sen sivuliikkeen toiminnan lopettamisen jälkeen ilmoitettava
velkojilleen ja velallisilleen, joiden saaminen tai velka perustuu sivuliikkeen välityksellä tehtyyn
sopimukseen, miten velallinen voi lopettamisen jälkeen hoitaa sopimuksen mukaiset velvoitteensa ja miten
velkoja voi lopettamisen jälkeen saada suorituksen erääntyneestä saamisestaan. Finanssivalvonta voi antaa
tarkempia määräyksiä tässä momentissa tarkoitetusta menettelystä.
Mitä tässä pykälässä säädetään, sovelletaan myös sivuliikkeen toiminnan rajoittamiseen tämän luvun 4 §:n
tai Finanssivalvonnasta annetun lain 27 §:n nojalla.
6 §
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 87/101Edustuston avaaminen ja toiminta
Jos kolmannen maan luottolaitos aikoo avata edustuston Suomessa, sen on ilmoitettava asiasta
Finanssivalvonnalle. Ilmoituksessa on mainittava edustuston toimipaikan osoite, edustuston toiminnasta
vastaava henkilö sekä toiminnan laatu ja laajuus. Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä tässä
momentissa tarkoitettujen tietojen sisällöstä ja ilmoitusmenettelystä.
Edustusto ei saa harjoittaa 5 luvun 1 §:ssä tarkoitettuja toimia.
Edustusto voi aloittaa toimintansa, kun se on tehnyt 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen.
7 §
Edustuston toimintaoikeuksien peruuttaminen
Finanssivalvonta voi kieltää edustustoa jatkamasta toimintaansa Suomessa, jos 6 §:ssä tarkoitettua ilmoitusta
ei ole tehty tai ilmoituksessa annetut tiedot ovat virheellisiä tai puutteellisia taikka edustuston toiminnassa on
olennaisesti rikottu finanssimarkkinoita koskevia säännöksiä tai määräyksiä.
8 § (28.12.2017/1073)
Soveltamisala
Kolmannen maan luottolaitokseen, joka aikoo tarjota Suomessa sivuliikkeen kautta sijoituspalveluja tai
harjoittaa sijoitustoimintaa, sovelletaan tämän luvun sijaan, mitä sijoituspalvelulaissa ja EU:n
rahoitusvälineiden markkinat -asetuksen VIII osastossa säädetään.
18 luku
Ulkomaisia luottolaitoksia koskevat erityissäännökset
1 § (28.12.2017/1073)
Ulkomaiseen ETA-luottolaitoksen sijoituspalveluiden tarjoaminen
Sijoituspalvelulain soveltamisesta sijoituspalveluja tarjoavaan tai sijoitustoimintaa harjoittavaan ulkomaiseen
ETA-luottolaitokseen säädetään sijoituspalvelulain 1 luvun 5 §:n 2–5 momentissa ja 8 §:n 2 momentissa.
2 § (28.12.2017/1073)
Kolmannen maan luottolaitoksen sijoituspalveluiden tarjoaminen
Sijoituspalvelulain soveltamisesta sijoituspalveluja tarjoavaan tai sijoitustoimintaa harjoittavaan kolmannen
maan luottolaitokseen säädetään sijoituspalvelulain 1 luvun 7 §:ssä ja 8 §:n 3 momentissa.
3 §
Ulkomaisen luottolaitoksen jäsenyys sijoittajien korvausrahastossa
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeen jäsenyydestä sijoittajien korvausrahastossa säädetään
sijoituspalvelulain 1 1 luvun 18–25 §:ssä.
4 §
Riskienhallinta, maksuvalmius ja asiakastietojärjestelmät
Ulkomainen luottolaitos ei saa Suomessa harjoittamassaan toiminnassa ottaa niin suurta riskiä, että se
vaarantaa sivuliikkeen tallettajien edut. Sivuliikkeellä tulee olla toimintaansa nähden riittävät riskien
valvontajärjestelmät.
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeen maksuvalmiuden on oltava sivuliikkeen toimintaan nähden
riittävällä tavalla turvattu. Kolmannen maan luottolaitoksella on lisäksi oltava Suomessa jatkuvasti varoja
vähintään viisi miljoonaa euroa sivuliikkeen toimintaa varten. Luottolaitoksen on huolehdittava siitä, että
sivuliike kykenee suoriutumaan kaikista maksuvelvoitteistaan oikea-aikaisesti. Luottolaitoksen on
Finanssivalvonnan vaatimuksesta esitettävä luottolaitoksen hallituksen tai vastaavan toimielimen
hyväksymät maksuvalmiuden hallintaa koskevat yleiset periaatteet. Periaatteista on käytävä myös ilmi, millä
tavoin sivuliikkeen maksuvalmiutta ja siihen sisältyviä riskejä valvotaan ottaen huomioon sivuliikkeen
liiketoiminnan laatu ja laajuus.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 88/101Finanssivalvonta valvoo ulkomaisen ET A-luottolaitoksen sivuliikkeen maksuvalmiutta ja markkinariskiä
yhteistyössä laitoksen kotivaltion valvontaviranomaisten kanssa.
Sivuliikkeellä on oltava toimintaansa nähden riittävät asiakastietojärjestelmät, jotta sivuliike voi jatkuvasti
antaa asiakkailleen lain ja sopimuksen edellyttämät tiedot asiakassuhteesta.
Kolmannen maan luottolaitoksen sivuliikkeeseen sovelletaan, mitä 5 luvun 10 ja 1 1 §:ssä luottolaitoksen
toiminnan ulkoistamisen edellytyksistä säädetään.
Finanssivalvonta antaa tarkemmat määräykset 2 momentissa säädettyjen vaatimusten laskemisesta.
5 §
Varautuminen poikkeusoloihin
Mitä 5 luvun 16 ja 17 §:ssä säädetään varautumisesta ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaamisesta, koskee
myös ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikettä.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske ulkomaisen ET A-luottolaitoksen sivuliikettä siltä osin kuin sivuliike
on luottolaitoksen kotivaltion lainsäädännön nojalla varmistanut tehtäviensä hoitamisen poikkeusoloissa 1
momenttia vastaavalla tavalla ja esittänyt siitä Finanssivalvonnalle riittävän selvityksen.
6 §
Markkinointi ja sopimusehdot sekä muut menettelytavat
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeeseen sekä ulkomaiseen luottolaitokseen, joka palvelujen vapaan
tarjonnan nojalla tarjoaa Suomessa 5 luvun 1 §:ssä tarkoitettuja palveluja, sovelletaan, jollei laista muuta
johdu, 1 luvun 9 §:ää, 15 luvun 1–3, 5–12 ja 12 a §:ää sekä 15 a luvun 1–7 §:ää. Edellä tarkoitettuun
luottolaitokseen, joka tarjoaa palveluja palvelujen vapaan tarjonnan nojalla, ei sovelleta kuitenkaan
asuntoluottodirektiivin III liitteen 1 kohdan a, d ja g–i alakohtaa. (9.12.2016/1054)
Sovellettaessa tätä lakia ulkomaiseen luottolaitokseen, talletuksena pidetään myös sellaisia yleisöltä tilille
otettuja takaisinmaksettavia varoja, jotka on korvattava ulkomaisesta talletussuojajärjestelmästä.
