6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 1/38Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2001 › 26.1.2001/55
Seurattu SDK 461/2022 saakka.
26.1.2001/55
Työsopimuslaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Soveltamisala
Tätä lakia sovelletaan sopimukseen ( työsopimus ), jolla työntekijä tai työntekijät yhdessä työkuntana
sitoutuvat henkilökohtaisesti tekemään työtä työnantajan lukuun tämän johdon ja valvonnan alaisena palkkaa
tai muuta vastiketta vastaan.
Tätä lakia on sovellettava, vaikka vastikkeesta ei ole sovittu, jos tosiseikoista käy ilmi, että työtä ei ole
tarkoitettu tehtäväksi vastikkeetta.
Lain soveltamista ei estä pelkästään se, että työ tehdään työntekijän kotona tai hänen valitsemassaan paikassa
eikä sekään, että työ suoritetaan työntekijän työvälineillä tai -koneilla.
2 §
Poikkeukset soveltamisalasta
Tätä lakia ei sovelleta:
1) julkisoikeudelliseen palvelussuhteeseen eikä julkisoikeudellisen palvelusvelvollisuuden täyttämiseen;
2) tavanomaiseen harrastustoimintaan;
3) sellaiseen työsuoritusta edellyttävään sopimukseen, josta säädetään erikseen lailla.
3 § (21.12.2010/1224)
Työsopimuksen muoto ja kesto
Työsopimus voidaan tehdä suullisesti, kirjallisesti tai sähköisesti.
Työsopimus on voimassa toistaiseksi, jollei sitä ole perustellusta syystä tehty määräaikaiseksi. T yönantajan
aloitteesta ilman perusteltua syytä tehtyä määräaikaista työsopimusta on pidettävä toistaiseksi voimassa
olevana.
Toistuvien määräaikaisten työsopimusten käyttö ei ole sallittua silloin, kun määräaikaisten työsopimusten
lukumäärä tai niiden yhteenlaskettu kesto taikka niistä muodostuva kokonaisuus osoittaa työnantajan
työvoimatarpeen pysyväksi.
3 a § (29.12.2016/1448)
Määräaikaisen työsopimuksen tekeminen pitkäaikaistyöttömän kanssa
Määräaikaisen työsopimuksen tekeminen ei edellytä 3 §:n 2 momentissa tarkoitettua perusteltua syytä, jos
palkattava henkilö on ollut työ- ja elinkeinotoimiston ilmoituksen mukaan yhtäjaksoisesti työtön työnhakija
edellisen 12 kuukauden ajan. Enintään kahden viikon pituinen palvelussuhde ei kuitenkaan katkaise
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 2/38työttömyyden yhdenjaksoisuutta. Sopimuksen tekemistä määräaikaisena ei estä se, että työnantajan
työvoimatarve on 3 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla pysyvää.
Henkilöä pidetään työttömänä työnhakijana sen mukaan kuin julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta
annetun lain (916/2012) 1 luvun 3 §:ssä  säädetään.
Määräaikaisen työsopimuksen enimmäiskesto on yksi vuosi. Sopimus voidaan uusia vuoden kuluessa
ensimmäisen määräaikaisen työsopimuksen alkamisesta enintään kahdesti. Sopimusten yhteenlaskettu
kokonaiskesto ei kuitenkaan saa ylittää yhtä vuotta.
4 § (29.12.2016/1448)
Koeaika
Työnantaja ja työntekijä voivat sopia työnteon aloittamisesta alkavasta, enintään kuuden kuukauden
pituisesta koeajasta. Jos työntekijä on koeaikana ollut työkyvyttömyyden tai perhevapaan vuoksi poissa
työstä, työnantajalla on oikeus pidentää koeaikaa kuukaudella kutakin työkyvyttömyys- tai
perhevapaajaksoihin sisältyvää 30 kalenteripäivää kohden. T yönantajan on ilmoitettava työntekijälle koeajan
pidentämisestä ennen koeajan päättymistä.
Määräaikaisessa työsuhteessa koeaika saa pidennyksineen olla korkeintaan puolet työsopimuksen kestosta, ei
kuitenkaan enempää kuin kuusi kuukautta. Jos työntekijä vuokratyösuhteen päätyttyä palkataan 7 §:n 3
momentissa tarkoitetun käyttäjäyrityksen palvelukseen samoihin tai samankaltaisiin tehtäviin, tämän pykälän
1 momentin mukaisesta koeajan enimmäispituudesta vähennetään se aika, jonka työntekijä oli vuokrattuna
käyttäjäyritykseen.
Jos työnantajaa sitovassa työehtosopimuksessa on määräys koeajasta, työnantajan on ilmoitettava tämän
määräyksen soveltamisesta työntekijälle työsopimusta solmittaessa.
Koeajan kuluessa työsopimus voidaan molemmin puolin purkaa. T yösopimusta ei saa kuitenkaan purkaa
syrjivillä tai muutoin koeajan tarkoitukseen nähden epäasiallisilla perusteilla. T yönantaja ei myöskään saa
purkaa työsopimusta laiminlyötyään 3 momentissa säädetyn ilmoitusvelvollisuutensa.
5 §
Työsuhteen kestosta riippuvat työsuhde-etuudet
Jos työnantajan ja työntekijän välillä on tehty useita peräkkäisiä, keskeytymättömänä tai vain lyhytaikaisin
keskeytyksin jatkuvia määräaikaisia työsopimuksia, työsuhteen katsotaan työsuhde-etuuksien määräytymisen
kannalta jatkuneen yhdenjaksoisena.
6 §
Vajaavaltaisen työsopimus
Alle 18-vuotiaan oikeudesta tehdä työsopimus sekä nuoren työntekijän huoltajan oikeudesta purkaa
alaikäisen tekemä työsopimus säädetään nuorista työntekijöistä annetussa laissa (998/1993) .
Vajaavaltaiseksi julistettu ja henkilö, jonka toimintakelpoisuutta on holhoustoimesta annetun lain (442/1999)
nojalla rajoitettu, voi itse tehdä ja päättää työsopimuksensa.
7 §
Oikeuksien ja velvollisuuksien siirtäminen
Työsopimuksen osapuolet eivät saa siirtää työsopimuksesta johtuvia oikeuksiaan tai velvollisuuksiaan
kolmannelle ilman toisen sopijapuolen suostumusta, ellei jäljempänä säädetystä muuta johdu.
Erääntynyt saaminen voidaan kuitenkin siirtää toisen sopijapuolen suostumuksetta.
Työnantajan siirtäessä työntekijän tämän suostumuksella toisen yrityksen ( käyttäjäyritys ) käyttöön,
käyttäjäyritykselle siirtyvät oikeus johtaa ja valvoa työntekoa sekä ne työnantajalle säädetyt velvollisuudet,
jotka liittyvät välittömästi työn tekemiseen ja sen järjestelyihin. Käyttäjäyrityksen on toimitettava työntekijän
työnantajalle ne tiedot, jotka työnantaja tarvitsee velvollisuuksiensa täyttämiseksi. (14.1 1.2008/707)
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 3/388 §
Työntekijän avustaja
Jos työntekijä on työnantajan suostumuksella ottanut avustajan työsopimuksesta johtuvien velvoitteidensa
täyttämiseksi, on myös avustajaksi otettu henkilö työsuhteessa suostumuksen antaneeseen työnantajaan.
9 §
Työnantajan sijainen
Työnantaja voi asettaa toisen henkilön edustajanaan johtamaan ja valvomaan työtä. Jos sijainen tehtäväänsä
suorittaessaan virheellään tai laiminlyönnillään aiheuttaa työntekijälle vahinkoa, työnantaja vastaa syntyneen
vahingon korvaamisesta.
10 §
Liikkeen luovutus
Työnantajan liikkeen luovutuksella tarkoitetaan yrityksen, liikkeen, yhteisön tai säätiön tai näiden
toiminnallisen osan luovuttamista toiselle työnantajalle, jos luovutettava, pää- tai sivutoimisena harjoitettu
liike tai sen osa pysyy luovutuksen jälkeen samana tai samankaltaisena.
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa liikkeen luovutuksessa työnantajan luovutushetkellä voimassa olevista
työsuhteista johtuvat oikeudet ja velvollisuudet sekä niihin liittyvät työsuhde-etuudet siirtyvät liikkeen
uudelle omistajalle tai haltijalle. Ennen luovutusta erääntyneestä työntekijän palkka- tai muusta työsuhteesta
johtuvasta saatavasta vastaavat luovuttaja ja luovutuksensaaja yhteisvastuullisesti. Luovuttaja on kuitenkin
luovutuksensaajalle vastuussa ennen luovutusta erääntyneestä työntekijän saatavasta, jollei muuta ole sovittu.
(15.1 1.2002/943)
Konkurssipesän luovuttaessa liikkeen luovutuksensaaja ei vastaa ennen luovutusta erääntyneistä työntekijän
palkka- ja muista työsuhteesta johtuvista saatavista, paitsi jos konkurssiin asetetussa liikkeessä ja
luovutuksen vastaanottavassa liikkeessä määräysvaltaa käyttävät tai ovat käyttäneet samat henkilöt
omistuksen, sopimuksen tai muun järjestelyn perusteella.
11 § (18.5.2018/377)
Vaihtelevaa työaikaa koskeva ehto
Vaihtelevaa työaikaa koskevalla ehdolla  tarkoitetaan työaikajärjestelyä, jossa työntekijän työaika määrättynä
ajanjaksona vaihtelee työsopimuksen mukaisen vähimmäismäärän ja enimmäismäärän välillä taikka
työaikajärjestelyä, jossa työntekijä sitoutuu tekemään työnantajalle työtä erikseen kutsuttaessa.
Vaihtelevasta työajasta ei saa työnantajan aloitteesta sopia, jos sopimuksella katettava työnantajan
työvoimatarve on kiinteä.
Vaihtelevaa työaikaa koskevaan ehtoon sisältyvää vähimmäistyöaikaa ei saa työnantajan aloitteesta sopia
pienemmäksi kuin työnantajan työvoiman tarve edellyttää. Jos toteutunut työaika edeltäneiltä kuudelta
kuukaudelta osoittaa, ettei sovittu vähimmäistyöaika vastaa työnantajan todellista työvoiman tarvetta,
työnantajan on työntekijän pyynnöstä neuvoteltava työaikaehdon muuttamisesta vastaamaan todellista
tarvetta. Neuvottelut on käytävä kohtuullisessa ajassa ja työntekijällä on oikeus käyttää neuvottelussa
avustajaa. Jos uudesta vähimmäistyöajasta ei päästä sopimukseen, työnantajan on kirjallisesti esitettävä
asialliset perusteet sille, millä tavalla voimassa oleva työaikaehto vastaa yhä työnantajan työvoimatarvetta.
2 luku
Työnantajan velvollisuudet
1 §
Yleisvelvoite
Työnantajan on kaikin puolin edistettävä suhteitaan työntekijöihin samoin kuin työntekijöiden keskinäisiä
suhteita. T yönantajan on huolehdittava siitä, että työntekijä voi suoriutua työstään myös yrityksen toimintaa,
tehtävää työtä tai työmenetelmiä muutettaessa tai kehitettäessä. T yönantajan on pyrittävä edistämään
työntekijän mahdollisuuksia kehittyä kykyjensä mukaan työurallaan etenemiseksi.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 4/382 § (30.12.2014/1331)
Tasapuolinen kohtelu ja syrjintäkielto
Työnantajan on kohdeltava työntekijöitä tasapuolisesti, jollei siitä poikkeaminen ole työntekijöiden tehtävät
ja asema huomioon ottaen perusteltua.
Määräaikaisissa ja osa-aikaisissa työsuhteissa ei saa pelkästään työsopimuksen kestoajan tai työajan pituuden
vuoksi soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin muissa työsuhteissa, ellei se ole perusteltua asiallisista syistä.
Yhdenvertaisuudesta ja syrjinnän kiellosta säädetään yhdenvertaisuuslaissa (1325/2014) . Tasa-arvosta ja
sukupuoleen perustuvan syrjinnän kiellosta säädetään naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetussa
laissa (609/1986) .
3 §
Työturvallisuus
Työnantajan on huolehdittava työturvallisuudesta työntekijän suojelemiseksi tapaturmilta ja terveydellisiltä
vaaroilta niin kuin työturvallisuuslaissa (738/2002)  säädetään. (23.8.2002/750)
Jos raskaana olevan työntekijän työtehtävät tai työolot vaarantavat hänen tai sikiön terveyden eikä työssä tai
työoloissa olevaa vaaratekijää voida poistaa, työntekijä on pyrittävä raskauden ajaksi siirtämään muihin,
hänen työkykynsä ja ammattitaitonsa huomioon ottaen sopiviin tehtäviin. T yöntekijän oikeudesta
erityisraskausvapaaseen säädetään 4 luvun 1 §:ssä. (14.1.2022/32)
L:lla 32/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos raskaana olevan työntekijän työtehtävät tai työolot vaarantavat hänen tai sikiön terveyden eikä työssä tai
työoloissa olevaa vaaratekijää voida poistaa, työntekijä on pyrittävä raskauden ajaksi siirtämään muihin,
hänen työkykynsä ja ammattitaitonsa huomioon ottaen sopiviin tehtäviin. T yöntekijän oikeudesta
erityisäitiysvapaaseen säädetään 4 luvun 1 §:ssä.
4 § (29.12.2016/1448)
Selvitys työnteon keskeisistä ehdoista
Työnantajan on annettava työntekijälle, jonka työsuhde on voimassa toistaiseksi tai yli kuukauden pituisen
määräajan, kirjallinen selvitys työnteon keskeisistä ehdoista viimeistään ensimmäisen palkanmaksukauden
päättymiseen mennessä, jolleivät ehdot käy ilmi kirjallisesta työsopimuksesta. Jos työntekijä on alle
kuukauden pituisissa määräaikaisissa työsuhteissa saman työnantajan kanssa toistuvasti samoin ehdoin, on
työnantajan annettava selvitys työnteon keskeisistä ehdoista viimeistään kuukauden kuluttua ensimmäisen
työsuhteen alkamisesta. Sopimussuhteiden toistuessa selvitystä ei tarvitse antaa uudelleen, ellei 3 momentista
muuta johdu. Vähintään kuukauden jatkuvassa ulkomaantyössä selvitys on annettava hyvissä ajoin ennen
kuin työntekijä matkustaa työkohteeseen.
Selvitys voidaan antaa yhdellä tai useammalla asiakirjalla tai viittaamalla työsuhteessa sovellettavaan lakiin
tai työehtosopimukseen. Selvityksestä on käytävä ilmi ainakin:
1) työnantajan ja työntekijän koti- tai liikepaikka;
2) työnteon alkamisajankohta;
3) määräaikaisen työsopimuksen päättymisaika tai sen arvioitu päättymisaika sekä määräaikaisuuden peruste
tai ilmoitus siitä, että kysymys on 1 luvun 3 a §:ssä tarkoitetusta määräaikaisesta sopimuksesta
pitkäaikaistyöttömän kanssa;
4) koeaika;
5) työntekopaikka tai jos työntekijällä ei ole pääasiallista kiinteää työntekopaikkaa, selvitys niistä
periaatteista, joiden mukaan työntekijä työskentelee eri työkohteissa;
6) työntekijän pääasialliset työtehtävät;
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 5/387) työhön sovellettava työehtosopimus;
8) palkan ja muun vastikkeen määräytymisen perusteet sekä palkanmaksukausi;
9) noudatettava työaika; työnantajan aloitteesta sovitun vaihtelevan työajan osalta on annettava lisäksi
selvitys siitä, missä tilanteissa ja missä määrin työnantajalle syntyy työvoimatarvetta; (18.5.2018/377)
10) vuosiloman määräytyminen;
11) irtisanomisaika tai sen määräytymisen peruste;
12) vähintään kuukauden kestävässä ulkomaantyössä työn kesto, valuutta, jossa rahapalkka maksetaan,
ulkomailla suoritettavat rahalliset korvaukset ja luontoisedut sekä työntekijän kotiuttamisen ehdot.