Ulkomaisen luottolaitoksen on markkinoinnissaan ilmoitettava nimensä ja kotivaltionsa.
7 §
Vaitiolovelvollisuus, asiakkaiden tunteminen ja henkilötietojen käsittely (29.3.2019/394)
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeen ja edustuston toimihenkilön vaitiolovelvollisuuteen, oikeuteen antaa
tietoja ja salassapitovelvollisuuden rikkomiseen sekä asiakkaiden tuntemiseen ja edustuston
luottotietotoiminnan harjoittamiseen sovelletaan 15 luvun 14–18 §:ää ja 21 luvun 4 §:ää. Ulkomaisen
luottolaitoksen sivuliikkeen oikeuteen käsitellä asiakashäiriöihin ja väärinkäytöksiin liittyviä henkilötietoja
sovelletaan lisäksi 15 luvun 18 a §:ää. (29.3.2019/394)
Sivuliikkeellä ja edustustolla on oikeus 1 momentin estämättä antaa edustamansa luottolaitoksen kotivaltion
viranomaiselle tai valvonnasta vastaavalle yhteisölle sekä edustamansa luottolaitoksen tilintarkastajalle
tiedot, jotka on säädetty tai asianmukaisessa järjestyksessä määrätty ilmoitettaviksi.
8 §
Tilinpäätös ja raportointi (26.3.2021/233)
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeen on julkistettava luottolaitoksen tilinpäätös ja konsernitilinpäätös,
toimintakertomus ja konsernin toimintakertomus sekä niitä koskevat tilintarkastajien lausunnot. Ne on
julkaistava suomen tai ruotsin kielellä, jollei Finanssivalvonta erityisestä syystä anna lupaa julkistaa niitä
muulla kielellä.
Tilinpäätöstietojen lisäksi Suomen Pankilla on oikeus saada tehtävänsä toteuttamiseksi ulkomaisen
luottolaitoksen sivuliikkeeltä vastaavat tiedot, jotka sillä on oikeus saada Suomessa toimiluvan saaneilta
luottolaitoksilta. Finanssivalvonnan tietojensaantioikeudesta säädetään Finanssivalvonnasta annetussa laissa.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 89/101Kolmannen maan luottolaitoksen sivuliikkeen on Finanssivalvonnan määräyksestä, kuitenkin vähintään
vuosittain, toimitettava Finanssivalvonnalle seuraavat tiedot:
1) toimintaan liittyvät kokonaisvarat Suomessa;
2) maksuvalmiuden turvaamiseksi ja ylläpitämiseksi käytössä olevat instrumentit;
3) sivuliikkeen käytettävissä olevat omat varat;
4) selvitys tallettajiin sovellettavasta talletussuojasta;
5) selvitys sivuliikkeen riskienhallintajärjestelmästä;
6) selvitys sivuliikkeen hallinto- ja ohjausjärjestelmästä sekä tiedot sivuliikkeen toimivaan johtoon
kuuluvista ja keskeisistä toiminnoista vastaavista henkilöistä;
7) sivuliikettä koskevat elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmat; ja
8) muut kuin 1–7 kohdassa tarkoitetut sivuliikkeen valvonnan kannalta Finanssivalvonnan tarpeelliseksi
katsomat tiedot.
(26.3.2021/233)
9 §
Kaupparekisterimerkinnät
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeestä on tehtävä ilmoitus kaupparekisteriin. Ilmoituksen tekemisestä
säädetään kaupparekisterilaissa (129/1979) .
Sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään toiminimestä, ulkomainen ET A-luottolaitos voi Suomessa
harjoittaa toimintaansa samalla toiminimellä kuin sillä on kotivaltiossaan.
Patentti- ja rekisterihallitus voi vaatia, että toiminimeen tehdään erottava lisäys, jos toiminimi ei selvästi
erotu parempaa etuoikeutta nauttivista nimistä tai jos on tarjolla vaara, että se on sekoitettavissa sellaiseen
toiminimeen tai tavaramerkkiin, johon jollain toisella on aikaisempi yksinoikeus Suomessa.
10 §
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeen johto
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeen toiminnasta vastaa sivuliikkeen johtaja, joka myös edustaa
luottolaitosta sivuliikkeen toimintaa koskevissa oikeussuhteissa.
Sivuliikkeen johtajana ei voi olla oikeushenkilö eikä alaikäinen tai se, jolle on määrätty edunvalvoja, jonka
toimintakelpoisuutta on rajoitettu tai joka on konkurssissa. Liiketoimintakiellon vaikutuksesta kelpoisuuteen
säädetään liiketoimintakiellosta annetussa laissa (1059/1985) .
Kolmannen maan luottolaitoksen sivuliikkeen johtajaan sovelletaan, mitä 7 luvussa säädetään luottolaitoksen
toimitusjohtajasta ja toimivaan johtoon kuuluvasta.
Kolmannen maan luottolaitoksen sivuliikkeen johtajan ja muiden mahdollisten toiminimen kirjoittajien on
asuttava Suomessa, jollei Finanssivalvonta myönnä tästä velvollisuudesta poikkeusta.
11 §
Tiedoksiannot
Haaste tai muu tiedoksianto katsotaan toimitetuksi ulkomaiselle luottolaitokselle, kun se on annettu tiedoksi
henkilölle, jolla on oikeus yksin tai yhdessä toisen kanssa edustaa luottolaitosta.
Jollei ketään 1 momentissa tarkoitetuista ulkomaisen luottolaitoksen edustajista ole merkitty
kaupparekisteriin, tiedoksianto voidaan toimittaa luovuttamalla asiakirjat jollekulle luottolaitoksen
palveluksessa olevalle tai, jos tällaista henkilöä ei tavata, luottolaitoksen sivuliikkeen sijaintipaikan
poliisiviranomaiselle noudattaen lisäksi oikeudenkäymiskaaren 1 1 luvun 7 §:n  2–4 momenttia.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 90/10112 §
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeen johtajan vahingonkorvausvelvollisuus
Ulkomaisen luottolaitoksen sivuliikkeen johtaja on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän on
toimessaan tahallisesti tai huolimattomuudesta aiheuttanut sivuliikkeen asiakkaalle tai muulle henkilölle
rikkomalla tätä lakia tai muuta sivuliikkeen toimintaa koskevaa säännöstä.
Vahingonkorvauksen sovittelussa sekä korvausvastuun jakaantumisessa kahden tai useamman
korvausvelvollisen kesken noudatetaan vahingonkorvauslain (412/1974) 2 ja 6 luku a.
13 § (26.3.2021/233)
Finanssivalvonnan oikeus edustaa tallettajia ulkomaan talletussuojarahastossa
Jos kolmannen maan luottolaitos ei ole maksanut talletussopimuksen mukaisesti kolmannen maan
luottolaitoksen Suomessa olevan sivuliikkeen tilillä olevia tallettajan erääntyneitä ja riidattomia saatavia,
tallettaja voi ilmoittaa asiasta Finanssivalvonnalle.
Finanssivalvonnan on viipymättä saatuaan 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen tehtävä vaatimus
asianomaiselle ulkomaiselle talletussuojarahastolle tai muulle talletussuojasta vastaavalle viranomaiselle
talletusten korvaamisesta. Finanssivalvonnalla on oikeus käyttää tässä momentissa tarkoitetussa
talletussuojarahastossa tai muussa ulkomaisessa viranomaisessa puhevaltaa 1 momentissa tarkoitettujen
tallettajien puolesta.
19 luku
Ulkomaisen luottolaitoksen tervehdyttäminen ja purkaminen
1 §
Määritelmät
Tässä luvussa tarkoitetaan:
1) tervehdyttämistoimenpiteellä  viranomaisen päätökseen perustuvaa kriisinratkaisulaissa tarkoitettua
kriisinratkaisutointa tai muuta toimenpidettä, jonka tarkoituksena on turvata tai palauttaa ennalleen
ulkomaisen luottolaitoksen taloudellinen tilanne ja joka voi vaikuttaa kolmannen henkilön oikeuksiin
luottolaitosta kohtaan sekä kriisinratkaisudirektiivin mukaisten kriisinratkaisuvälineiden ja -valtuuksien
soveltamista ja käyttämistä; (19.12.2014/1 199)
2) likvidaatiomenettelyllä  kaikkia velkojia koskevaa viranomaisen päätökseen perustuvaa menettelyä, jonka
tarkoituksena on ulkomaisen luottolaitoksen omaisuuden muuttaminen rahaksi viranomaisen valvonnassa;
likvidaatiomenettelyllä tarkoitetaan myös menettelyä, joka päätetään akordiin tai muuhun vastaavaan
toimenpiteeseen;
3) hallinnonhoitajalla  viranomaisen nimeämää henkilöä tai elintä, jonka tehtävänä on huolehtia
tervehdyttämistoimenpiteestä;
4) selvittäjällä  viranomaisen nimeämää henkilöä tai elintä, jonka tehtävänä on huolehtia
likvidaatiomenettelystä.
2 §
Tervehdyttämistoimenpiteen ja likvidaatiomenettelyn tunnustaminen
Ulkomaisen ET A-luottolaitoksen kotivaltion lainsäädännön mukaisesti tehtyä päätöstä aloittaa luottolaitosta
koskeva tervehdyttämistoimenpide tai likvidaatiomenettely sovelletaan myös tällaisen luottolaitoksen
Suomessa olevaan sivuliikkeeseen.
Jos valtiovarainministeriö, Suomen Pankki tai Finanssivalvonta katsoo, että ulkomaisen ET A-luottolaitoksen
sivuliikettä koskeva tervehdyttämistoimenpide tulisi aloittaa, niiden on ilmoitettava siitä luottolaitoksen
kotivaltion valvontaviranomaiselle. Ilmoituksen antaa tiedoksi Finanssivalvonta.
3 §
Hallinnonhoitaja ja selvittäjä
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 91/101Ulkomaisen ET A-luottolaitoksen hallinnonhoitajan ja selvittäjän nimeäminen osoitetaan esittämällä oikeaksi
todistettu jäljennös alkuperäisestä nimeämispäätöksestä tai jollakin muulla luottolaitoksen kotivaltion
viranomaisen antamalla todistuksella. Päätöksestä tai todistuksesta voidaan vaatia laillisesti pätevä suomen-
tai ruotsinkielinen käännös.
Hallinnonhoitajalla ja selvittäjällä on oikeus käyttää Suomessa kaikkia toimivaltuuksia, joita heillä on oikeus
käyttää ulkomaisen ET A-luottolaitoksen kotivaltiossa. Hallinnonhoitajalla ja selvittäjällä on oikeus käyttää
Suomessa avustajaa, joka on nimitetty luottolaitoksen kotivaltion lainsäädännön mukaisesti.
Suomessa toimiessaan hallinnonhoitajan ja selvittäjän on noudatettava Suomen lakia erityisesti muuttaessaan
omaisuutta rahaksi ja tiedottaessaan menettelystä työntekijöille.
4 §
Rekisteriin merkitseminen
Jos tervehdyttämistoimenpiteen tai likvidaatiomenettelyn aloittamisesta tehdään Suomen lain nojalla
merkintä rekisteriin, rekisterinpitäjän on hallinnonhoitajan, selvittäjän tai ulkomaisen ET A-luottolaitoksen
kotivaltion asianomaisen muun viranomaisen tai henkilön pyynnöstä tehtävä merkintä rekisteriin
luottolaitosta koskevan 2 §:ssä tarkoitetun tervehdyttämistoimenpiteen tai likvidaatiomenettelyn
aloittamisesta.
5 §
Hakemus konkurssiin asettamisesta
Kolmannen maan luottolaitoksen omaisuus voidaan luovuttaa Suomessa konkurssiin sivuliikkeen johtajan
päätöksellä. Ennen hakemuksen jättämistä luottolaitoksen on ilmoitettava asiasta Finanssivalvonnalle.
Velkojan hakiessa kolmannen maan luottolaitosta konkurssiin tuomioistuimen on viipymättä ilmoitettava
hakemuksesta Finanssivalvonnalle. T uomioistuimen on lykättävä asian käsittelyä enintään kuukaudella, jos
Finanssivalvonta esittää tätä koskevan pyynnön viikon kuluessa tässä momentissa tarkoitetun ilmoituksen
vastaanottamisesta.
6 §
Konkurssista ja toimiluvan peruuttamisesta ilmoittaminen Euroopan talousalueella
Finanssivalvonnan on viipymättä ilmoitettava 5 §:ssä tarkoitetun konkurssin aloittamista koskevasta
päätöksestä ja konkurssin vaikutuksista sekä toimiluvan peruuttamista koskevasta päätöksestä niiden ET A-
valtioiden valvontaviranomaisille, joihin kolmannen maan luottolaitos on perustanut sivuliikkeen tai joissa se
tarjoaa palveluja.
Finanssivalvonnan ja pesänhoitajan on toimittava riittävässä yhteistyössä niiden muiden ET A-valtioiden
asianomaisten viranomaisten ja selvittäjien kanssa, joihin kolmannen maan luottolaitos on perustanut
Euroopan unionin virallisessa lehdessä vuosittain julkaistavassa luettelossa mainitun sivuliikkeen.
7 §
Konkurssia koskevat lainvalintasäännökset Euroopan talousalueella
Edellä 5 §:ssä tarkoitettuun konkurssiin Euroopan talousalueella sovellettavan lain valintaan sovelletaan
liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista annetun lain 24 a–24 k §:ää.