Työnantajan on lisäksi annettava työntekijälle kirjallinen selvitys työnteon ehdon muutoksesta niin pian kuin
mahdollista, viimeistään kuitenkin muutosta seuraavan palkanmaksukauden päättyessä, jollei muutos johdu
lainsäädännön tai työehtosopimuksen muuttamisesta.
Edellä 1 luvun 7 §:n 3 momentissa tarkoitetussa vuokratyössä selvitys on annettava vuokratyöntekijän
pyynnöstä myös, vaikka sopimus olisi tehty alle kuukauden määräajaksi. Selvityksessä tulee antaa tieto
määräaikaisen työsopimuksen taustalla olevan käyttäjäyrityksen asiakassopimukseen perustuvan tilauksen
syystä ja kestosta tai arvioidusta kestosta sekä arvio vuokratyöntekijän työnantajan yrityksessä tarjolla
olevista muista, vuokratyöntekijän työsopimuksessa sovittuja työtehtäviä vastaavista työtehtävistä.
5 §
Työnantajan velvollisuus tarjota työtä osa-aikaiselle työntekijälle
Jos työnantaja tarvitsee lisää työntekijöitä hänen osa-aikatyötä tekeville työntekijöilleen sopiviin tehtäviin,
työnantajan on tarjottava näitä töitä osa-aikatyöntekijöille 6 luvun 6 §:stä riippumatta.
Jos 1 momentissa tarkoitetun työn vastaanottaminen edellyttää sellaista koulutusta, jonka työnantaja voi
työntekijän soveltuvuuteen nähden kohtuudella järjestää, työntekijälle on annettava tällainen koulutus.
6 § (13.1.2012/10)
Vapautuvista työpaikoista tiedottaminen
Työnantajan on ilmoitettava vapautuvista työpaikoistaan yleisesti yrityksessä tai työpaikalla omaksutun
käytännön mukaisesti varmistaakseen, että myös osa-aikaisilla ja määräaikaisilla työntekijöillä on samat
mahdollisuudet hakeutua näihin työpaikkoihin kuin vakituisilla tai kokoaikaisilla työntekijöillä.
Käyttäjäyrityksen on vastaavia menettelyjä noudattaen ilmoitettava vapautuvista työpaikoistaan myös
vuokraamilleen työntekijöille.
7 §
Työehtosopimusten yleissitovuus
Työnantajan on noudatettava vähintään valtakunnallisen, asianomaisella alalla edustavana pidettävän
työehtosopimuksen ( yleissitova työehtosopimus ) määräyksiä niistä työsuhteen ehdoista ja työoloista, jotka
koskevat työntekijän tekemää tai siihen lähinnä rinnastettavaa työtä.
Työsopimuksen ehto, joka on ristiriidassa yleissitovan työehtosopimuksen vastaavan määräyksen kanssa, on
mitätön ja sen sijasta on noudatettava yleissitovan työehtosopimuksen määräystä.
Työnantaja, joka on työehtosopimuslain (436/1946)  nojalla velvollinen noudattamaan työehtosopimusta,
jonka toisena sopijapuolena on valtakunnallinen työntekijöiden yhdistys, saa 1 momentissa säädetystä
poiketen soveltaa tämän työehtosopimuksen määräyksiä.
8 §
Yleissitovuuden vahvistaminen ja voimassaolo
Työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamisesta samoin kuin yleissitovuuden voimassaolosta ja
sopimusten saatavuudesta säädetään työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamisesta annetussa laissa
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 6/38(56/2001) .
9 § (13.1.2012/10)
Vuokrattujen työntekijöiden työsuhteissa sovellettavat vähimmäistyöehdot
Jos työnantaja on vuokrannut työntekijänsä käyttäjäyritykseen työhön eikä työntekijänsä vuokrannut
työnantaja ole sidottu 7 §:n 3 momentissa tarkoitettuun työehtosopimukseen eikä velvollinen noudattamaan
työsuhteissaan yleissitovaa työehtosopimusta, on vuokratun työntekijän työsuhteessa sovellettava vähintään
käyttäjäyritystä sitovan 7 §:n 3 momentissa tarkoitetun tai yleissitovan työehtosopimuksen määräyksiä.
Jos vuokratun työntekijän työsuhteessa ei sovelleta mitään 1 momentissa tarkoitettua työehtosopimusta,
vuokratun työntekijän palkkaa, työaikaa ja vuosilomia koskevien ehtojen on oltava vähintään käyttäjäyritystä
sitovien ja siellä yleisesti sovellettavien sopimusten tai käytäntöjen mukaiset.
9 a § (13.1.2012/10)
Vuokratun työntekijän oikeus käyttäjäyrityksen palveluihin ja järjestelyihin
Vuokratulla työntekijällä on oikeus käyttäjäyrityksen työntekijöilleen tarjoamiin palveluihin ja yhteisiin
järjestelyihin samoin ehdoin kuin käyttäjäyrityksen työntekijöillä, jollei erilainen kohtelu ole perusteltua
objektiivista syistä. Käyttäjäyritys ei kuitenkaan ole velvollinen taloudellisesti tukemaan vuokratun
työntekijän palvelujen ja järjestelyjen käyttöä.
10 §
Vähimmäispalkka työehtosopimuksen puuttuessa
Jos työsuhteessa ei tule sovellettavaksi työehtosopimuslain nojalla sitova työehtosopimus eikä yleissitova
työehtosopimus eivätkä työnantaja ja työntekijä ole sopineet työstä maksettavasta vastikkeesta, on
työntekijälle maksettava tekemästään työstä tavanomainen ja kohtuullinen palkka.
11 § (18.5.2018/377)
Sairausajan palkka
Työntekijällä, joka on sairauden tai tapaturman vuoksi estynyt tekemästä työtään, on oikeus sairausajan
palkkaan. Jos työsuhde on jatkunut vähintään kuukauden, työntekijällä on oikeus saada esteen ajalta täysi
palkkansa sairastumispäivää seuranneen yhdeksännen arkipäivän loppuun, enintään kuitenkin siihen saakka,
kun hänen oikeutensa sairausvakuutuslain (1224/2004)  mukaiseen päivärahaan alkaa. Alle kuukauden
jatkuneissa työsuhteissa työntekijällä on vastaavasti oikeus saada 50 prosenttia palkastaan.
Vaihtelevaa työaikaa noudatettaessa 1 momentin mukainen oikeus sairausajan palkkaan syntyy , jos
työkyvyttömyysaikaan kohdistuva työvuoro on merkitty työvuoroluetteloon, siitä on muutoin sovittu taikka
olosuhteisiin nähden voidaan muutoin pitää selvänä, että työntekijä olisi työkykyisenä ollut työssä.
Sairausajan palkka määräytyy vastaavalla tavalla myös silloin, kun on sovittu kiinteästä työajasta ja lisätyön
määrä on sairausajan alkua viimeksi edeltäneiden kuuden kuukauden aikana keskimäärin ylittänyt sovitun
määrän vähintään nelinkertaisesti.
Työntekijällä ei ole oikeutta sairausajan palkkaan, jos hän on aiheuttanut työkyvyttömyytensä tahallaan tai
törkeällä huolimattomuudella. T yöntekijän on pyydettäessä esitettävä työnantajalle luotettava selvitys
työkyvyttömyydestään.
Maksettuaan työntekijälle sairausajan palkan työnantajalla on vastaavalta ajalta oikeus saada työntekijälle
sairausvakuutuslain tai työtapaturma- ja ammattitautilain (459/2015)  mukaan kuuluva päiväraha, enintään
kuitenkin maksamaansa palkkaa vastaava määrä.
11 a § (8.6.2006/460)
Osa-aikainen sairauspoissaolo
Työntekijän oikeudesta osasairauspäivärahaan ja sen perusteena olevasta määräaikaisesta osa-aikatyötä
koskevasta sopimuksesta säädetään sairausvakuutuslain (1224/2004) 8 luvun 1 1 §:ssä . Osa-aikaisen
sairauspoissaolon tarkoituksena on tukea työntekijän työssä pysymistä ja oma-aloitteista paluuta
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 7/38kokoaikaiseen työhön. Sopimus osa-aikatyöstä tehdään työntekijän terveydentilaa koskevan selvityksen
perusteella. (26.6.2009/534)
Osa-aikatyötä koskevan sopimuksen muuttamisesta kesken sopimuskauden on sovittava. Määräaikainen
sopimus päättyy kuitenkin kesken sopimuskauden, jos työntekijä ei sairautensa vuoksi kykene enää
suoriutumaan osa-aikatyöstään.
Osa-aikatyötä koskevan sopimuksen päättyessä työntekijällä on oikeus palata noudattamaan osa-
aikatyösopimusta edeltävän kokoaikaisen työsopimuksensa ehtoja.
12 §
Työntekijän oikeus palkkaansa työnteon estyessä
Työnantaja on velvollinen maksamaan työntekijälle täyden palkan, jos hän on ollut sopimuksen mukaisesti
työnantajan käytettävissä voimatta kuitenkaan tehdä työtä työnantajasta johtuvasta syystä, ellei toisin sovita.
Jos työntekijä on estynyt tekemästä työtään työpaikkaa kohdanneen tulipalon, poikkeuksellisen
luonnontapahtuman tai muun sen kaltaisen hänestä tai työnantajasta riippumattoman syyn vuoksi,
työntekijällä on oikeus saada palkkansa esteen ajalta, enintään kuitenkin 14 päivältä. Jos työnteon estymisen
työsopimuksen osapuolista riippumattomana syynä on toisten työntekijöiden työtaistelutoimenpide, jolla ei
ole riippuvuussuhdetta hänen työehtoihinsa tai työoloihinsa, työntekijällä on oikeus saada palkkansa
kuitenkin enintään seitsemältä päivältä.
Työnantaja saa vähentää työntekijälle 1 ja 2 momentin perusteella maksettavasta palkasta määrän, joka
työntekijältä on säästynyt työsuorituksen estymisen vuoksi sekä määrän, jonka hän on ansainnut muulla
työllä tai jättänyt tahallaan ansaitsematta. Palkkaa vähentäessään työnantajan on noudatettava tämän luvun
17 §:n säännöksiä kuittausoikeuden rajoituksista.
13 §
Palkan maksuaika ja -kausi
Palkka on maksettava palkanmaksukauden viimeisenä päivänä, jollei toisin sovita. Jos aikapalkan perusteena
on viikkoa lyhyempi aika, palkka on maksettava vähintään kaksi kertaa kuukaudessa ja muussa tapauksessa
kerran kuukaudessa. Suorituspalkkaustyössä palkanmaksukausi saa olla enintään kahden viikon pituinen,
ellei suorituspalkkaa makseta kuukausittain tulevan palkan yhteydessä. Jos suorituspalkkaustyö kestää yhtä
palkanmaksukautta pitempään, on kultakin palkanmaksukaudelta maksettava työhön käytetyn ajan mukaan
määräytyvä osa palkasta.
Jos osa palkasta määräytyy voitto-osuutena, provisiona tai muulla vastaavalla perusteella, saa tämän osan
maksukausi olla edellä säädettyä pitempi, enintään kuitenkin 12 kuukautta.
14 §
Palkanmaksukausi työsuhteen päättyessä
Työsuhteen päättyessä päättyy myös palkanmaksukausi. T yösuhteesta johtuvan saatavan suorituksen
viivästyessä työntekijällä on oikeus saada korkolain (633/1982) 4 §:ssä  tarkoitetun viivästyskoron lisäksi
täysi palkkansa odotuspäiviltä, enintään kuitenkin kuudelta kalenteripäivältä.
Jos työsuhteesta johtuva saatava ei ole selvä ja riidaton tai jos suorituksen viivästyminen on johtunut
laskuvirheestä tai tällaiseen rinnastettavasta erehdyksestä, työntekijällä on oikeus odotuspäivien palkkaan
vain, jos hän on huomauttanut suorituksen viivästymisestä työnantajalle kuukauden kuluessa työsuhteen
päättymisestä eikä työnantaja ole suorittanut saatavaa kolmen arkipäivän kuluessa huomautuksesta. Oikeus
odotuspäivien palkkaan alkaa tällöin työnantajalle varatun maksuajan kuluttua.
15 §
Palkan poikkeuksellinen erääntyminen
Jos työntekijän palkka erääntyy maksettavaksi sunnuntaina, kirkollisena juhlapäivänä, itsenäisyys- tai
vapunpäivänä, joulu- tai juhannusaattona tai arkilauantaina, erääntymispäivänä pidetään lähinnä edellistä
arkipäivää.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 8/38Jos työntekijän palkka erääntyy maksettavaksi sellaisena arkipäivänä, jona pankkien yleisesti keskinäisissä
maksuissaan käyttämät maksujärjestelmät eivät säädöskokoelmassa julkaistavan Suomen Pankin ilmoituksen
mukaan ole Euroopan keskuspankin tai Suomen Pankin tekemän päätöksen vuoksi käytössä,
erääntymispäivänä pidetään niin ikään tätä lähinnä edeltävää arkipäivää.
16 § (7.6.2013/398)
Palkan maksaminen
Palkka on maksettava työntekijän osoittamalle pankkitilille. Palkan on oltava työntekijän käytettävissä sen
erääntymispäivänä. Palkka voidaan maksaa käteisenä vain pakottavasta syystä. T yönantaja vastaa
palkanmaksutavasta aiheutuvista kustannuksista.
Maksaessaan palkan työnantajan on annettava työntekijälle laskelma, josta käyvät ilmi palkan suuruus ja sen
määräytymisen perusteet. Käteisenä rahana maksetusta palkasta työnantajalla on oltava työntekijän
allekirjoittama kuitti tai muu maksun todentava selvitys.
Kirjanpitolaissa (1336/1997)  tarkoitetun kirjanpitovelvollisen työnantajan velvollisuudesta liittää
kirjanpitoon maksua koskeva työntekijän allekirjoittama kuitti tai muu maksun todentava selvitys säädetään
mainitussa laissa.
17 § (29.12.2016/1448)
Työnantajan kuittausoikeus ja palkkaennakko
Työnantaja ei saa kuitata työntekijän palkkasaamista vastasaamisellaan siltä osin kuin palkka on
ulosottokaaren (705/2007)  tai sen nojalla annetun asetuksen mukaan jätettävä ulosmittaamatta.