8–9 §
8–9 § on kumottu L:lla 26.3.2021/233 .
VI OSA
SEURAAMUKSET
20 luku
Hallinnolliset seuraamukset
1 §
Seuraamusmaksu
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 92/101Finanssivalvonnasta annetun lain 40 §:n 1 momentissa tarkoitettuja säännöksiä ja päätöksiä, joiden
laiminlyönnistä ja rikkomisesta määrätään seuraamusmaksu, ovat:
1) tämän lain 1 luvun 9 §:n 2 momentin säännös "talletus"- sanan käytöstä markkinoinnissa ja 2 luvun 4 §:n
säännös "pankki"- sanan käytöstä toiminimessä tai muutoin toiminnassa;
2) tämän lain 5 luvun 1 §:n säännös talletuspankille sallitusta liiketoiminnasta ja 2 §:n säännös
luottoyhteisölle sallitusta liiketoiminnasta;
3) tämän lain 5 luvun 13 §:n säännös määräysvallan hankkimisesta ulkomaisessa yrityksessä;
4) tämän lain 2 luvun 3 §:n 2 momentin ja 12 luvun, osakeyhtiölain 8 luvun ja osuuskuntalain 8 luvun
säännökset tilinpäätöksen, toimintakertomuksen, konsernitilinpäätöksen ja osavuosikatsauksen laatimisesta
ja julkistamisesta;
5) luottolaitoksen sulautumista, jakautumista ja selvitystilaa koskevan lopputilityksen antamista koskevat
osakeyhtiölain, osuuskuntalain ja säästöpankkilain säännökset, luottolaitoksen selvitystilaa ja konkurssia
koskevat osakeyhtiölain 20 luvun, liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista annetun
lain 6 luvun, säästöpankkilain 8 luvun, osuuskuntalain 23 luvun, osuuspankeista ja muista
osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain 7 luvun ja hypoteekkiyhdistyksistä annetun lain 5 luvun
säännökset;
6) tämän lain 5 luvun 6 §:n säännökset omiin varoihin kuuluvien rahoitusvälineiden hankinnan
rahoittamisesta ja pantiksi ottamisesta sekä Finanssivalvonnan Finanssivalvonnasta annetun lain 30 §:n
nojalla antama päätös varojen jakamisen rajoittamisesta;
7) tämän lain 15 luvun 1 1 §.n säännös enimmäisluototussuhteesta;
8) tämän lain 18 luvun 4 §:n 2 momentin säännös kolmannen maan luottolaitoksen sivuliikkeen
velvollisuudesta säilyttää Suomessa varoja momentissa säädetty määrä;
9) säästöpankkilain säännökset kantarahastotodistuksen, optiotodistuksen, väliaikaistodistuksen ja
kantarahastoantotodistuksen antamisesta sekä kantarahasto-osuus- ja kantarahasto-osuusomistajaluettelon
pitämisestä ja niiden nähtävänä pitämisestä, osuuskuntalain säännökset osuuskunnan tai edustajiston
kokouksen pöytäkirjan nähtävinä pitämisestä sekä jäsen- ja omistajaluettelon pitämisestä ja nähtävänä
pitämisestä sekä osakeyhtiölain säännökset osake- tai osakasluettelon pitämisestä sekä niiden nähtävänä
pitämisestä, yhtiökokouksen pöytäkirjan nähtävänä pitämisestä sekä osakeyhtiölain 18 luvun 2 §:n 1
momentin säännöstä lunastusoikeuden ja -velvollisuuden ilmoittamisesta yhtiölle.
Finanssivalvonnasta annetun lain 40 §:n 1 momentissa tarkoitettuja säännöksiä ja päätöksiä ovat 1
momentissa säädetyn lisäksi:
1) tämän lain 2 luvun 1 §:n säännös luottolaitostoiminnan luvanvaraisuudesta ja 2 §:n säännös
luottolaitoksen yksinoikeudesta takaisinmaksettavien varojen vastaanottamiseen sekä Finanssivalvonnasta
annetun lain 26 ja 27 §:n nojalla tehty päätös toimiluvan peruuttamisesta tai sen rajoittamisesta;
2) tämän lain 3 luvun 1 §:n säännös osakkeiden ja osuuksien hankintaa ja luovutusta koskevasta
ilmoitusvelvollisuudesta sekä Finanssivalvonnasta annetun lain 32 a §:n nojalla tehty päätös omistusosuuden
hankinnan kieltämisestä ja 32 c §:n nojalla tehty päätös osakkeisiin ja osuuksiin perustuvien oikeuksien
rajoittamisesta;
3) tämän lain 7 luvun 1–5 §:n ja 6 §:n 1 momentin säännökset hallinto- ja ohjausjärjestelmästä, 8 luvun 3–14
§:n sekä kuluttajansuojalain 7 luvun 13 §:n  4 momentin ja 7 a luvun 10 §:n 2 ja 3 momentin säännökset
palkitsemisesta ja tämän lain 9 luvun 2–21 §:n säännökset riskienhallinnasta; (14.10.2016/854)
4) tämän lain 1 1 luvun 8 §:n, osakeyhtiölain, osuuskuntalain, liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista
luottolaitoksista annetun lain, osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain,
säästöpankkilain ja hypoteekkiyhdistyksistä annetun lain säännökset luottolaitoksen varojen jakamisesta;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 93/1015) tämän lain 15 luvun 12 a §:n säännökset ammatillisista vaatimuksista ja 18 §:n säännös asiakkaan
tuntemisesta; (14.10.2016/854)
6 kohta on kumottu L:lla 28.6.2017/448 .
7) 8 a luvun 1–3, 8 ja 9 §:n säännökset luottolaitoksen ja konsolidointiryhmän velvollisuudesta laatia ja
tarkastaa 3 §:n ja 4 §:n 1 momentin mukainen elvytyssuunnitelma sekä konsolidointiryhmän
elvytyssuunnitelman hyväksymisestä, 9 a luvun 7 §:n 3 momentin säännös rahoitustuen tarjoamista koskevan
aikomuksen ilmoittamisesta viranomaisille ja 1 1 luvun 5 a §:n 3 momentin säännös tietojen ilmoittamisesta
viranomaisille. (19.12.2014/1 199)
Seuraamusmaksua ei voida määrätä 1 momentin 4, 5 ja 9 kohdan sekä 2 momentin 4 ja 6 kohdan nojalla
muille kuin luottolaitokselle ja sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluvalle yritykselle sekä
sellaiselle kyseisen oikeushenkilön johtoon kuuluvalle henkilölle, jonka velvollisuuksien vastainen teko tai
laiminlyönti on.