(18.5.2018/377)
Sopimuksen vakuudeksi tai muutoin maksettu palkkaennakko voidaan vähentää palkasta. Palkkaennakko
luetaan ensisijaisesti 1 momentissa tarkoitettuun suojaosaan.
18 § (10.4.2015/418)
Työntekijän oikeus saada vapaata työstään kunnallisen luottamustoimen hoitamista varten
Työntekijällä on oikeus saada vapaata työstään kunnallisen luottamustoimen hoitamista varten siten kuin
kuntalain (410/2015) 80 ja 81 §:ssä  säädetään.
3 luku
Työntekijän velvollisuudet
1 §
Yleiset velvollisuudet
Työntekijän on tehtävä työnsä huolellisesti noudattaen niitä määräyksiä, joita työnantaja antaa toimivaltansa
mukaisesti työn suorittamisesta. T yöntekijän on toiminnassaan vältettävä kaikkea, mikä on ristiriidassa hänen
asemassaan olevalta työntekijältä kohtuuden mukaan vaadittavan menettelyn kanssa.
2 §
Työturvallisuus
Työntekijän on noudatettava työtehtävien ja työolojen edellyttämää huolellisuutta ja varovaisuutta sekä
huolehdittava käytettävissään olevin keinoin niin omasta kuin työpaikalla olevien muiden työntekijöiden
turvallisuudesta.
Työntekijän on ilmoitettava työnantajalle työpaikan rakenteissa, koneissa, laitteissa sekä työ- ja
suojeluvälineissä havaitsemistaan vioista ja puutteellisuuksista, joista saattaa aiheutua tapaturman tai
sairastumisen vaaraa.
3 §
Kilpaileva toiminta
Työntekijä ei saa tehdä toiselle sellaista työtä tai harjoittaa sellaista toimintaa, joka huomioon ottaen työn
luonne ja työntekijän asema ilmeisesti vahingoittaa hänen työnantajaansa työsuhteissa noudatettavan hyvän
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 9/38tavan vastaisena kilpailutekona.
Työntekijä ei saa työsuhteen kestäessä ryhtyä kilpailevan toiminnan valmistelemiseksi sellaisiin
toimenpiteisiin, joita 1 momentissa säädetty huomioon ottaen ei voida pitää hyväksyttävinä.
Työnantaja, joka ottaa työhön henkilön, jonka tietää olevan 1 momentin perusteella estynyt ryhtymästä
työhön, vastaa työntekijän ohella aikaisemmalle työnantajalle aiheutuneesta vahingosta.
4 § (10.8.2018/597)
Liikesalaisuudet
Työntekijä ei saa työsuhteen kestäessä oikeudettomasti käyttää hyödykseen tai ilmaista muille työnantajan
liikesalaisuuksia. Jos työntekijä on hankkinut tiedot oikeudettomasti, kielto jatkuu myös työsuhteen
päättymisen jälkeen.
Liikesalaisuuksien suojasta säädetään lisäksi liikesalaisuuslaissa (595/2018) .
Liikesalaisuuden ilmaisseen työntekijän ohella työnantajalle syntyneen vahingon korvaamisesta on vastuussa
myös se, jolle työntekijä ilmaisi tiedot, jos viimeksi mainittu tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää työntekijän
menetelleen oikeudettomasti.
5 § (19.11.2021/1018)
Kilpailukieltosopimus
Työnantajan toimintaan tai työsuhteeseen liittyvästä erityisen painavasta syystä voidaan työsuhteen alkaessa
tai sen aikana tehtävällä sopimuksella ( kilpailukieltosopimus ) rajoittaa työntekijän oikeutta tehdä työsopimus
työsuhteen päättymisen jälkeen alkavasta työstä sellaisen työnantajan kanssa, joka harjoittaa ensiksi mainitun
työnantajan kanssa kilpailevaa toimintaa samoin kuin työntekijän oikeutta harjoittaa omaan lukuunsa tällaista
toimintaa.
Kilpailukieltosopimuksen perusteen erityistä painavuutta arvioitaessa on otettava huomioon työnantajan
toiminnan laatu ja sellainen suojan tarve, joka johtuu liikesalaisuuden säilyttämisestä tai työnantajan
työntekijälle järjestämästä erityiskoulutuksesta, samoin kuin työntekijän asema ja tehtävät sekä muut
vastaavat seikat.
Jos rajoitusajaksi on sovittu enintään kuusi kuukautta, työnantajan on maksettava työntekijälle rajoitusajalta
korvaus, joka vastaa 40 prosenttia työntekijän palkasta. Jos rajoitusajaksi on sovittu yli kuusi kuukautta, on
työntekijälle maksettava rajoitusajalta korvaus, joka vastaa 60 prosenttia työntekijän palkasta. Rajoitusajaksi
voidaan sopia enintään yksi vuosi työsuhteen päättymisestä. Korvaus on maksettava rajoitusajan kuluessa
työsuhteen aikana noudatetuin palkanmaksukausin, ellei työsopimuksen päättämisen jälkeen toisin sovita.
Kilpailukieltosopimukseen voidaan ottaa määräys vahingonkorvauksen sijasta tuomittavasta sopimussakosta,
joka saa enimmäismäärältään vastata työntekijän työsuhteen päättymistä edeltäneen kuuden kuukauden
palkkaa.
Työnantajalla on oikeus irtisanoa kilpailukieltosopimus noudattaen irtisanomisaikaa, jonka pituuden on
oltava vähintään kolmasosa rajoitusajan pituudesta, kuitenkin vähintään kaksi kuukautta. Irtisanomisoikeutta
ei kuitenkaan ole enää sen jälkeen, kun työntekijä on päättänyt työsopimuksen.
Kilpailukieltosopimus ei sido työntekijää, jos työsuhde on päättynyt työnantajasta johtuvasta syystä. Mitä 3
momentissa säädetään kilpailukieltosopimuksen keston rajoittamisesta ja sopimussakon enimmäismäärästä,
ei koske työntekijää, jonka tehtäviensä ja asemansa perusteella katsotaan tekevän yrityksen, yhteisön tai
säätiön tai sen itsenäisen osan johtamistyötä tai olevan tällaiseen johtamistehtävään välittömästi
rinnastettavassa itsenäisessä asemassa.
Kilpailukieltosopimus on mitätön siltä osin kuin se on tehty vastoin tässä pykälässä säädettyä. Muutoin
tällaisen sopimuksen pätevyyteen ja sovitteluun sovelletaan, mitä varallisuusoikeudellisista oikeustoimista
annetussa laissa (228/1929, oikeustoimilaki ) säädetään.
4 luku
Perhevapaat
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 10/381 § (14.1.2022/32)
Raskaus-, erityisraskaus- ja vanhempainvapaa
Työntekijällä on oikeus raskauden tai synnytyksen vuoksi taikka lapsen hoitamista varten saada vapaaksi
työstä sairausvakuutuslaissa tarkoitetut:
1) raskausrahapäivät ( raskausvapaa );
2) erityisraskausrahapäivät ( erityisraskausvapaa );
3) vanhempainrahapäivät ( vanhempainvapaa ).
Raskausvapaa alkaa 30 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa. T yönantaja ja työntekijä voivat sopia
raskausvapaan myöhentämisestä siten, että se alkaa viimeistään 14 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa.
Työntekijällä on oikeus pitää vanhempainvapaa enintään neljässä jaksossa, joiden tulee olla vähintään 12
arkipäivän pituisia. V aikka työntekijällä on oikeus vanhempainrahaan myös toisen tai useamman lapsen
perusteella, työntekijä voi saman kalenterivuoden aikana pitää kuitenkin enintään neljä jaksoa
vanhempainvapaata. Jos jakso jatkuu kalenterivuoden päättymisen jälkeen, jakson katsotaan kuuluvan sen
kalenterivuoden kiintiöön, jonka aikana se on alkanut.
L:lla 32/2022  muutettu 1 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
1 § (29.6.2006/533)
Äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa
Työntekijällä on oikeus saada vapaaksi työstä sairausvakuutuslaissa tarkoitetut äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja
vanhempainrahakaudet.
Työntekijällä on oikeus pitää vanhempainvapaa enintään kahdessa osassa, joiden tulee olla vähintään 12
arkipäivän pituisia.
2 § (14.1.2022/32)
Raskaana olevan ja äskettäin synnyttäneen työntekijän suojelu
Työntekijä saa työnantajan suostumuksella tehdä 14 viikon aikana raskausvapaan alkamisesta lukien vain
työtä, joka ei vaaranna hänen eikä sikiön tai syntyneen lapsen turvallisuutta. Sekä työnantajalla että
työntekijällä on oikeus milloin tahansa keskeyttää tänä aikana tehtävä työ. T yötä ei kuitenkaan saa tehdä
kahden viikon aikana ennen laskettua synnytysaikaa eikä kahden viikon aikana synnytyksen jälkeen.
L:lla 32/2022  muutettu 2 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
2 § (29.12.2016/1448)
Työnteko äitiys- ja vanhempainrahakauden aikana
Työntekijä saa työnantajan suostumuksella tehdä äitiysrahakauden aikana työtä, joka ei vaaranna hänen eikä
sikiön tai syntyneen lapsen turvallisuutta. Tällaista työtä ei kuitenkaan saa tehdä kahden viikon aikana ennen
laskettua synnytysaikaa eikä kahden viikon aikana synnytyksen jälkeen. Sekä työnantajalla että työntekijällä
on oikeus milloin tahansa keskeyttää äitiysrahakauden aikana tehtävä työ.
Työnantaja ja työntekijä voivat sopia osa-aikatyöstä ja sen ehdoista sairausvakuutuslain 9 luvun 10 §:ssä
säädetyn vanhempainrahakauden aikana. T yöntekijän oikeudesta osittaiseen vanhempainrahaan säädetään
sairausvakuutuslain 9 luvun 9 §:ssä.
Osa-aikatyön keskeyttämisestä sekä ehtojen muuttamisesta on sovittava. Jos sopimukseen ei päästä,
työntekijällä on oikeus perustellusta syystä keskeyttää osa-aikatyö sekä palata joko tämän luvun 1 §:ssä
tarkoitetulle vanhempainvapaalle tai noudattamaan aikaisempaa työaikaansa.
2 a § (14.1.2022/32)
Osittainen vanhempainvapaa
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 11/38Työnantaja ja työntekijä voivat sopia, että työntekijä pitää vanhempainvapaata osa-aikaisesti sekä osa-
aikatyön ehdoista.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun osa-aikatyön keskeyttämisestä sekä ehtojen muuttamisesta on sovittava. Jos
sopimukseen ei päästä, työntekijällä on oikeus perustellusta syystä keskeyttää osa-aikatyö sekä palata joko
tämän luvun 1 §:ssä tarkoitetulle kokoaikaiselle vanhempainvapaalle tai noudattamaan aikaisempaa
työaikaansa.
Jos työnantaja kieltäytyy tekemästä 1 momentissa tarkoitetun sopimuksen, tämä on perusteltava kirjallisesti.
L:lla 32/2022  lisätty 2 a § tulee voimaan 1.8.2022.
3 § (14.1.2022/32)
Hoitovapaa
Työntekijällä on oikeus saada hoitovapaata lapsensa tai muun hänen taloudessaan vakituisesti asuvan lapsen
hoitamiseksi, kunnes lapsi täyttää kolme vuotta. Adoptiovanhemman oikeus hoitovapaaseen jatkuu kuitenkin
siihen saakka, kun lapseksi ottamisesta on kulunut kaksi vuotta, kuitenkin enintään siihen asti, kun lapsi
aloittaa koulun.
Hoitovapaana voidaan pitää enintään kaksi vähintään kuukauden pituista jaksoa, jolleivät työnantaja ja
työntekijä sovi kahta useammasta tai kuukautta lyhyemmästä jaksosta. Hoitovapaata saa vain toinen
vanhemmista tai huoltajista kerrallaan. Raskaus- tai vanhempainvapaan aikana toinen vanhemmista tai
huoltajista voi kuitenkin pitää yhden jakson hoitovapaata.
L:lla 32/2022  muutettu 3 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
3 § (29.6.2006/533)
Hoitovapaa
Työntekijällä on oikeus saada hoitovapaata lapsensa tai muun hänen taloudessaan vakituisesti asuvan lapsen
hoitamiseksi, kunnes lapsi täyttää kolme vuotta. Ottolapsen vanhemman oikeus hoitovapaaseen jatkuu
kuitenkin siihen saakka, kun lapseksi ottamisesta on kulunut kaksi vuotta, enintään siihen asti, kun lapsi
aloittaa koulun.
Hoitovapaana voidaan pitää enintään kaksi vähintään kuukauden pituista jaksoa, jolleivät työnantaja ja
työntekijä sovi kahta useammasta tai kuukautta lyhyemmästä jaksosta. Hoitovapaata saa vain toinen
vanhemmista tai huoltajista kerrallaan. Äitiys- tai vanhempainvapaan aikana toinen vanhemmista tai
huoltajista voi kuitenkin pitää yhden jakson hoitovapaata.
3 a § (14.1.2022/32)
Raskaus- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta ilmoittaminen
Raskaus- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta on ilmoitettava työnantajalle viimeistään kaksi
kuukautta ennen vapaan aiottua alkamisaikaa. Jos vapaan kesto on enintään 12 arkipäivää, ilmoitusaika on
kuitenkin yksi kuukausi. Adoptiolapsen hoidon vuoksi pidettävästä vapaasta ilmoitettaessa on, jos
mahdollista, noudatettava edellä säädettyä ilmoitusaikaa.
Jos kahden kuukauden ilmoitusajan noudattaminen ei ole puolison työhön menon ja siitä johtuvan lapsen
hoidon järjestämisen takia mahdollista, työntekijällä on oikeus jäädä vanhempainvapaalle kuukauden
kuluttua ilmoituksesta, jollei siitä aiheudu työpaikan tuotanto- tai palvelutoiminnalle vakavaa haittaa.
Työnantajan on katsoessaan, ettei voi suostua kuukauden ilmoitusaikaan, esitettävä työntekijälle selvitys
kieltäytymisen perusteena olevista seikoista.
Työntekijä saa perustellusta syystä muuttaa vapaan ajankohdan ja pituuden ilmoittamalla siitä työnantajalle
viimeistään kuukautta ennen muutosta. T yöntekijä saa kuitenkin aikaistaa raskausvapaan sekä muuttaa
sellaisen synnytyksen yhteydessä pidettäväksi aiotun vapaan ajankohdan, joka on oikeus pitää yhtä aikaa
toisen vanhemman tai puolison kanssa, jos se on tarpeen lapsen syntymän tai lapsen tai vanhemman
terveydentilan vuoksi. Muutoksesta on tällöin ilmoitettava työnantajalle niin pian kuin mahdollista.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 12/38Adoptiovanhempi saa perustellusta syystä muuttaa ennen vapaan alkamista vapaan ajankohtaa ilmoittamalla
siitä työnantajalle niin pian kuin se on mahdollista.
L:lla 32/2022  muutettu 3 a § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
3 a § (29.6.2006/533)
Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta ilmoittaminen
Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta on ilmoitettava työnantajalle viimeistään kaksi
kuukautta ennen vapaan aiottua alkamisaikaa. Jos vapaan kesto on enintään 12 arkipäivää, ilmoitusaika on
kuitenkin yksi kuukausi. Ottolapsen hoidon vuoksi pidettävästä vapaasta ilmoitettaessa on, jos mahdollista,
noudatettava edellä säädettyä ilmoitusaikaa.