Finanssivalvonnasta annetun lain 40 §:n 1 momentissa tarkoitettuja säännöksiä ovat tämän pykälän 1 ja 2
momentissa säädetyn lisäksi seuraavien EU:n vakavaraisuusasetuksen säännösten rikkominen tai
laiminlyönti:
1) 99 artiklan 1 kohdan säännös omia varoja koskevien vaatimusten ilmoittamisesta;
2) 101 artiklan säännös kansallisia kiinteistömarkkinoita koskevien tietojen ilmoittamisesta;
3) 394 artiklan 1 kohdan säännös suuria asiakasriskiä koskevien tietojen ilmoittamisesta;
4) 395 artiklan 1 kohdan ja 3–8 kohdan säännökset suuria asiakasriskejä koskevista rajoituksista;
5) 405 artiklan säännös arvopaperistettuun omaisuuserään liittyvän luottoriskin siirtämisestä;
6) 412 artiklan säännös maksuvalmiutta koskevasta vaatimuksesta;
7) 415 artiklan 1 ja 2 kohdan säännökset maksuvalmiutta koskevien tietojen ilmoittamisesta;
8) 430 artiklan 1 kohdan säännös vähimmäisomavaraisuusastetta koskevien tietojen ilmoittamisesta;
9) 431 artiklan 1–3 kohdan ja 451 artiklan 1 kohdan säännökset julkistamisvaatimuksista.
Finanssivalvonnasta annetun lain 40 §:n 1 momentissa tarkoitettuja säännöksiä ovat tämän pykälän 1, 2 ja 4
momentissa säädetyn lisäksi kyseisissä momenteissa tarkoitettuja säännöksiä koskevat tarkemmat
säännökset, määräykset ja luottolaitosdirektiivin, kriisinratkaisudirektiivin sekä EU:n
vakavaraisuusasetuksen perusteella annettujen komission asetusten ja päätösten säännökset.
(19.12.2014/1 199)
6 momentti on kumottu L:lla 23.10.2015/1280 .
2 § (28.12.2017/1073)
Hallinnollisten seuraamusten määrääminen, julkistaminen ja täytäntöönpano
Hallinnollisten seuraamusten määräämisestä, julkistamisesta ja täytäntöönpanosta säädetään
Finanssivalvonnasta annetun lain 4 luvussa.
21 luku
Vahingonkorvaus- ja rangaistussäännökset
1 §
Vahingonkorvausvelvollisuus
Luottolaitoksen perustaja, hallintoneuvoston tai hallituksen jäsen ja toimitusjohtaja ovat velvollisia
korvaamaan vahingon, jonka he ovat tehtävässään tahallisesti tai huolimattomuudesta aiheuttaneet
luottolaitokselle.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 94/101Luottolaitoksen perustaja, hallintoneuvoston tai hallituksen jäsen ja toimitusjohtaja ovat velvollisia
korvaamaan myös vahingon, jonka he ovat tehtävässään tahallaan tai huolimattomuudesta aiheuttaneet
osakkeenomistajalle, jäsenelle, osuuden omistajalle tai kantarahasto-osuuden omistajalle tai muulle
henkilölle rikkomalla EU:n vakavaraisuusasetusta, EU:n vakavaraisuusasetuksen tai luottolaitosdirektiivin
nojalla annettuja komission asetuksia ja päätöksiä, tätä lakia tai sen nojalla annettua asetusta tai
Finanssivalvonnan määräystä, liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista annettua lakia,
säästöpankkilakia, osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annettua lakia,
kiinnitysluottopankkitoiminnasta annettua lakia, hypoteekkiyhdistyksistä annettua lakia taikka
luottolaitoksen yhtiöjärjestystä tai sääntöjä. T ilintarkastajan korvausvastuusta säädetään tilintarkastuslaissa.
(26.3.2021/233)
Jos vahinko on aiheutettu rikkomalla 2 momentissa tarkoitettuja säädöksiä tai yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen
määräystä, vahinko katsotaan aiheutetuksi huolimattomuudesta, jollei menettelystä vastuussa oleva osoita
menetelleensä huolellisesti. Sama koskee vahinkoa, joka on aiheutettu 15 luvun 13 §:ssä tarkoitetun
luottolaitoksen lähipiiriin kuuluvan eduksi tehdyllä toimella.
Luottolaitoksen osakkeenomistaja, säästöpankin isäntä sekä osuuspankin ja edustajiston jäsen ovat
velvollisia korvaamaan vahingon, jonka he ovat myötävaikuttamalla 2 momentissa tarkoitettujen säädösten
taikka luottolaitoksen yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen rikkomiseen tahallaan tai huolimattomuudesta
aiheuttaneet luottolaitokselle, osakkeenomistajalle tai jäsenelle taikka osuuden tai kantarahasto-osuuden
omistajalle taikka muulle henkilölle. V ahinko, joka on aiheutettu 15 luvun 13 §:ssä tarkoitetun
luottolaitoksen lähipiiriin kuuluvan eduksi tehdyllä toimella, katsotaan aiheutetuksi huolimattomuudesta,
jollei osakkeenomistaja, isäntä taikka osuuspankin tai edustajiston jäsen osoita menetelleensä huolellisesti.
Vahingonkorvauksen sovittelussa sekä korvausvastuun jakautumisessa kahden tai useamman
korvausvelvollisen kesken noudatetaan vahingonkorvauslain 2 ja 6 luku a.
Vahingonkorvauskanteen nostamisesta osakeyhtiömuotoisen luottolaitoksen, säästöpankin tai
osuuskuntamuotoisen luottolaitoksen lukuun säädetään liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista
luottolaitoksista annetussa laissa, säästöpankkilaissa ja osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista
luottolaitoksista annetussa laissa.
Mitä tässä pykälässä säädetään, sovelletaan myös luottolaitoksen kanssa samaan konsolidointiryhmään
kuuluvaan yritykseen, jos vahinko on aiheutettu rikkomalla tätä lakia taikka sen nojalla annettua asetusta tai
Finanssivalvonnan määräystä.
2 §
Luottolaitosrikos
Joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta
1) käyttää markkinoinnissa vastoin 1 luvun 9 §:n 2 momentin säännöstä sanaa "talletus" tai toiminimessään
tai muutoin toiminnassaan vastoin 2 luvun 4 §:n säännöstä sanaa "pankki",
2) harjoittaa luottolaitostoimintaa ilman 2 luvun 1 §:n mukaista toimilupaa tai Finanssivalvonnasta annetun
lain 26 §:ssä tarkoitetun toimiluvan peruuttamista tai 27 §:ssä tarkoitetun toimiluvan mukaisen toiminnan
rajoittamista koskevan päätöksen vastaisesti,
3) ottaa yleisöltä vastaan vaadittaessa takaisinmaksettavia varoja vastoin 2 luvun 2 §:n säännöstä taikka
4) rikkoo 5 luvun 1 §:n säännöstä talletuspankille sallitusta liiketoiminnasta tai 2 §:n säännöstä
luottoyhteisölle sallitusta liiketoiminnasta,
on tuomittava, jollei teko ole vähäinen tai siitä muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta,
luottolaitosrikoksesta  sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
3 §
Luottolaitoksen varojen jakamista koskevien säännösten rikkominen
Joka tahallaan
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 95/1011) jakaa luottolaitoksen tai sen konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen varoja tämän lain, osakeyhtiölain,
osuuskuntalain, liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista annetun lain, osuuspankeista
ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain, säästöpankkilain, hypoteekkiyhdistyksistä
annetun lain säännösten tai Finanssivalvonnan lain nojalla antaman päätöksen vastaisesti tai
2) rikkoo 5 luvun 6 §:n säännöksiä lainan tai vakuuden antamisesta taikka omien tai emoyrityksen
osakkeiden, osuuksien, pääomalainojen, debentuurien tai niihin rinnastettavien sitoumusten pantiksi
ottamisesta,
on tuomittava, jollei teko ole vähäinen tai siitä muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta,
luottolaitoksen var ojen jakamista koskevien säännösten rikkomisesta  sakkoon tai vankeuteen enintään
yhdeksi vuodeksi.