Jos kahden kuukauden ilmoitusajan noudattaminen ei ole puolison työhön menon ja siitä johtuvan lapsen
hoidon järjestämisen takia mahdollista, työntekijällä on oikeus jäädä vanhempainvapaalle kuukauden
kuluttua ilmoituksesta, ellei siitä aiheudu työpaikan tuotanto- tai palvelutoiminnalle vakavaa haittaa.
Työnantajan on katsoessaan, ettei voi suostua kuukauden ilmoitusaikaan, esitettävä työntekijälle selvitys
kieltäytymisen perusteena olevista seikoista.
Työntekijä saa perustellusta syystä muuttaa vapaan ajankohdan ja pituuden ilmoittamalla siitä työnantajalle
viimeistään kuukautta ennen muutosta. T yöntekijä saa kuitenkin varhentaa äitiysvapaan sekä muuttaa
synnytyksen yhteydessä pidettäväksi aiotun isyysvapaan ajankohdan, jos se on tarpeen lapsen syntymän tai
lapsen, äidin tai isän terveydentilan vuoksi. Muutoksesta on tällöin ilmoitettava työnantajalle niin pian kuin
mahdollista. Ottolapsen vanhempi saa perustellusta syystä muuttaa ennen vapaan alkamista vapaan
ajankohtaa ilmoittamalla siitä työnantajalle niin pian kuin se on mahdollista.
4 §
Osittainen hoitovapaa
Työntekijä, joka on ollut saman työnantajan työssä yhteensä vähintään kuusi kuukautta viimeksi kuluneiden
12 kuukauden aikana, voi saada lapsensa tai muun hänen taloudessaan vakituisesti asuvan lapsen
hoitamiseksi osittaista hoitovapaata siihen saakka, kun perusopetuksessa olevan lapsen toinen lukuvuosi
päättyy . Jos lapsi kuuluu oppivelvollisuuslain (1214/2020) 2 §:n  3 momentissa tarkoitetun pidennetyn
oppivelvollisuuden piiriin, osittaista hoitovapaata voi kuitenkin saada siihen saakka, kun lapsen kolmas
lukuvuosi päättyy . Erityisen hoidon ja huollon tarpeessa olevan vammaisen tai pitkäaikaissairaan lapsen
vanhempi voi saada osittaista hoitovapaata siihen saakka, kun lapsi täyttää 18 vuotta. Lapsen molemmat
vanhemmat tai huoltajat saavat olla osittaisella hoitovapaalla saman kalenterijakson aikana, mutta eivät
yhtäaikaisesti. T yöntekijän on tehtävä työnantajalle esitys osittaisesta hoitovapaasta viimeistään kaksi
kuukautta ennen vapaan alkamista. (30.12.2020/1237)
Työnantaja ja työntekijä sopivat osittaisesta hoitovapaasta ja sen yksityiskohtaisista järjestelyistä
haluamallaan tavalla. T yönantaja voi kieltäytyä sopimasta vapaasta tai antamasta sitä vain, jos vapaasta
aiheutuu työpaikan tuotanto- tai palvelutoiminnalle vakavaa haittaa, jota ei voida välttää kohtuullisilla työn
järjestelyillä. T yönantajan on esitettävä työntekijälle selvitys kieltäytymisensä perusteena olevista seikoista.
Jos työntekijällä on oikeus osittaiseen hoitovapaaseen, mutta sen yksityiskohtaisista järjestelyistä ei voida
sopia, on hänelle annettava osittaista hoitovapaata yksi jakso kalenterivuodessa. V apaan pituus ja sen
ajankohta määräytyvät työntekijän esityksen mukaan. Osittainen hoitovapaa annetaan tällöin lyhentämällä
vuorokautinen työaika kuudeksi tunniksi. L yhennetyn työajan tulee olla yhdenjaksoinen lepotaukoja lukuun
ottamatta. Jos työaika on järjestetty keskimääräiseksi, se tulee lyhentää keskimäärin 30 tunniksi viikossa.
5 §
Osittaisen hoitovapaan keskeyttäminen
Osittaisen hoitovapaan muuttamisesta on sovittava. Jos siitä ei voida sopia, työntekijä voi perustellusta
syystä keskeyttää vapaan noudattaen vähintään kuukauden ilmoitusaikaa.
6 §
Tilapäinen hoitovapaa
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 13/38Työntekijän lapsen tai muun hänen taloudessaan vakituisesti asuvan lapsen, joka ei ole täyttänyt 10 vuotta,
sairastuessa äkillisesti työntekijällä on oikeus saada lapsen hoidon järjestämiseksi tai tämän hoitamiseksi
tilapäistä hoitovapaata enintään neljä työpäivää kerrallaan. Sama oikeus on myös lapsen vanhemmalla, joka
ei asu tämän kanssa samassa taloudessa. T ilapäiseen hoitovapaaseen oikeutetut saavat olla tilapäisellä
hoitovapaalla saman kalenterijakson aikana, mutta eivät yhtäaikaisesti. (29.6.2006/533)
Työntekijän on ilmoitettava työnantajalle tilapäisestä hoitovapaasta ja sen arvioidusta kestosta niin pian kuin
mahdollista. T yönantajan pyynnöstä työntekijän on esitettävä luotettava selvitys tilapäisen hoitovapaan
perusteesta.
7 §
Poissaolo pakottavista perhesyistä
Työntekijällä on oikeus tilapäiseen poissaoloon työstä, jos hänen välitön läsnäolonsa on välttämätöntä hänen
perhettään kohdanneen, sairaudesta tai onnettomuudesta johtuvan, ennalta arvaamattoman ja pakottavan
syyn vuoksi.
Työntekijän on ilmoitettava työnantajalle poissaolostaan ja sen syystä niin pian kuin mahdollista.
Työnantajan pyynnöstä työntekijän on esitettävä luotettava selvitys poissaolonsa perusteesta.
7 a § (4.3.2011/197)
Poissaolo perheenjäsenen tai muun läheisen hoitamiseksi
Jos työntekijän poissaolo on tarpeen hänen perheenjäsenensä tai muun hänelle läheisen henkilön erityistä
hoitoa varten, työnantajan on pyrittävä järjestämään työt niin, että työntekijä voi jäädä määräajaksi pois
työstä. T yönantaja ja työntekijä sopivat vapaan kestosta ja muista järjestelyistä.
Työhön paluusta kesken sovitun vapaan on sovittava työnantajan ja työntekijän kesken. Jos siitä ei voida
sopia, työntekijä voi perustellusta syystä keskeyttää vapaan ilmoittamalla siitä työnantajalle viimeistään
kuukautta ennen työhön paluuta.
Työnantajan pyynnöstä työntekijän on esitettävä selvitys poissaolon ja sen keskeyttämisen perusteesta.
7 b § (14.1.2022/32)
Omaishoitovapaa
Työntekijällä on kalenterivuoden aikana oikeus saada enintään viisi työpäivää vapaata työstä
henkilökohtaisen avun tai tuen tarjoamiseksi omaiselle tai työntekijän kanssa samassa taloudessa asuvalle
läheiselle, jos omainen tai muu läheinen tarvitsee työntekijän välitöntä läsnäoloa edellyttävää merkittävää
avustamista tai tukea toimintakykyä huomattavasti alentaneen vakavan sairauden tai vakavan vamman
vuoksi. T yöntekijällä on oikeus vastaavaan vapaaseen myös edellä tarkoitetun henkilön saattohoitoon
osallistumisen vuoksi. Omaisella tarkoitetaan työntekijän lasta, vanhempaa, avio- ja avopuolisoa sekä
työntekijän kanssa rekisteröidyssä parisuhteessa olevaa.
Työntekijän on ilmoitettava työnantajalle omaishoitovapaasta ja sen arvioidusta kestosta niin pian kuin
mahdollista. T yönantajan pyynnöstä työntekijän on esitettävä luotettava selvitys poissaolon perusteesta.
L:lla 32/2022  lisätty 7 b § tulee voimaan 1.8.2022.
8 §
Palkanmaksuvelvollisuus
Työnantajalla ei ole velvollisuutta maksaa työntekijälle palkkaa tässä luvussa tarkoitettujen perhevapaiden
ajalta.
Työnantajan on kuitenkin korvattava raskaana olevalle työntekijälle synnytystä edeltävistä lääketieteellisistä
tutkimuksista aiheutuva ansion menetys, jos tutkimuksia ei voida suorittaa työajan ulkopuolella.
9 §
Työhönpaluu
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 14/38Tässä luvussa tarkoitettujen perhevapaiden päättyessä työntekijällä on oikeus palata ensisijaisesti
aikaisempaan työhönsä. Jos tämä ei ole mahdollista, on työntekijälle tarjottava aikaisempaa työtä vastaavaa
työsopimuksen mukaista työtä ja jos tämäkään ei ole mahdollista, muuta työsopimuksen mukaista työtä.
5 luku
Lomauttaminen
1 §
Lomauttamisen määritelmä
Lomauttamisella tarkoitetaan työnantajan päätökseen tai hänen aloitteestaan tehtävään sopimukseen
perustuvaa työnteon ja palkanmaksun väliaikaista keskeyttämistä työsuhteen pysyessä muutoin voimassa.
Työnantaja saa 2 §:ssä säädettyjen perusteiden täyttyessä lomauttaa työntekijän joko määräajaksi tai
toistaiseksi keskeyttämällä työnteon kokonaan tai lyhentämällä työntekijän lain tai sopimuksen mukaista
säännöllistä työaikaa siinä määrin kuin se lomauttamisen perusteen kannalta on välttämätöntä.
Työntekijä saa 6 §:stä johtuvin rajoituksin ottaa lomautuksen ajaksi muuta työtä. Asuntoedun käyttämisestä
lomautuksen aikana säädetään 13 luvun 5 §:ssä.
2 §
Lomauttamisen perusteet
Työnantaja saa lomauttaa työntekijän, jos
1) hänellä on 7 luvun 3 §:ssä tarkoitettu taloudellinen tai tuotannollinen peruste työsopimuksen
irtisanomiseen tai
2) työ tai työnantajan edellytykset tarjota työtä ovat vähentyneet tilapäisesti eikä työnantaja voi kohtuudella
järjestää työntekijälle muuta sopivaa työtä tai työnantajan tarpeita vastaavaa koulutusta; työn tai työn
tarjoamisedellytysten katsotaan lomauttamisen perusteena vähentyneen tilapäisesti, jos niiden voidaan
arvioida kestävän enintään 90 päivää.
Työnantaja ja työntekijä saavat työsuhteen kestäessä 1 momentissa ja tämän luvun 4 §:ssä säädetyn estämättä
sopia määräaikaisesta lomauttamisesta silloin, kun se on tarpeen työnantajan toiminnan tai taloudellisen tilan
vuoksi.
Työnantaja saa lomauttaa määräaikaisessa työsuhteessa olevan työntekijän vain, jos tämä tekee työtä
vakituisen työntekijän sijaisena ja työnantajalla olisi oikeus lomauttaa vakituinen työntekijä, jos hän olisi
työssä.
Työnantaja saa lomauttaa työehtosopimuksen perusteella valitun luottamusmiehen ja 13 luvun 3 §:ssä
tarkoitetun luottamusvaltuutetun vain 7 luvun 10 §:n 2 momentissa säädetyillä perusteilla.
3 §
Ennakkoselvitys ja työntekijän kuuleminen
Työnantajan on käytettävissään olevien tietojen perusteella esitettävä työntekijälle ennakkoselvitys
lomautuksen perusteista sekä sen arvioidusta laajuudesta, toteuttamistavasta, alkamisajankohdasta ja
kestosta. Jos lomautus kohdistuu useaan työntekijään, selvitys voidaan antaa työntekijöiden edustajalle tai
työntekijöille yhteisesti. Selvitys on esitettävä viipymättä lomautuksen tarpeen tultua työnantajan tietoon.
Selvityksen antamisen jälkeen, ennen lomautusilmoitusta työnantajan on varattava työntekijöille tai heidän
edustajalleen tilaisuus tulla kuulluksi annetusta selvityksestä.
Ennakkoselvitystä ei tarvitse esittää, jos työnantajan on muun lain, sopimuksen tai muun häntä sitovan
määräyksen perusteella esitettävä vastaava selvitys tai neuvoteltava lomauttamisesta työntekijöiden tai
heidän edustajansa kanssa.
4 § (7.4.2017/204)
Lomautusilmoitus
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 15/38Työnantajan on ilmoitettava lomauttamisesta työntekijälle henkilökohtaisesti viimeistään 14 päivää ennen
lomautuksen alkamista. Jos ilmoitusta ei voida toimittaa henkilökohtaisesti, sen saa toimittaa kirjeitse tai
sähköisesti samaa ilmoitusaikaa noudattaen. Ilmoituksessa on mainittava lomautuksen peruste, sen
alkamisaika ja kesto tai arvioitu kesto.
Ilmoitusvelvollisuutta ei ole, jos työnantajalla ei ole koko lomautusaikaan kohdistuvaa velvollisuutta maksaa
työntekijälle palkkaa muun työstä poissaolon vuoksi.
Ilmoitus on annettava tiedoksi lomautettavien työntekijöiden edustajalle.
5 §
Todistus lomauttamisesta
Työnantajan on työntekijän pyynnöstä annettava lomautuksesta kirjallinen todistus, josta käyvät ilmi ainakin
lomautuksen syy , alkamisaika sekä sen kesto tai arvioitu kesto.
6 §
Työhönpaluu lomautuksen jälkeen
Jos työntekijä on lomautettu toistaiseksi, työnantajan on ilmoitettava työn alkamisesta vähintään seitsemän
päivää aikaisemmin, jollei toisin ole sovittu.
Työntekijällä on oikeus irtisanoa lomautuksen ajaksi toisen työnantajan kanssa tekemänsä työsopimus sen
kestosta riippumatta viiden päivän irtisanomisaikaa noudattaen.
7 §
Lomautetun työntekijän työsuhteen päättyminen
Työntekijä saa lomautuksen aikana irtisanoa työsopimuksensa sen kestosta riippumatta ilman
irtisanomisaikaa. Jos lomautuksen päättymisaika on työntekijän tiedossa, tätä oikeutta ei ole lomautuksen
päättymistä edeltävän seitsemän päivän aikana.
Jos työnantaja irtisanoo lomautetun työntekijän työsopimuksen päättymään lomautuksen aikana,
työntekijällä on oikeus saada irtisanomisajan palkkansa. T yönantaja saa vähentää irtisanomisajan palkasta 14
päivän palkan, jos työntekijä on lomautettu lain tai sopimuksen mukaista yli 14 päivän
lomautusilmoitusaikaa käyttäen.
Jos työntekijä irtisanoo työsopimuksensa lomautuksen kestettyä yhdenjaksoisesti vähintään 200 päivää,
hänellä on oikeus saada korvauksena irtisanomisajan palkkansa, kuten 2 momentissa säädetään.
6 luku
Yleiset säännökset työsopimuksen päättämisestä
1 §
Määräaikaiset sopimukset
Määräaikainen työsopimus päättyy ilman irtisanomista määräajan päättyessä tai sovitun työn valmistuessa.
Jos työsopimuksen päättymisen ajankohta on vain työnantajan tiedossa, hänen on ilmoitettava työntekijälle
työsopimuksen päättymisestä viipymättä päättymisajankohdan tultua hänen tietoonsa.
Viittä vuotta pidemmäksi määräajaksi tehty työsopimus on viiden vuoden kuluttua sopimuksen tekemisestä
irtisanottavissa samoin perustein ja menettelytavoin kuin toistaiseksi voimassa oleva työsopimus.
1 a § (26.11.2004/1030)
Eroamisikä
Työntekijän työsuhde päättyy ilman irtisanomista ja irtisanomisaikaa sen kalenterikuukauden päättyessä,
jonka aikana työntekijä täyttää eroamisiän, jolleivät työnantaja ja työntekijä sovi työsuhteen jatkamisesta.
Eroamisikä on vuonna 1957 ja sitä ennen syntyneillä 68 vuotta, vuosina 1958–1961 syntyneillä 69 vuotta ja
vuonna 1962 ja sen jälkeen syntyneillä 70 vuotta. (29.1.2016/102)
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 16/38Työnantaja ja työntekijä saavat sopia työsuhteen määräaikaisesta jatkamisesta 1 luvun 3 §:n 2 momentin
estämättä.
2 §
Yleiset säännökset irtisanomisajoista
Toistaiseksi tehty tai muutoin toistaiseksi voimassa oleva työsopimus päätetään toisen sopijapuolen tietoon
saatettavalla irtisanomisella.
Irtisanomisaika voidaan sopia enintään kuudeksi kuukaudeksi. Jos on sovittu pidemmästä ajasta, tämän
sijasta on noudatettava kuuden kuukauden irtisanomisaikaa. T yönantajan noudatettava irtisanomisaika
voidaan sopia työntekijän irtisanomisaikaa pidemmäksi. Jos työnantajan noudatettavaksi sovittu
irtisanomisaika on työntekijän irtisanomisaikaa lyhyempi, saa työntekijä noudattaa työnantajan
noudatettavaksi sovittua irtisanomisaikaa.
Jos työsopimus saadaan irtisanoa ilman irtisanomisaikaa, työsuhde päättyy sen työpäivän tai työvuoron
päättyessä, jonka aikana irtisanomisilmoitus on toimitettu toiselle sopijapuolelle.
3 §
Yleiset irtisanomisajat
Jollei muusta sovita, työnantajan noudatettavat irtisanomisajat työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä ovat:
1) 14 päivää, jos työsuhde on jatkunut enintään yhden vuoden;
2) yksi kuukausi, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään neljä vuotta;
3) kaksi kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli neljä mutta enintään kahdeksan vuotta;
4) neljä kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli kahdeksan mutta enintään 12 vuotta;
5) kuusi kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli 12 vuotta.
Jollei muusta sovita, työntekijän noudatettavat irtisanomisajat työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä ovat:
1) 14 päivää, jos työsuhde on jatkunut enintään viisi vuotta;
2) yksi kuukausi, jos työsuhde on jatkunut yli viisi vuotta.
4 §
Irtisanomisajan noudattamatta jättäminen
Työnantajan, joka on irtisanonut työsopimuksen noudattamatta irtisanomisaikaa, on maksettava työntekijälle
korvauksena täysi palkka irtisanomisaikaa vastaavalta ajalta.
Työntekijä, joka ei ole noudattanut irtisanomisaikaa, on velvollinen suorittamaan työnantajalle
kertakaikkisena korvauksena irtisanomisajan palkkaa vastaavan määrän.
Jos irtisanomisajan noudattaminen on laiminlyöty vain osittain, korvausvelvollisuus rajoittuu noudattamatta
jääneen irtisanomisajan osan palkkaa vastaavaksi.
4 a § (18.5.2018/377)
Irtisanomisajan palkka noudatettaessa vaihtelevaa työaikaa
Jos työsopimuksessa on sovittu vaihtelevasta työajasta ja työnantajan irtisanomisaikana tarjoaman työn
määrä alittaa viimeistä työvuoroa viimeksi edeltäneiden 12 viikon keskimääräisen työn määrän, työnantajan
on korvattava alituksesta aiheutuva ansionmenetys. Korvausvelvollisuutta ei ole, jos työsuhde on ennen
irtisanomista kestänyt alle kuukauden. Irtisanomisajan palkka määräytyy vastaavalla tavalla myös silloin,
kun on sovittu kiinteästä työajasta ja lisätyön määrä on irtisanomista viimeksi edeltäneiden kuuden
kuukauden aikana keskimäärin ylittänyt sovitun määrän vähintään nelinkertaisesti.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 17/385 §
Sopimussuhteen hiljainen pidennys
Jos työnantaja sallii työntekijän jatkaa työtä sopimuskauden tai irtisanomisajan päättymisen jälkeen,
katsotaan sopimussuhdetta jatketun toistaiseksi.
6 § (29.12.2016/1448)
Työntekijän takaisin ottaminen
Työnantajan on tarjottava työtä 7 luvun 3 tai 7 §:ssä säädetyillä perusteilla irtisanomalleen, työ- ja
elinkeinotoimistosta edelleen työtä hakevalle entiselle työntekijälleen, jos työnantaja tarvitsee työntekijöitä
neljän kuukauden kuluessa työsuhteen päättymisestä samoihin tai samankaltaisiin tehtäviin, joita irtisanottu
työntekijä oli tehnyt. Jos työsuhde on jatkunut keskeytyksettä sen päättymiseen mennessä vähintään 12
vuotta, takaisinottoaika on kuitenkin kuusi kuukautta.
Edellä 1 luvun 10 §:n 2 momentista poiketen tämä velvollisuus koskee vastaavasti myös 1 luvun 10 §:ssä
tarkoitettua liikkeen luovutuksensaajaa silloin, kun luovuttaja on irtisanonut työntekijän työsopimuksen
päättymään ennen luovutushetkeä.
7 §
Työtodistus
Työsuhteen päättyessä työntekijällä on oikeus saada pyynnöstään työnantajalta kirjallinen todistus työsuhteen
kestosta ja työtehtävien laadusta. T yöntekijän nimenomaisesta pyynnöstä todistuksessa on lisäksi mainittava
työsuhteen päättymisen syy sekä arvio työntekijän työtaidosta ja käytöksestä. T yötodistuksesta ei saa ilmetä
muuta kuin mitä sen sanamuodosta käy ilmi.
Työnantajalla on velvollisuus antaa työntekijälle työtodistus, jos sitä pyydetään 10 vuoden kuluessa
työsuhteen päättymisestä. T odistusta työntekijän työtaidosta ja käytöksestä on kuitenkin pyydettävä viiden
vuoden kuluessa työsuhteen päättymisestä.
Jos työsuhteen päättymisestä on kulunut yli 10 vuotta, työtodistus työsuhteen kestosta ja työtehtävien
laadusta on annettava vain, jos siitä ei aiheudu työnantajalle kohtuutonta hankaluutta. Samoin edellytyksin
työnantajan on annettava kadonneen tai turmeltuneen työtodistuksen tilalle uusi todistus.
7 luku
Työsopimuksen irtisanomisperusteet
1 §
Yleissäännös irtisanomisperusteista
Työnantaja saa irtisanoa toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen vain asiallisesta ja painavasta syystä.
2 §
Työntekijän henkilöön liittyvät irtisanomisperusteet
Työntekijästä johtuvana tai hänen henkilöönsä liittyvänä asiallisena ja painavana irtisanomisperusteena
voidaan pitää työsopimuksesta tai laista johtuvien, työsuhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden
vakavaa rikkomista tai laiminlyöntiä sekä sellaisten työntekijän henkilöön liittyvien työntekoedellytysten
olennaista muuttumista, joiden vuoksi työntekijä ei enää kykene selviytymään työtehtävistään. Syyn
asiallisuutta ja painavuutta arvioitaessa on kokonaisarvioinnissa otettava huomioon työnantajan
palveluksessa olevien työntekijöiden lukumäärä sekä työnantajan ja työntekijän olosuhteet
kokonaisuudessaan. (18.1.2019/127)
Asiallisena ja painavana irtisanomisperusteena ei voida pitää ainakaan:
1) työntekijän sairautta, vammaa tai tapaturmaa, ellei hänen työkykynsä ole näiden vuoksi vähentynyt
olennaisesti ja niin pitkäaikaisesti, että työnantajalta ei voida kohtuudella edellyttää sopimussuhteen
jatkamista;
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 18/382) työntekijän osallistumista työehtosopimuslain mukaiseen tai työntekijäyhdistyksen toimeenpanemaan
työtaistelutoimenpiteeseen;
3) työntekijän poliittisia, uskonnollisia tai muita mielipiteitä tai hänen osallistumistaan yhteiskunnalliseen tai
yhdistystoimintaan;
4) turvautumista työntekijän käytettävissä oleviin oikeusturvakeinoihin.
Työntekijää, joka on laiminlyönyt työsuhteesta johtuvien velvollisuuksiensa täyttämisen tai rikkonut niitä, ei
kuitenkaan saa irtisanoa ennen kuin hänelle on varoituksella annettu mahdollisuus korjata menettelynsä.
Työnantajan on kuultuaan työntekijää 9 luvun 2 §:ssä tarkoitetulla tavalla ennen irtisanomista selvitettävä,
olisiko irtisanominen vältettävissä sijoittamalla työntekijä muuhun työhön.
Jos irtisanomisen perusteena on niin vakava työsuhteeseen liittyvä rikkomus, että työnantajalta ei voida
kohtuudella edellyttää sopimussuhteen jatkamista, ei 3 ja 4 momentissa säädettyä tarvitse noudattaa.
3 §
Taloudelliset ja tuotannolliset irtisanomisperusteet
Työnantaja saa irtisanoa työsopimuksen, kun tarjolla oleva työ on taloudellisista, tuotannollisista tai
työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä vähentynyt olennaisesti ja pysyvästi.
Työsopimusta ei kuitenkaan saa irtisanoa, jos työntekijä on sijoitettavissa tai koulutettavissa toisiin tehtäviin
4 §:ssä säädetyllä tavalla.
Perustetta irtisanomiseen ei ole ainakaan silloin, kun
1) työnantaja on joko ennen irtisanomista tai sen jälkeen ottanut uuden työntekijän samankaltaisiin tehtäviin,
vaikka hänen toimintaedellytyksensä eivät ole vastaavana aikana muuttuneet; tai
2) töiden uudelleenjärjestelystä ei ole aiheutunut työn tosiasiallista vähentymistä.
4 §
Työn tarjoamis- ja koulutusvelvollisuus
Työntekijälle on tarjottava ensisijaisesti hänen työsopimuksensa mukaista työtä vastaavaa työtä. Jos tällaista
työtä ei ole, työntekijälle on tarjottava muuta hänen koulutustaan, ammattitaitoaan tai kokemustaan
vastaavaa työtä.
Työnantajan on järjestettävä työntekijälle sellaista uusien tehtävien edellyttämää koulutusta, jota voidaan
molempien sopijapuolten kannalta pitää tarkoituksenmukaisena ja kohtuullisena.
Jos työnantajalla, joka tosiasiallisesti käyttää henkilöstöasioissa määräysvaltaa toisessa yrityksessä tai
yhteisössä omistuksen, sopimuksen tai muun järjestelyn perusteella, ei ole tarjota työntekijälle 1 momentissa
tarkoitettua työtä, on hänen selvitettävä, voiko hän täyttää työn tarjoamis- ja koulutusvelvollisuutensa
tarjoamalla työntekijälle työtä muista määräysvallassaan olevista yrityksistä tai yhteisöistä.
5 §
Irtisanomisoikeus liikkeen luovutuksen yhteydessä
Luovutuksensaaja ei saa irtisanoa työntekijän työsopimusta pelkästään 1 luvun 10 §:ssä tarkoitetun liikkeen
luovutuksen perusteella.
Työnantajan luovuttaessa liikkeensä 1 luvun 10 §:ssä säädetyllä tavalla työntekijä saa työsuhteessa muutoin
sovellettavaa irtisanomisaikaa noudattamatta tai sen kestoajasta riippumatta irtisanoa työsopimuksen
päättymään luovutuspäivästä, jos hän on saanut tiedon luovutuksesta työnantajalta tai liikkeen uudelta
haltijalta viimeistään kuukautta ennen luovutuspäivää. Jos työntekijälle on annettu tieto luovutuksesta
myöhemmin, hän saa irtisanoa työsopimuksensa päättymään luovutuspäivästä tai tämän jälkeen, viimeistään
kuitenkin kuukauden kuluessa saatuaan tiedon luovutuksesta.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 19/386 §
Luovutuksensaajan vastuu
Jos työsopimus päätetään siksi, että työntekijän työehdot heikkenevät olennaisesti liikkeen luovutuksen
johdosta, työnantajan katsotaan olevan vastuussa työsuhteen päättymisestä.
7 §
Irtisanominen saneerausmenettelyn yhteydessä
Jos työnantaja on yrityksen saneerauksesta annetussa laissa (47/1993)  tarkoitetun menettelyn kohteena,
työnantaja saa, ellei 4 §:stä johdu muuta, irtisanoa työsopimuksen sen kestosta riippumatta noudattaen
kahden kuukauden irtisanomisaikaa, jos
1) irtisanomisen perusteena on sellainen saneerausmenettelyn aikana suoritettava järjestely tai toimenpide,
joka on välttämätön konkurssin torjumiseksi ja jonka vuoksi työ lakkaa tai vähenee 3 §:ssä tarkoitetulla
tavalla tai
2) irtisanomisen perusteena on vahvistetun saneerausohjelman mukainen toimenpide, jonka vuoksi työ
lakkaa tai vähenee 3 §:ssä tarkoitetulla tavalla, tai perusteena on vahvistetussa saneerausohjelmassa todetusta
taloudellisesta syystä johtuva, ohjelman mukainen järjestely , joka edellyttää työvoiman vähentämistä.
Työntekijän noudatettava irtisanomisaika saneerausmenettelyn yhteydessä on 14 päivää, jos 5 luvun 7 §:n 1
momentista ei muuta johdu.
8 §
Työnantajan konkurssi ja kuolema
Kun työnantaja asetetaan konkurssiin, saadaan työsopimus sen kestosta riippumatta molemmin puolin
irtisanoa päättymään. Irtisanomisaika on 14 päivää. Palkan konkurssin ajalta maksaa konkurssipesä.
Työnantajan kuoltua on sekä kuolinpesän osakkailla että työntekijällä oikeus irtisanoa työsopimus sen
kestosta riippumatta. Irtisanomisaika on 14 päivää. Irtisanomisoikeutta on käytettävä kolmen kuukauden
kuluessa työnantajan kuolemasta.
9 §
Raskaana tai perhevapaalla olevan työntekijän irtisanominen
Työnantaja ei saa irtisanoa työsopimusta työntekijän raskauden johdosta eikä sillä perusteella, että työntekijä
käyttää oikeuttaan 4 luvussa säädettyyn perhevapaaseen. T yönantajan pyynnöstä työntekijän on esitettävä
selvitys raskaudestaan.