4 §
Salassapitovelvollisuuden rikkominen
Rangaistus 7 luvun 6 §:n 1 momentissa, 15 luvun 14 ja 17 §:ssä ja 18 luvun 7 §:ssä säädetyn
salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain 38 luvun  1 ja 2 §:n mukaan, jollei teosta muualla
laissa säädetä ankarampaa rangaistusta.
22 luku
Valvontavaltuudet
1 §
Kielto- ja oikaisupäätös
Finanssivalvonta voi kieltää sitä, joka toimii tämän lain vastaisesti, jatkamasta tai uudistamasta tämän lain
vastaista menettelyä sekä samalla velvoittaa tämän peruuttamaan, muuttamaan tai oikaisemaan menettelyn,
jos sitä on pidettävä tarpeellisena finanssimarkkinoiden valvonnalle säädettyjen tavoitteiden toteutumiseksi.
2 §
Uhkasakko
Finanssivalvonta voi tehostaa 1 §:ssä tarkoitetun kiellon tai päätöksen noudattamista uhkasakolla.
Uhkasakosta säädetään uhkasakkolaissa (1113/1990) .
OSAST O VII
ERINÄISET SÄÄNNÖKSET
23 luku
Voimaantulo ja siirtymäsäännökset
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä elokuuta 2014. Tällä lailla kumotaan luottolaitostoiminnasta annettu
laki (121/2007)  ja siirtymäsäännökset.
Muualla laissa olevalla viittauksella kumottuun luottolaitostoiminnasta annettuun lakiin tarkoitetaan tämän
lain tultua voimaan viittausta tähän lakiin.
2 §
Kiinteää ja muuttuvaa lisäpääomavaatimusta sekä rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävien luottolaitosten
lisäpääomavaatimusta koskevat siirtymäsäännökset
Luottolaitoksen on täytettävä 10 luvun 3 §:n 3 momentissa säädetty kiinteä lisäpääomavaatimus 1 päivästä
tammikuuta 2015.
Finanssivalvonta voi asettaa 10 luvun 3 §:n 4 momentissa tarkoitetun muuttuvan pääomavaatimuksen
aikaisintaan 1 päivästä tammikuuta 2015. (19.12.2014/1 199)
EU:n vakavaraisuusasetuksen 36 artiklan 1 kohdan i-alakohdassa tarkoitettujen erien vähentämiseen omista
varoista sovelletaan 1 päivään tammikuuta 2016 tämän lain voimaantullessa voimassa olleita säännöksiä. Sen
jälkeen EU:n vakavaraisuusasetuksen mukaisesti laskettavan ja sitä pienemmän kumotun
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 96/101luottolaitostoiminnasta annetun lain mukaisesti laskettavan vähennyksen erotuksesta on otettava huomioon
25 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2016, 50 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2017, 75 prosenttia 1
päivästä tammikuuta 2018 ja 100 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2019.
Edellä 10 luvun 7 §:ssä säädettyä maailmanlaajuisesti merkittävän luottolaitoksen lisäpääomavaatimusta
sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016 siten, että siitä on täytettävä 25 prosenttia mainitusta ajankohdasta,
50 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2017, 75 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2018 ja 100 prosenttia 1
päivästä tammikuuta 2019. Edellä 10 luvun 8 §:ssä säädettyä muun rahoitusjärjestelmän kannalta
merkittävän luottolaitoksen lisäpääomavaatimusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.
3 §
Muut siirtymäsäännökset
Kumotun luottolaitostoiminnasta annetun lain 22–29 ja 40–43 §:ää sovelletaan tämän lain 3 ja 4 luvun sijasta
siihen saakka, kunnes mainittuja säännöksiä koskevat valvontatehtävät siirtyvät EKP:lle YVM-asetuksen 33
artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisesti.
Lain 10 luvun 12 §:ä ja 12 lukua sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015. Sitä ennen laitoksen
tilinpäätökseen ja tilinpäätöksen yhteydessä julkistettaviin tietoihin sovelletaan tämän lain voimaantullessa
voimassa olleita säännöksiä.
Lain 8 luvun 7 §:n 3 momentissa säädettyä muuttuvan palkkion enimmäisosuutta ja 8 luvun 8 §:ssä säädettyä
yhtiökokouksen päätöksentekomenettelyä sovelletaan muuttuviin palkkioihin, jotka erääntyvät tai jotka
ansaitaan tämän lain voimaantulon jälkeen.
Lain 15 luvun 1 1 §:ää sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2016.
Edellä 10 luvun 2 §:ssä säädetty omien varojen vähimmäisvaatimus ei koske luottolaitosta, jolla 1 päivänä
tammikuuta 1994 oli toimilupa luottolaitoksen toiminnan harjoittamiseen. Edellä tarkoitetun luottolaitoksen,
jonka osakepääoman, osuuspääoman tai peruspääoman määrä edellä mainittuna ajankohtana alitti mainitun
vähimmäisvaatimuksen, osakepääoman, osuuspääoman tai peruspääoman määrä ei kuitenkaan saa alentua
siitä, mikä se oli 2 päivänä toukokuuta 1992 tai, jos luottolaitoksella ei mainittuna päivänä ollut toimilupaa,
siitä kun se sai toimiluvan, taikka sen jälkeen saavutetusta korkeimmasta määrästä. Niin kauan kuin
luottolaitos ei täytä 10 luvun 2 §:n mukaista vähimmäisvaatimusta, sen omien varojen määrä ei saa alentua
muuten kuin tappioiden johdosta. (29.3.2019/394)
Kumotun luottolaitostoiminnasta annetun lain nojalla annetut Finanssivalvonnan määräykset jäävät voimaan.