Jos työnantaja irtisanoo raskaana olevan tai muuta kuin 4 luvun 7 a §:ssä säädettyä perhevapaata käyttävän
työntekijän työsopimuksen, katsotaan irtisanomisen johtuneen työntekijän raskaudesta tai perhevapaan
käyttämisestä, jollei työnantaja voi osoittaa sen johtuneen muusta seikasta. (4.3.201 1/197)
Työnantaja saa irtisanoa raskaus-, erityisraskaus-, vanhempain- tai hoitovapaalla olevan työntekijän
työsopimuksen 3 §:ssä säädetyillä perusteilla vain, jos työnantajan toiminta päättyy kokonaan.
(14.1.2022/32)
L:lla 32/2022  muutettu 3 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Työnantaja saa irtisanoa äitiys-, erityisäitiys-, isyys-, vanhempain- tai hoitovapaalla olevan työntekijän
työsopimuksen 3 §:ssä säädetyillä perusteilla vain, jos työnantajan toiminta päättyy kokonaan.
10 §
Luottamusmiehen ja luottamusvaltuutetun irtisanomissuoja
Työnantaja saa irtisanoa työehtosopimuksen perusteella valitun luottamusmiehen ja 13 luvun 3 §:ssä
tarkoitetun luottamusvaltuutetun työsopimuksen tämän luvun 2 §:ssä tarkoitetulla perusteella vain, jos niiden
työntekijöiden enemmistö, joita luottamusmies tai luottamusvaltuutettu edustaa, antaa siihen
suostumuksensa.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 20/38Työnantaja saa irtisanoa luottamusmiehen ja luottamusvaltuutetun työsopimuksen 3 tai 7 §:ssä taikka 8 §:n 1
momentissa säädetyillä perusteilla vain, jos luottamusmiehen tai luottamusvaltuutetun työ päättyy kokonaan,
eikä työnantaja voi järjestää hänelle hänen ammattitaitoaan vastaavaa tai hänelle muutoin sopivaa työtä tai
kouluttaa häntä muuhun työhön 4 §:ssä tarkoitetulla tavalla.
11 §
Työsuhteen muuttaminen osa-aikaiseksi
Työnantaja saa yksipuolisesti muuttaa työsuhteen osa-aikaiseksi 3 §:ssä tarkoitetulla irtisanomisperusteella
irtisanomisaikaa noudattaen.
12 § (23.6.2005/456)
Työntekijän oikeus työllistymisvapaaseen
Jolleivät työnantaja ja työntekijä työnantajan irtisanottua työsopimuksen 7 luvun 3 ja 4 tai 7 §:ssä
tarkoitetuilla perusteilla ole sopineet muuta, työntekijällä on oikeus vapaaseen täydellä palkalla
osallistuakseen irtisanomisaikanaan julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa (916/2012)
tarkoitetun työllistymissuunnitelman laatimiseen, sen mukaiseen työvoimakoulutukseen ja siihen liittyvään
harjoitteluun tai työssäoppimiseen tai oma-aloitteeseen tai viranomaisaloitteeseen työpaikan hakuun ja
työhaastatteluun tai uudelleensijoitusvalmennukseen. (28.12.2012/920)
Työllistymisvapaan pituus määräytyy irtisanomisajan pituuden mukaan seuraavasti:
1) enintään yhteensä viisi työpäivää, jos irtisanomisaika on enintään yksi kuukausi;
2) enintään yhteensä 10 työpäivää, jos irtisanomisaika on yhtä kuukautta pidempi mutta enintään neljä
kuukautta;
3) enintään yhteensä 20 työpäivää, jos irtisanomisaika on yli neljä kuukautta.
Työntekijän on ennen työllistymisvapaan tai sen osan käyttämistä ilmoitettava siitä ja vapaan perusteesta
työnantajalle niin hyvissä ajoin kuin mahdollista sekä pyydettäessä esitettävä luotettava selvitys kunkin
vapaan perusteesta.
Työllistymisvapaan käyttämisestä ei saa aiheutua työnantajalle merkittävää haittaa.
13 § (30.12.2021/1339)
Irtisanotun työntekijän työllistymistä edistävä valmennus tai koulutus
Työnantaja on velvollinen tarjoamaan 3 §:n perusteella irtisanomalleen työntekijälle tilaisuuden osallistua
työnantajan kustantamaan työllistymistä edistävään valmennukseen tai koulutukseen, jos:
1) työnantajan palveluksessa on säännöllisesti vähintään 30 henkilöä; ja
2) työntekijä on ollut ennen työsuhteen päättymistä yhdenjaksoisesti vähintään viisi vuotta työnantajan
palveluksessa.
Valmennuksen tai koulutuksen on arvoltaan vähintään vastattava työntekijän laskennallista palkkaa
kuukauden ajalta tai irtisanotun työntekijän kanssa samassa toimipaikassa työskentelevän henkilöstön
keskimääräistä kuukausiansiota siitä riippuen, kumpi on suurempi. V almennus tai koulutus on toteutettava
irtisanomisajan päättymisen jälkeen kahden kuukauden kuluessa. Painavasta syystä valmennus tai koulutus
saadaan toteuttaa myöhemminkin. V almennuksen tai koulutuksen toteutumisaika tai arvioitu aika on
kuitenkin oltava työntekijän tiedossa työsuhteen päättymishetkellä.
Työnantaja ja työntekijä voivat sopia, että työnantaja täyttää 1 momentissa tarkoitetun velvollisuutensa
kustantamalla työntekijän itsensä hankkiman koulutuksen tai valmennuksen kokonaan tai osittain.
Työnantaja ja henkilöstö saavat sopia toisin siitä, mitä 2 momentissa säädetään arvon määräytymisestä.
Lisäksi työnantaja ja henkilöstö saavat sopia valmennuksen tai koulutuksen sijasta muustakin järjestelystä,
jolla edistetään irtisanottavan työllistymistä. Henkilöstön edustaja määräytyy yhteistoimintalain (1333/2021)
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 21/385 §:n , yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain (1233/2013) 6 §:n  tai työnantajan ja
henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnassa ja hyvinvointialueella annetun lain (449/2007) 3 §:n
mukaisesti. Henkilöstön edustajan tekemä sopimus sitoo kaikkia niitä työntekijöitä, joita sopimuksen tehneen
työntekijöiden edustajan on katsottava edustavan.
14 § (29.12.2016/1467)
Työllistymistä edistävän valmennuksen tai koulutuksen laiminlyönti
Työnantaja, joka ei ole noudattanut 13 §:ssä säädettyä velvollisuuttaan, on velvollinen suorittamaan
työntekijälle kertakaikkisena korvauksena koulutuksen tai valmennuksen arvoa vastaavan määrän.
Jos valmennuksen tai koulutuksen järjestämisvelvollisuus on laiminlyöty vain osittain, korvausvelvollisuus
rajoittuu vastaamaan velvollisuuden laiminlyötyä osuutta.
8 luku
Työsopimuksen purkaminen
1 §
Purkamisperuste
Työnantaja saa purkaa työsopimuksen noudatettavasta irtisanomisajasta tai työsopimuksen kestosta
riippumatta päättyväksi heti vain erittäin painavasta syystä. Tällaisena syynä voidaan pitää työntekijän
työsopimuksesta tai laista johtuvien, työsuhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden niin vakavaa
rikkomista tai laiminlyöntiä, että työnantajalta ei voida kohtuudella edellyttää sopimussuhteen jatkamista
edes irtisanomisajan pituista aikaa.
Työntekijä saa vastaavasti purkaa työsopimuksen päättyväksi heti, jos työnantaja rikkoo tai laiminlyö
työsopimuksesta tai laista johtuvia, työsuhteessa olennaisesti vaikuttavia velvoitteitaan niin vakavasti, että
työntekijältä ei voida kohtuudella edellyttää sopimussuhteen jatkamista edes irtisanomisajan pituista aikaa.
2 §
Purkamisoikeuden raukeaminen
Purkamisoikeus raukeaa, jos työsopimusta ei ole purettu 14 päivän kuluessa siitä, kun sopijapuoli sai tiedon
1 §:ssä tarkoitetun purkamisperusteen täyttymisestä.
Jos purkaminen estyy pätevän syyn vuoksi, sen saa toimittaa 14 päivän kuluessa esteen lakkaamisesta.
3 §
Työsopimuksen purkautuneena pitäminen
Jos työntekijä on ollut poissa työstä vähintään seitsemän päivää ilmoittamatta sinä aikana työnantajalle
pätevää syytä poissaololleen, työnantaja saa käsitellä työsopimusta purkautuneena poissaolon alkamisesta
lukien.
Jos työnantaja on poissa työpaikalta vähintään seitsemän päivää ilmoittamatta sinä aikana työntekijälle
pätevää syytä poissaololleen, työntekijä saa katsoa työsopimuksen purkautuneen.
Jos poissaolosta ei ole voitu ilmoittaa toiselle sopijapuolelle hyväksyttävän esteen vuoksi, työsopimuksen
purkautuminen peruuntuu.
9 luku
Työsopimuksen päättämismenettely
1 §
Irtisanomisperusteeseen vetoaminen
Työnantajan on toimitettava työsopimuksen irtisanominen kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun työnantaja sai
tiedon 7 luvun 2 §:ssä tarkoitetusta työntekijän henkilöön liittyvästä irtisanomisen perusteesta.
2 §
Työntekijän ja työnantajan kuuleminen
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 22/38Ennen kuin työnantaja irtisanoo työsopimuksen 7 luvun 2 §:ssä tarkoitetulla perusteella tai purkaa
työsopimuksen 1 luvun 4 §:n perusteella tai 8 luvun 1 §:ssä tarkoitetusta syystä, työnantajan on varattava
työntekijälle tilaisuus tulla kuulluksi työsopimuksen päättämisen syistä. T yöntekijällä on oikeus häntä
kuultaessa käyttää avustajaa.
Ennen kuin työntekijä purkaa työsopimuksen 8 luvun 1 §:ssä tarkoitetusta syystä, työntekijän on varattava
työnantajalle tilaisuus tulla kuulluksi työsopimuksen purkamisen perusteesta.
3 § (7.4.2017/204)
Työnantajan selvitysvelvollisuus
Ennen kuin työnantaja irtisanoo työsopimuksen 7 luvun 3 tai 7 §:n perusteella, työnantajan on selvitettävä
irtisanottavalle työntekijälle irtisanomisen perusteet ja vaihtoehdot. Jos työsopimus irtisanotaan 7 luvun 8 §:n
perusteella, konkurssi- tai kuolinpesän on esitettävä selvitys irtisanomisen perusteesta työntekijöille niin pian
kuin mahdollista.
Jos irtisanominen kohdistuu useaan työntekijään, selvitys voidaan antaa työntekijöiden edustajalle tai jollei
tällaista ole valittu, työntekijöille yhteisesti.
Jos työnantaja on lain säännöksen, sopimuksen tai muun häntä sitovan määräyksen mukaan velvollinen
neuvottelemaan irtisanomisen perusteesta työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa, työnantajalla ei ole 1
ja 2 momentissa tarkoitettua selvitysvelvollisuutta.
3 a § (27.3.2020/163)
Työnantajan ilmoitus työ- ja elinkeinotoimistolle
Työnantajan on ilmoitettava työntekijöiden irtisanomisesta viipymättä työ- ja elinkeinotoimistolle, jos 7
luvun 3, 4, 7 tai 8 §:ssä tarkoitetuilla taloudellisilla tai tuotannollisilla perusteilla irtisanottavia työntekijöitä
on vähintään kymmenen.
Edellä 1 momentissa tarkoitetusta ilmoituksesta on käytävä ilmi irtisanottavien työntekijöiden lukumäärä,
ammatit tai työtehtävät ja työsuhteiden päättymisajankohdat.
3 b § (27.3.2020/163)
Työnantajan tiedottamisvelvollisuus työllistymissuunnitelmasta
Työnantajalla on 3 a §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa velvollisuus tiedottaa työntekijälle tämän oikeudesta
julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa tarkoitettuun työllistymissuunnitelmaan.
4 §
Työsopimuksen päättämisilmoituksen toimittaminen
Työsopimuksen päättämisilmoitus on toimitettava työnantajalle tai tämän edustajalle tai työntekijälle
henkilökohtaisesti. Jos tämä ei ole mahdollista, ilmoitus voidaan toimittaa kirjeitse tai sähköisesti. Tällaisen
ilmoituksen katsotaan tulleen vastaanottajan tietoon viimeistään seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun
ilmoitus on lähetetty .
Työntekijän ollessa lain tai sopimuksen mukaisella vuosilomalla tai työajan tasaamiseksi annetulla vähintään
kahden viikon pituisella vapaalla katsotaan kirjeitse tai sähköisesti lähetettyyn ilmoitukseen perustuva
työsuhteen päättäminen toimitetuksi kuitenkin aikaisintaan loman tai vapaan päättymistä seuraavana päivänä.
Toimitettaessa työsopimuksen päättämisilmoitus kirjeitse tai sähköisesti katsotaan 1 luvun 4 §:n mukaiseen
perusteeseen ja 8 luvun 1 §:ssä tarkoitettuihin työsopimuksen päättämisperusteisiin vedotun sovitussa tai
säädetyssä ajassa, jos ilmoitus on tuon ajan kuluessa jätetty postin kuljetettavaksi tai lähetetty sähköisesti.
5 §
Päättämisperusteiden ilmoittaminen työntekijälle
Työnantajan on työntekijän pyynnöstä viivytyksettä ilmoitettava tälle kirjallisesti työsopimuksen
päättymispäivämäärä sekä ne hänen tiedossaan olevat irtisanomisen tai purkamisen syyt, joiden perusteella
työsopimus on päätetty .
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 23/3810 luku
Työsopimuksen pätemättömyys ja kohtuuttomat ehdot
1 §
Oikeustoimilain mukainen pätemättömyys
Jos työsopimus ei sido työntekijää oikeustoimilain 3 luvussa säädetyn pätemättömyysperusteen vuoksi,
työntekijällä on pätemättömyyden voimaan saattamisen sijasta oikeus irtisanoa työsopimus päättymään heti,
jollei pätemättömyysperuste ole menettänyt merkitystään.
2 §
Kohtuuttomat ehdot
Jos työsopimuksen ehdon soveltaminen olisi hyvän tavan vastaista tai muutoin kohtuutonta, ehtoa voidaan
sovitella tai se voidaan jättää huomioon ottamatta.
3 §
Mitättömän ehdon vaikutukset
Vaikka työsopimuksen ehto on työntekijän suojaksi annetun säännöksen vastaisena mitätön, työsopimus on
muilta osin voimassa.
4 §
Vajaavaltaisuuteen perustuva pätemättömyys
Työnantaja ei saa vedota työntekijän vajaavaltaisuudesta johtuvaan sopimuksen pätemättömyyteen niin
kauan kuin vajaavaltainen täyttää sopimusvelvoitteensa.
11 luku (17.6.2016/448)
Kansainvälisluonteiset työsopimukset ja sovellettava laki
1 § (17.6.2016/448)
Työsopimukseen sovellettava laki
Suomessa tehtävään työhön sovelletaan Suomen työlainsäädäntöä, jos työsopimuksella ei ole liittymiä
muihin valtioihin.
Jos työsopimuksella on liittymä kahteen tai useampaan valtioon, työsopimukseen sovellettava laki määräytyy
sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma I) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EY) N:o 593/2008 mukaisesti.
2 § (17.6.2016/448)
Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden nojalla työtä tekevät työntekijät
Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden nojalla Suomessa työtä tekevien Euroopan unionin ja Euroopan
talousalueen kansalaisten työehtojen on oltava yhdenvertaiset suomalaisiin työntekijöihin sovellettavien
ehtojen kanssa siten kuin asiasta säädetään työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella annetussa
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 492/201 1. Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden
nojalla Suomessa työtä tekevien Sveitsin kansalaisten työehtojen on oltava yhdenvertaiset suomalaisiin
työntekijöihin sovellettavien ehtojen kanssa siten kuin siitä on sovittu Euroopan yhteisön ja sen
jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välillä Luxembur gissa 21 päivänä kesäkuuta 1999 henkilöiden
vapaasta liikkuvuudesta tehdyssä sopimuksessa (SopS 38/2002).
Kansalaisuuteen perustuva syrjintä työehdoissa on kielletty siten kuin siitä säädetään yhdenvertaisuuslaissa
sekä Suomea sitovissa kansainvälisissä sopimuksissa.
3 § (17.6.2016/448)
Lähetetyt työntekijät
Suomeen valtioiden rajat ylittävän palvelujen tarjonnan perusteella lähetettyjen työntekijöiden työsuhteiden
vähimmäisehdoista ja työoloista säädetään työntekijöiden lähettämisestä annetussa laissa (447/2016) .
4 § (14.12.2017/918)
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 24/38Kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä yrityksen sisäisen siirron yhteydessä annetussa
laissa tarkoitetut työntekijät
Työntekijöiden, joiden maahanpääsy perustuu kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun
edellytyksistä yrityksen sisäisen siirron yhteydessä annettuun lakiin (908/2017) , työsuhteen ehtojen
määräytymisestä säädetään työntekijöiden lähettämisestä annetun lain 1 a §:ssä.
11 a luku (20.7.2012/451)
Työnantajien yhteisvastuu palkattaessa laittomasti maassa oleskelevia työntekijöitä
1 § (20.7.2012/451)
Soveltamisala
Tämän luvun säännöksiä sovelletaan työnantajaan, joka on ottanut työhön ulkomaalaislain (301/2004) 3 §:n
2 a kohdassa tarkoitetun kolmannen maan kansalaisen, joka oleskelee maassa laittomasti. Säännöksiä
sovelletaan myös työnantajan sopimuspuoleen ja muuhun sopimuspuoleen siten kuin jäljempänä tässä
luvussa säädetään.
2 § (20.7.2012/451)
Alihankkija ja toimeksiantaja
Tässä luvussa tarkoitetaan:
1) alihankkijalla  työnantajana toimivaa sopimuspuolta, joka on tehnyt tilaajan kanssa sopimuksen tietyn
työtuloksen aikaansaamiseksi vastiketta vastaan;
2) toimeksiantajalla  oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, jonka Suomessa olevissa tiloissa tai Suomessa
olevassa työkohteessa työskentelee työntekijä, joka on alihankkijan palveluksessa;
3) pääasiallisella toimeksiantajalla  oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, jonka Suomessa olevissa
tiloissa tai Suomessa olevassa työkohteessa toimii useampia 1 kohdassa tarkoitettuja alihankkijoita 2
kohdassa tarkoitettuina toimeksiantajina.
3 § (20.7.2012/451)
Seuraamusmaksu
Työnantaja, joka on ottanut työhön 1 §:ssä tarkoitetun työntekijän tai työntekijöitä, on velvollinen
maksamaan seuraamusmaksun, joka on vähintään 1 000 euroa ja enintään 30 000 euroa.
Seuraamusmaksun enimmäis- ja vähimmäismäärä tarkistetaan rahanarvon muutosta vastaavasti
kolmivuotiskausittain valtioneuvoston asetuksella.
4 § (20.7.2012/451)
Seuraamusmaksun määrään vaikuttavat tekijät
Seuraamusmaksun suuruutta määrättäessä otetaan huomioon työnantajan menettelyn tahallisuus ja
toistuvuus, muut työsuhteen syntyolosuhteet ja sen ehdot sekä 1 §:ssä tarkoitettujen työntekijöiden
lukumäärä.
Seuraamusmaksua alentavana tekijänä otetaan huomioon, jos luonnollinen henkilö on palkannut työntekijän
yksityisiä tarpeitaan varten ja jos työntekijän työolot eivät osoita erityistä hyväksikäyttöä.
5 § (20.7.2012/451)
Palauttamiskustannukset
Työnantaja, joka määrätään maksamaan 3 §:ssä tarkoitettu seuraamusmaksu, on velvollinen korvaamaan 1
§:ssä tarkoitettujen työntekijöiden palauttamisesta aiheutuneet kustannukset tapauksissa, joissa
palautusmenettelyt on toteutettu edellyttäen, että työnantaja on omalla toiminnallaan vaikuttanut
työntekijöiden maahantuloon tai maassaoloon.
6 § (20.7.2012/451)
Seuraamusmaksun määrääminen ja palauttamiskustannusten korvaaminen
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 25/38Maahanmuuttovirasto määrää päätöksellään työnantajan sekä 10 ja 1 1 §:ssä tarkoitetun toimeksiantajan
maksamaan 3 §:ssä tarkoitetun seuraamusmaksun ja 5 §:ssä tarkoitetut palauttamiskustannukset päätöksessä
määrätyssä ajassa. Jos päätöksessä seuraamusmaksu ja palauttamiskustannukset määrätään maksettavaksi
myös 10 ja 1 1 §:ssä tarkoitetulle toimeksiantajalle tai toimeksiantajana toimivalle muulle alihankkijalle, niin
työnantaja, toimeksiantaja tai toimeksiantajana toimiva muu alihankkija vastaavat niistä yhteisvastuullisesti.
Seuraamusmaksua ei voida määrätä, jos seuraamusmaksun määräämistä koskevaa asiaa ei ole saatettu
vireille kahden vuoden kuluessa siitä, kun työntekijän työsuhde on päättynyt. Seuraamusmaksu ja
palauttamiskustannukset vanhenevat viiden vuoden kuluttua sitä seuranneen vuoden alusta, jona ne on
määrätty .
Seuraamusmaksu ja palauttamiskustannukset määrätään maksettavaksi valtiolle. Seuraamusmaksun
täytäntöönpanosta säädetään sakon täytäntöönpanosta annetussa laissa (672/2002) .
Seuraamusmaksua ei voida määrätä sille, jota epäillään samasta teosta esitutkinnassa, syyteharkinnassa tai
tuomioistuimessa vireillä olevassa rikosasiassa. Maksua ei voida määrätä myöskään sille, joka samasta teosta
on lainvoimaisesti tuomittu rangaistukseen. Maahanmuuttoviraston on hakemuksesta poistettava maksu, jos
se, jolle on määrätty seuraamusmaksu, on epäiltynä samasta teosta tuomioistuimessa vireillä olevassa
rikosasiassa tai myöhemmin tuomitaan samasta teosta rangaistukseen.
7 § (27.3.2020/163)
Muutoksenhaku
Tässä luvussa tarkoitettuun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen. Muutoksenhausta
säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa (808/2019) .
8 § (20.7.2012/451)
Työntekijän saatavien lähettäminen ja työsuhteen kesto
Työnantaja on velvollinen maksamaan ne kustannukset, jotka aiheutuvat 1 §:ssä tarkoitetun työntekijän
palkkasaatavien lähettämisestä valtioon, johon työntekijä on palannut tai palautettu.
Jollei työnantaja tai työntekijä toisin osoita, työntekijän työsuhteen katsotaan kestäneen kolme kuukautta.
9 § (20.7.2012/451)
Toimeksiantajan vastuu työntekijän saatavista
Jos 1 §:ssä tarkoitetun työntekijän työnantaja on alihankkija, tämän välitön toimeksiantaja on velvollinen
yhteisvastuullisesti työnantajan kanssa maksamaan alihankkijan palveluksessa olleen työntekijän seuraavat
saatavat:
1) erääntyneet palkkasaatavat;
2) työaikalain (872/2019) 20 §:ssä  säädetyt lisä- ja ylityökorvaukset sekä sunnuntaityön korotettu palkka;
(5.7.2019/874)
3) vuosilomalain (162/2005) 3 luvussa  säädetty vuosilomapalkka ja 4 luvussa säädetty lomakorvaus.
Toimeksiantaja on 1 momentissa säädetyllä tavalla velvollinen maksamaan 8 §:n 1 momentissa tarkoitetut
kustannukset. T oimeksiantaja voi myös osoittaa, että hänen vastuunsa 1 momentissa säädetyistä työntekijän
saatavista koskee muuta kuin 8 §:n 2 momentissa tarkoitettua aikaa työsuhteen kestosta.
10 § (20.7.2012/451)
Toimeksiantajan vastuu seuraamusmaksusta ja palauttamiskustannuksista
Jos 1 §:ssä tarkoitetun työntekijän työnantaja on alihankkija, tämän välitön toimeksiantaja on velvollinen
maksamaan yhteisvastuullisesti työnantajan kanssa 3 §:ssä säädetyn seuraamusmaksun ja 5 §:ssä tarkoitetut
palauttamiskustannukset.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 26/38Seuraamusmaksu voidaan määrätä toimeksiantajalle vain, jos se määrätään myös työnantajalle.
Palauttamiskustannukset voidaan määrätä toimeksiantajalle, jos toimeksiantaja on vaikuttanut laittoman
työntekijän maahantuloon tai maassaoloon.
11 § (20.7.2012/451)
Pääasiallisen toimeksiantajan vastuu
Pääasiallinen toimeksiantaja tai toimeksiantajana toimiva muu alihankkija on velvollinen yhteisvastuullisesti
alihankkijana toimineen työnantajan kanssa maksamaan 3 §:ssä säädetyn seuraamusmaksun ja 9 §:ssä
säädetyt työntekijän saatavat ja kustannukset, jos he tiesivät työntekijän oleskelevan laittomasti maassa, sekä
palauttamiskustannukset, jos pääasiallinen toimeksiantaja tai toimeksiantajana toimiva muu alihankkija on
vaikuttanut laittoman työntekijän maahantuloon tai maassaoloon.
12 § (20.7.2012/451)
Toimeksiantajien takautumisoikeus
Välittömällä toimeksiantajalla, pääasiallisella toimeksiantajalla ja toimeksiantajana toimivalla muulla
alihankkijalla on oikeus vaatia 1 §:ssä tarkoitetun työntekijän työnantajana olevalta tai olleelta alihankkijalta
takaisin, mitä he ovat 9–1 1 §:n mukaan suorittaneet seuraamusmaksuna, palauttamiskustannuksina,
työntekijän saatavina tai kustannuksina työnantajan ohella tai tämän sijaan.
13 § (20.7.2012/451)
Vastuusta vapautuminen
Työnantaja, välitön toimeksiantaja, pääasiallinen toimeksiantaja ja toimeksiantajana toimiva muu alihankkija
ei ole velvollinen maksamaan 3 §:ssä säädettyä seuraamusmaksua eikä 5 §:ssä säädettyjä
palauttamiskustannuksia, jos voimassa oleva oleskelulupana tai muuna oleskeluoikeuden antavana
asiakirjana esitetty työntekijää koskeva asiakirja oli väärennetty eikä hän tiennyt sitä.
Välitön toimeksiantaja, pääasiallinen toimeksiantaja ja toimeksiantajana toimiva muu alihankkija ei ole
velvollinen maksamaan 9 §:ssä säädettyjä työntekijän saatavia ja kustannuksia, jos 1 momentissa tarkoitettu
asiakirja oli väärennetty eikä hän tiennyt sitä.
Välitön toimeksiantaja ei myöskään ole velvollinen maksamaan 3 §:ssä säädettyä seuraamusmaksua, 5 §:ssä
säädettyjä palauttamiskustannuksia eikä 9 §:ssä säädettyjä työntekijän saatavia ja kustannuksia, jos hän voi
osoittaa hankkineensa työnantajana olevalta alihankkijalta tilaajan selvitysvelvollisuudesta ja vastuusta
ulkopuolista työvoimaa käytettäessä annetun lain (1233/2006) 5 §:ssä  tarkoitetut selvitykset ja todistukset ja
hän on huolehtinut alihankkijan kanssa tekemissään sopimuksissa tai muutoin käytettävissään olevin keinoin
siitä, että työnantajan käyttämillä työntekijöillä on ulkomaalaislaissa tarkoitettu työntekijän oleskelulupa tai
muu oleskeluoikeuden antava asiakirja.
Maahanmuuttoviraston on pyydettävä ennen päätöksen tekoa työsuojeluviranomaiselta lausunto siitä, onko 3
momentissa tarkoitettu toimeksiantaja noudattanut tilaajan selvitysvelvollisuudesta ja vastuusta ulkopuolista
työvoimaa käytettäessä annetun lain 5 §:ää. Päätöksen tekijän on noudatettava lausuntoa.
12 luku
Vahingonkorvausvelvollisuus
1 §
Yleinen vahingonkorvausvelvollisuus
Työnantajan, joka tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoo tai laiminlyö työsuhteesta tai tästä laista johtuvia
velvollisuuksia, on korvattava työntekijälle siten aiheuttamansa vahinko.
Edellä 1 momentissa säädetystä poiketen korvausvelvollisuus 1 luvun 4 §:ssä taikka 7 tai 8 luvussa
säädettyjen perusteiden vastaisesta työsopimuksen päättämisestä määräytyy 2 §:n mukaan.
Työntekijän, joka tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoo tai laiminlyö työsopimuksesta tai tästä laista
johtuvia velvollisuuksia tai aiheuttaa työssään työnantajalle vahinkoa, on korvattava työnantajalle
aiheuttamansa vahinko vahingonkorvauslain (412/1974) 4 luvun 1 §:ssä  säädettyjen perusteiden mukaan.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 27/38Korvaus irtisanomisajan noudattamatta jättämisestä määräytyy 6 luvun 4 §:n mukaan. Vähintään 200 päivää
lomautettuna olleen työntekijän oikeudesta saada työsopimuksen irtisanoessaan irtisanomisajan palkkaa tai
sen osaa vastaava korvaus irtisanomisajalta säädetään 5 luvun 7 §:n 3 momentissa.
2 §
Korvaus työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä
Työnantaja, joka on tässä laissa säädettyjen perusteiden vastaisesti päättänyt työsopimuksen, on määrättävä
maksamaan korvausta työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä. Jos työntekijä on purkanut
työsopimuksen 8 luvun 1 §:ssä säädetyllä perusteella, joka on johtunut työnantajan tahallisesta tai
huolimattomasta menettelystä, työnantaja on määrättävä maksamaan korvausta työsopimuksen
perusteettomasta päättämisestä. Yksinomaisena korvauksena on suoritettava vähintään kolmen ja enintään 24
kuukauden palkka. T yöehtosopimuksen perusteella valitulle luottamusmiehelle ja jäljempänä 13 luvun 3
§:ssä tarkoitetulle luottamusvaltuutetulle suoritettavan korvauksen enimmäismäärä on kuitenkin 30
kuukauden palkka.