HE 39/2014 , TaVM 6/2014, EV 62/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU
(32013L0036); EUVL N:o L 176, 27.6.2013, s. 338-436, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
N:o 575/2013 (32013R0575); EUVL N:o L 176, 27.6.2013, s. 1-337
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
19.12.2014/1199:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
Tällä lailla kumotaan 14 luvun 1 §:ssä tarkoitettu talletussuojarahasto, jäljempänä vanha
talletussuojarahasto . Vanhan talletussuojarahaston tehtävät siirtyvät tämän lain voimaan tullessa
rahoitusvakausviranomaisesta annetun lain 5 luvussa tarkoitetulle talletussuojarahastolle, jäljempänä
talletussuojarahasto .
Vanhaan talletussuojarahastoon sovelletaan tämän lain voimaantulon jälkeen:
1) 1 luvun 3 §:n 1 momenttia Finanssivalvonnan valvonnasta;
2) kumotun 14 luvun 1 §:n 1 momenttia talletuspankin velvollisuudesta kuulua rahastoon;
3) kumotun 14 luvun 2 §:n 1 momenttia rahaston säännöistä ja niiden vahvistamisesta;
4) kumotun 14 luvun 3 §:ää rahaston hallinnosta;
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 97/1015) kumotun 14 luvun 6 §:ää rahaston itsenäisyydestä;
6) kumotun 14 luvun 13 §:ää rahaston varojen sijoittamisesta;
7) kumotun 14 luvun 22 §:ää salassapitovelvollisuudesta.
Mitä 3 momentin 2 kohdassa säädetään, sovelletaan vain tämän lain voimaan tullessa rahaston jäseninä
oleviin talletuspankkeihin.
Edellä 3 momentissa tarkoitettuja säännöksiä sovelletaan siltä osin kuin ne eivät ole ristiriidassa
rahoitusvakausviranomaisesta annetun lain kanssa. Mainittuja säännöksiä sovelletaan siihen saakka, kun
vanhassa talletussuojarahastossa ei enää ole varoja ja se puretaan. Kun vanha talletussuojarahasto puretaan,
sen jäljellä olevat velvoitteet siirtyvät talletussuojarahastolle.
Vanhan talletussuojarahaston varoja voidaan sen valtuuskunnan tai hallituksen päätöksellä käyttää:
1) sen jäsenluottolaitosten vuotuisten talletussuojamaksujen kattamiseen;
2) talletussuojarahaston muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen saamisten kattamiseksi vanhan
talletussuojarahaston jäsenlaitoksilta;
3) rahaston hallinnoinnista aiheutuvien kustannusten kattamiseen.
Jos talletussuojarahaston varat eivät riitä korvattavien talletusten maksamiseen tai muiden
talletussuojarahaston velvoitteiden kattamiseen siten kuin rahoitusvakausviranomaisesta annetussa laissa
säädetään, Rahoitusvakausvirasto:
1) perii rahoitusvakausviranomaisesta annetun lain 5 luvun 6 §:n 1 momentin mukaisesti ylimääräisiä
vuotuisia talletussuojamaksuja;
2) velvoittaa vanhan talletussuojarahaston siirtämään talletussuojarahastoon varoja, jos 1 kohdassa
tarkoitettuja maksuja ei voida periä riittävissä määrin, riittävän nopeasti tai vakauden turvaavalla tavalla;
(29.3.2019/395)
3) velvoittaa talletuspankit lainaamaan talletussuojarahastolle varoja rahoitusvakausviranomaisesta annetun
lain 5 luvun 6 §:n 2 momentin mukaisesti; tai
4) ottaa rahastolle lainaa rahoitusvakausviranomaisesta annetun lain 3 luvun 8 §:n mukaisesti, jos tämän
momentin 1–3 kohdassa tarkoitetut järjestelyt eivät ole riittäviä.
Vanhan talletussuojarahaston on siirrettävä 6 momentissa tarkoitetut varat talletussuojarahastoon
Rahoitusvakausviraston määräämällä tavalla siten kuin rahoitusvakausviranomaisesta annetussa laissa tai
kriisinratkaisulaissa tarkemmin säädetään.
Valtiovarainministeriö vahvistaa vanhan talletussuojarahaston säännöissä ne periaatteet ja menetelmät, joiden
nojalla rahaston varoja voidaan käyttää sen jäsenten hyväksi.
Vanhan talletussuojarahaston on annettava Rahoitusvakausvirastolle tämän pyynnöstä viipymättä ajantasaiset
ja kattavat tiedot rahaston sijoitustoiminnasta sekä tehtävä tiivistä yhteistyötä viraston kanssa.
Vanhalle talletussuojarahastolle syntyy takautumissaaminen sellaiselta talletuspankilta, joka ei ole tämän lain
voimaantullessa vanhan talletussuojarahaston jäsen, määrään, jolla talletuspankin talletuksia on korvattu
vanhasta talletussuojarahastosta tai on muuten käytetty kriisinratkaisun kustannusten kattamiseen
rahoitusvakausviranomaisesta annetun lain 5 luvun 14 §:n mukaisesti. Tässä momentissa tarkoitetulta
talletuspankilta takaisin perityt varat korkoineen on siirrettävä vanhaan talletussuojarahastoon.
Takautumissaamiselle maksettavaan korkoon sovelletaan korkolain (633/1982) 7 ja 12 §:ää .
Edellä 1 1 momentissa tarkoitetulla takautumissaamisella on mainitussa momentissa tarkoitetun
talletuspankin konkurssissa sama etuoikeus kuin rahoitusvakausviranomaisesta annetun lain 5 luvun 8 §:ssä
tarkoitetulla korvattavalla talletuksella olisi ollut.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 98/101HE 175/2014 , TaVM 20/2014, EV 191/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/49/EU
(32014L0049) ; EUVL L 173, 12.6.2014, s. 149, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU
(32014L0059) ; EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190
18.9.2015/1197:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 254/2014 , TaVM 34/2014, EV 371/2014
23.10.2015/1280:
Tämä laki tulee voimaan 26 päivänä marraskuuta 2015.
HE 1 1/2015 , TaVM 4/2015, EV 9/2015
30.12.2015/1624:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 89/2015 , TaVM 16/2015, EV 95/2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU
(32013L0034); EYVL N:o L 182, 29.6.2013, s. 19.
29.6.2016/528:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2016.
HE 65/2016 , TaVM 14/2016, EV 84/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 596/2014
(32015R0596); EUVL L 173,12.6.2014, s.1
12.8.2016/637:
Tämä laki tulee voimaan 19 päivänä elokuuta 2016.
HE 70/2016 , TaVM 16/2016, EV 85/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/56/EU,
(32014L0056); EUVL N:o L 158, 27.5.2014, s. 196, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
537/2014, (32014R0537); EUVL N:o L 158, 27.5.2014, s. 77
25.8.2016/743:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2016.
HE 46/2016 , TaVM 15/2016, EV 98/2016
14.10.2016/854:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Sen, joka on myöntänyt kuluttajansuojalain 7 a luvun  soveltamisalaan kuuluvia kuluttajaluottoja vähintään
19 päivästä maaliskuuta 2014, on noudatettava tämän lain 15 luvun 12 a §:n 1 momentin säännöksiä
luottotoiminnan tuntemuksesta 21 päivästä maaliskuuta 2017.
HE 77/2016 , TaVM 17/2016, EV 105/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/17/EU,
annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, kuluttajille tarkoitetuista kiinteää asunto-omaisuutta koskevista
luottosopimuksista ja direktiivien 2008/48/EY ja 2013/36/EU sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010
muuttamisesta; EUVL L 60, 28.2.2014, s. 34
9.12.2016/1054:
Tämä laki tulee voimaan päivänä 1 tammikuuta 2017.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 99/101HE 123/2016 , TaVM 23/2016, EV 153/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/92/EU
(32014L0092); EUVL L 257, 28.8.2014, s. 214
28.6.2017/448:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2017.
HE 228/2016 , HaVM 8/2017, EV 57/2017
1.12.2017/819:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
Luottolaitoksen on täytettävä tämän lain mukainen rahoitusjärjestelmän rakenteellisten ominaisuuksien
perusteella määrättävä 1 prosentin suuruinen lisäpääomavaatimus aikaisintaan 1 päivästä tammikuuta 2019 ja
yli 1 prosentin suuruinen lisäpääomavaatimus aikaisintaan 1 päivästä heinäkuuta 2019.
HE 137/2017 , TaVM 17/2017, EV 120/2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU
(32013L0036); EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338
14.12.2017/892:
Tämä laki tulee voimaan 13 päivänä tammikuuta 2018.
HE 143/2017 , TaVM 20/2017, EV 133/2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366
(32015L2366); EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35
28.12.2017/1073:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä tammikuuta 2018.
Luottolaitoksen on ilmoitettava Finanssivalvonnalle ne sijoituspalvelulain 1 luvun 15 §:ssä tarkoitetut
sijoituspalvelut ja sijoitustoiminta sekä 2 luvun 3 §:ssä tarkoitetut oheispalvelut, joita se tarjoaa tai harjoittaa
tämän lain tullessa voimaan. Hallituksen hyväksymä ilmoitus on jätettävä viimeistään 29 päivänä kesäkuuta
2018. Luottolaitoksen on toimitettava 5 luvun 1 §:n 3 momentissa ja 2 §:n 2 momentissa tarkoitettu selvitys
Finanssivalvonnalle tämän lain voimaantulon jälkeen aloitetuista palveluista. Lain 12 luvun 5, 6 ja 12 §:ää
sovelletaan ensimmäisen kerran tilikaudelta 2017 laadittavaan toimintakertomukseen, tilinpäätökseen ja
puolivuosikatsaukseen.
HE 151/2017 , TaVM 22/2017, EV 187/2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU
(32014L0065); EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349
1.6.2018/405:
Tämä laki tulee voimaan 5 päivänä kesäkuuta 2018.
HE 38/2018 , TaVM 4/2018, EV 34/2018
10.8.2018/628:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä elokuuta 2018.
HE 49/2018 , TaVM 1 1/2018, EV 70/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/943/EU
(32016L0943); EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1
9.11.2018/866:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä marraskuuta 2018.
Ennen tämän lain voimaantuloa liikkeeseen laskettuun velkaan perustuviin saataviin sovelletaan 1 luvun 4 a
§:n 1 momentin 4 kohtaa vain, jos niin sovitaan.
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 100/101HE 1 12/2018 , TaVM 14/2018, EV 93/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2399
(32017L2399); EUVL L 345, 27.12.2017, s. 96–101
19.12.2018/1233:
Tämä laki tulee voimaan 22 päivänä heinäkuuta 2019.
HE 1 11/2018 , TaVM 16/2018, EV 105/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1 129
(32017R1 129); EUVL L 168, 30.6.2017, s. 12
15.3.2019/300:
Tämä laki tulee voimaan 20 päivänä maaliskuuta 2019.
HE 277/2018 , TaVM 32/2018, EV 243/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU;
(32014L0065); EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349
29.3.2019/394:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2019.
HE 100/2018 , TaVM 42/2018, EV 294/2018
29.3.2019/395:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2019.
HE 100/2018 , TaVM 42/2018, EV 294/2018
17.1.2020/26:
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä tammikuuta 2020.
HE 55/2019 , LaVM 2/2019, EV 67/2019
26.3.2021/233:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2021. Sen 9 luvun 15 §  ja  1 1 luvun 2 §:n 4–6 momentti
tulevat kuitenkin voimaan vasta 28 päivänä kesäkuuta 2021.
Ennen 28 päivää kesäkuuta 2019 toimintansa aloittaneen omistusyhteisön on haettava
omistusyhteisötoimintaa koskevaa lupaa tämän lain 2 a luvun mukaisesti viimeistään 28 päivänä kesäkuuta
2021.
Luottolaitokseen, joka on täyttänyt tämän lain 2 luvun 5 §:n 2 momentissa säädetyt edellytykset 27 päivänä
kesäkuuta 2019, sovelletaan mainitussa pykälässä säädettyä edellytystä alakonsernin muodostamiseen 30
päivästä joulukuuta 2023.
Lain 1 1 luvun 2 §:n 3 momenttia sovelletaan 27 päivään kesäkuuta 2021 sellaisena kuin se on tämän lain
voimaan tullessa.
Tämän lain säännöksiä, joita sovelletaan sijoituspalveluyrityksiin sijoituspalvelulain (747/2012) 6 luvun 2
§:n 1 momentin tai 6 b luvun 1 §:n mukaan, sovelletaan niihin 1 päivään heinäkuuta 2021 sellaisina kuin ne
ovat tämän lain voimaan tullessa ja tämän jälkeen sellaisina kuin ne ovat tässä laissa, lukuun ottamatta tämän
lain 8 luvun 16 §:ää ja 8 a luvun 4 §:n 2 momenttia.
HE 171/2020 , TaVM 3/2021, EV 12/2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/878
(32019L0878), EUVL 150, 7.6.2019, s. 253, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU
(32013L0036), EUVL 176, 27.6.2013, s. 338, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/879
(32019L0879), EUVL 150, 7.6.2019, s. 296
6/9/22, 4:29 PM Laki luottolaitostoiminnasta 610/2014 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2014/20140610 101/10118.6.2021/525:
Tämä laki tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2021.
HE 16/2021 , TaVM 9/2021, EV 41/2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/2034,
(32019L2034), EUVL L 314, 5.12.2019, s.64
19.11.2021/969:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 28/2021 , StVM 19/2021, EV 123/2021
30.12.2021/1363:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 159/2021 , TyVM 18/2021, EV 219/2021
11.3.2022/152:
Tämä laki tulee voimaan 8 päivänä heinäkuuta 2022. Sen 10 luvun 1 a §:n 2 momentti tulee kuitenkin
voimaan 14 päivänä maaliskuuta 2022.
HE 203/2021 , TaVM 1/2022, EV 1/2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/878
(32019L0878), EUVL 150, 7.6.2019, s. 253
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2014  › 8.8.2014/610
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.