Korvauksen suuruutta määrättäessä otetaan työsopimuksen päättämisen syystä riippuen huomioon työtä
vaille jäämisen arvioitu kesto ja ansion menetys, määräaikaisen työsopimuksen jäljellä ollut kestoaika,
työsuhteen kesto, työntekijän ikä ja hänen mahdollisuutensa saada ammattiaan tai koulutustaan vastaavaa
työtä, työnantajan menettely työsopimusta päätettäessä, työntekijän itsensä antama aihe työsopimuksen
päättämiseen, työntekijän ja työnantajan olot yleensä sekä muut näihin rinnastettavat seikat. Korvausta
määrättäessä on otettava huomioon mahdollinen samasta teosta yhdenvertaisuuslain nojalla tuomittu hyvitys.
(30.12.2014/1331)
Jos työnantaja on irtisanonut työsopimuksen vastoin 7 luvun 3 tai 7 §:ssä säädettyjä perusteita tai purkanut
sen 1 luvun 4 §:n tai yksinomaan 8 luvun 1 §:ssä säädettyjen perusteiden vastaisesti, korvausta määrättäessä
ei sovelleta 1 momentin säännöstä korvauksen vähimmäismäärästä.
3 § (29.12.2016/1448)
Työttömyyspäivärahan vaikutus vahingonkorvauksen ja korvauksen maksamiseen
Edellä 2 §:n mukaan määrätystä korvauksesta siltä osin kuin se on korvausta työntekijälle ennen tuomion
julistamista tai antamista menetetyistä työttömyydestä johtuvista palkkaeduista on vähennettävä:
1) 75 prosenttia työntekijälle kyseiseltä ajalta maksetusta työttömyysturvalaissa (1290/2002)  tarkoitetusta
ansioon suhteutetusta työttömyyspäivärahasta;
2) 80 prosenttia työntekijälle kyseiseltä ajalta maksetusta työttömyysturvalaissa tarkoitetusta
peruspäivärahasta; sekä
3) työntekijälle kyseiseltä ajalta työttömyysturvalain nojalla maksettu työmarkkinatuki.
Tuomioistuin voi tehdä korvauksesta 1 momentissa säädettyä pienemmän vähennyksen tai jättää
vähennyksen kokonaan tekemättä, jos se on korvauksen määrä, työntekijän taloudelliset ja sosiaaliset olot
sekä hänen kokemansa loukkaus huomioon ottaen kohtuullista.
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettua asiaa käsiteltäessä tuomioistuimen on varattava
työttömyysvakuutusrahastolle ja etuuden maksaneelle työttömyyskassalle tilaisuus tulla kuulluksi.
Tuomioistuimen on velvoitettava työnantaja maksamaan korvauksesta vähennetty rahamäärä
työttömyysvakuutusrahastolle ja toimitettava asiassa annettu lainvoiman saanut tuomio tai päätös sille
tiedoksi. Mitä tässä säädetään työttömyysvakuutusrahastosta, koskee vastaavasti Kansaneläkelaitosta
käsiteltäessä 1 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitettua asiaa.
Jos työnantajan korvausvelvollisuudesta tehdään sopimus, siinä on erikseen mainittava 2 §:n nojalla sovittu
kokonaiskorvaus sekä siihen sisältyvä työntekijälle työttömyydestä johtuvista, ennen sopimuksen tekemistä
menetetyistä palkkaeduista maksettava korvaus. Korvauksesta on tehtävä vähennys noudattaen, mitä tämän
pykälän 1 ja 2 momentissa säädetään. T yönantaja vastaa siitä, että korvauksesta vähennetty rahamäärä
suoritetaan työttömyysvakuutusrahastolle tai Kansaneläkelaitokselle ja että sopimusjäljennös toimitetaan
sille tiedoksi.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 28/38Mitä edellä säädetään 2 §:n mukaan määrätystä korvauksesta, sovelletaan myös perusteettoman
lomauttamisen johdosta 1 §:n 1 momentin nojalla määrättyyn vahingonkorvaukseen.
13 luku
Erinäisiä säännöksiä
1 §
Yhdistymisvapaus
Työnantajalla ja työntekijällä on oikeus kuulua yhdistykseen sekä oikeus osallistua tällaisen yhdistyksen
toimintaan. Heillä on myös oikeus perustaa luvallinen yhdistys. T yönantajalla ja työntekijällä on niin ikään
vapaus olla kuulumatta edellä tarkoitettuun yhdistykseen. Tämän oikeuden ja vapauden käytön estäminen ja
rajoittaminen on kiellettyä.
Yhdistymisvapauden vastainen sopimus on mitätön.
2 §
Kokoontumisoikeus
Työnantajan on sallittava työntekijöiden ja heidän järjestöjensä käyttää maksutta työnantajan hallinnassa
olevia sopivia tiloja taukojen aikana ja työajan ulkopuolella käsitelläkseen työsuhdeasioita sekä ammatillisen
yhdistyksen toimialaan kuuluvia asioita. Kokoontumisoikeuden käyttö ei saa aiheuttaa haittaa työnantajan
toiminnalle.
3 §
Luottamusvaltuutettu
Työntekijät, joilla ei ole työnantajaa työehtosopimuslain nojalla sitovassa työehtosopimuksessa tarkoitettua
luottamusmiestä, voivat valita keskuudestaan luottamusvaltuutetun. Luottamusvaltuutetun tehtävät ja
toimivalta määräytyvät tässä laissa ja muualla työlainsäädännössä erikseen säädettävällä tavalla. Lisäksi
työntekijät voivat erikseen enemmistöpäätöksin valtuuttaa luottamusvaltuutetun edustamaan heitä
valtuutuksessa määrätyissä työsuhteita ja työoloja koskevissa asioissa.
Luottamusvaltuutetulla on oikeus saada laissa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseksi tarpeelliset tiedot sekä
riittävästi vapautusta työstään. T yönantajan on korvattava tästä aiheutuva ansion menetys. Muiden tehtävien
hoitamiseksi luottamusvaltuutetulle annettavasta työstä vapautuksesta ja ansion menetyksen korvaamisesta
on sovittava työnantajan kanssa.
Luottamusvaltuutetun irtisanomissuojasta säädetään 7 luvun 10 §:ssä.
4 §
Luottamusvaltuutettu ja liikkeen luovutus
Luottamusvaltuutettu säilyttää 3 §:ssä säädetyn asemansa, jos liike tai sen osa sitä luovutettaessa säilyttää
itsenäisyytensä. Jos luottamusvaltuutetun toimikausi päättyy liikkeen luovutuksen johdosta, hänellä on 7
luvun 10 §:ssä säädetty irtisanomissuoja kuusi kuukautta toimikautensa päättymisestä.
5 § (29.12.2016/1448)
Asuntoetu
Työntekijällä on oikeus käyttää hänelle palkkaetuna annettua asuinhuoneistoa sen ajan, jolloin työnteko on
keskeytynyt hyväksyttävän syyn vuoksi sekä työsuhteen päättyessä asuinhuoneiston vuokrauksesta annetun
lain (481/1995) 92 §:ssä  vuokranantajan irtisanomisajaksi säädetyn ajan. T yösuhteen päättyessä työntekijän
kuoleman johdosta hänen huoneistossa asuvilla perheenjäsenillään on oikeus käyttää asuntoa
kuolemantapauksen jälkeen sen ajan, johon työntekijällä olisi ollut oikeus, kuitenkin enintään kolme
kuukautta.
Työsuhteen päätyttyä työnantaja saa periä 1 momentissa tarkoitetusta huoneiston käytöstä vastikkeena
enintään määrän, joka vastaa yleisestä asumistuesta annetussa laissa (938/2014)  säädettyä
enimmäisasumismenojen määrää. V astikkeen perimisestä on ilmoitettava työntekijälle tai hänen
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 29/38perheenjäsenelleen. V astiketta saadaan periä sen kuukauden alusta, joka lähinnä seuraa 14 päivän kuluttua
ilmoituksesta.
Vastaavasti työnantajalla on oikeus periä huoneiston käytöstä vastike hänen palkanmaksuvelvollisuutensa
keskeydyttyä työsuhteen jatkuessa. V astiketta saadaan periä aikaisintaan palkanmaksuvelvollisuuden
päättymistä seuraavan toisen täyden kalenterikuukauden alusta. V astikkeen perimisestä on ilmoitettava
työntekijälle viimeistään kuukautta ennen maksuvelvollisuuden alkamista.
Tärkeän syyn niin vaatiessa työnantaja voi 1 momentissa tarkoitetun työnteon keskeytyksen ajaksi sekä
työsuhteen päättymisen jälkeiseksi ajaksi antaa työntekijän tai vainajan perheenjäsenen käytettäväksi muun
soveliaan asunnon. Tästä aiheutuvat muuttokustannukset maksaa työnantaja.
6 § (29.12.2016/1458)
Säännösten pakottavuus
Sopimus, jolla vähennetään työntekijälle tämän lain mukaan tulevia oikeuksia ja etuja, on mitätön, ellei tästä
laista muuta johdu.
Edellä 2 luvun 5 §:ssä, 5 luvun 2 §:ssä sekä 6 luvun 6 §:ssä säädetyn työntarjoamisvelvollisuuden estämättä:
1) kunta saa palkata työsuhteeseen täyttääkseen julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 1 1
luvun 1 §:ssä säädetyn työllistämisvelvoitteen, ei kuitenkaan tehtävään, josta se on samaan aikaan
lomauttanut työntekijänsä tai josta se on antanut työntekijälleen lomautusilmoituksen;
2) yhdistys tai säätiö saa ottaa palvelukseensa muihin kuin elinkeinotoiminnaksi katsottaviin tehtäviin
julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 7 luvun 8 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetun
työttömän henkilön;
3) kunta, kuntayhtymä, yhdistys tai säätiö saa ottaa työpajaan tai vastaavaan valmennusyksikköön julkisesta
työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa tarkoitettuun palkkatuettuun työsuhteeseen henkilön sellaisiin
tehtäviin, joita ei muutoin tehdä työ- tai virkasuhteessa.
Edellä 5 luvun 2 §:ssä säädetyn estämättä kunta, kuntayhtymä, yhdistys tai säätiö voi ottaa työpajaan tai
vastaavaan valmennusyksikköön julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa tarkoitettuun
työkokeiluun henkilön sellaisiin tehtäviin, joita ei muutoin tehdä työ- tai virkasuhteessa.
Edellä 2 luvun 5 §:ssä ja 6 luvun 6 §:ssä säädetyn työntarjoamisvelvollisuuden estämättä työnantaja voi
tehdä opiskelijan kanssa ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa (531/2017)  tai Ahvenanmaan
maakuntalainsäädännössä tarkoitetun oppisopimuksen. (4.5.2018/296)
7 §
Poikkeaminen työehtosopimuksella
Työnantajien ja työntekijöiden valtakunnallisilla yhdistyksillä on 6 §:ssä säädetystä poiketen oikeus sopia
siitä, mitä säädetään:
1) 1 luvun 5 §:ssä työsuhteen kestosta riippuvista työsuhde-etuuksista;
2) 1 luvun 1 1 §:n 3 momentissa tarkoitetusta neuvotteluvelvollisuudesta;
3) 2 luvun 5 §:ssä työnantajan velvollisuudesta tarjota työtä osa-aikatyöntekijälle;
4) 2 luvun 1 1 §:ssä sairausajan palkasta;
5) 2 luvun 13 §:ssä palkanmaksuajasta ja -kaudesta;
6) 5 luvun 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa ja 2 momentissa tarkoitetun lomauttamisen perusteista, ei
kuitenkaan 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetun lomautuksen enimmäisajan pidentämisestä;
7) 5 luvun 3 §:ssä ennakkoselvityksestä ja työntekijän kuulemisesta;
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 30/388) 5 luvun 4 §:ssä lomautusilmoituksesta;
9) 5 luvun 7 §:n 2 momentissa työnantajan oikeudesta vähentää lomautusilmoitusajan palkka irtisanomisajan
palkasta;
10) 6 luvun 4 a §:ssä korvattavan ansionmenetyksen määräytymisperusteesta;
11) 6 luvun 6 §:ssä työntekijän takaisin ottamisesta;
12) 7 luvun 4 §:ssä työn tarjoamisvelvollisuuden alueellisesta laajuudesta;
13) 7 luvun 13 §:ssä irtisanotun työntekijän oikeudesta työllistymistä edistävään valmennukseen tai
koulutukseen;
14) 9 luvussa työsopimuksen päättämismenettelystä.
(18.5.2018/377)
Edellä 1 momentissa tarkoitettuja työehtosopimuksen määräyksiä työnantaja saa soveltaa niidenkin
työntekijöiden työsuhteissa, jotka eivät ole sidottuja työehtosopimukseen, mutta joiden työsuhteissa
työnantajan on työehtosopimuslain mukaan noudatettava työehtosopimuksen määräyksiä. Jos
työsopimuksessa on niin sovittu, saadaan työehtosopimuksen mainittuja määräyksiä noudattaa
työehtosopimuksen lakkaamisen jälkeen uuden työehtosopimuksen voimaantuloon saakka niissä
työsuhteissa, joissa määräyksiä saataisiin soveltaa, jos työehtosopimus olisi edelleen voimassa.
Mitä tässä pykälässä säädetään työnantajien valtakunnallisesta yhdistyksestä, sovelletaan vastaavasti valtion
neuvotteluviranomaiseen ja muuhun valtion sopimusviranomaiseen, kunnalliseen työmarkkinalaitokseen,
evankelis-luterilaisen kirkon sopimusvaltuuskuntaan ja ortodoksiseen kirkkokuntaan sekä Ahvenanmaan
maakunnan maakuntahallitukseen ja Ahvenanmaan maakunnan kunnalliseen sopimusvaltuuskuntaan.
8 §
Yleissitovan työehtosopimuksen laista poikkeavat määräykset
Työnantaja, jonka on noudatettava 2 luvun 7 §:ssä tarkoitettua yleissitovaa työehtosopimusta, saa noudattaa
tämän työehtosopimuksen soveltamisalalla myös sen tämän luvun 7 §:ssä tarkoitettuja määräyksiä, jos niiden
soveltaminen ei edellytä paikallista sopimista. Tällöin sovelletaan myös, mitä 7 §:n 2 momentin toisessa
virkkeessä säädetään.
9 § (15.8.2003/743)
Vanhentuminen ja kanneaika
Työntekijän palkkasaatava vanhentuu viiden vuoden kuluttua erääntymispäivästä, jollei vanhentumista ole
sitä ennen katkaistu. Sama vanhentumisaika koskee myös muita tässä laissa tarkoitettuja saatavia.
Työntekijälle aiheutuneen henkilövahingon korvaamisessa vanhentumisaika on kuitenkin kymmenen vuotta.
Työsuhteen päätyttyä 1 momentissa tarkoitettu saatava raukeaa, jos kannetta ei nosteta kahden vuoden
kuluessa siitä, kun työsuhde on päättynyt. Jos kuitenkin työntekijän saatavan perusteena olevia
työehtosopimuksen määräyksiä on pidettävä ilmeisen tulkinnanvaraisina, saatava vanhentuu kuten 1
momentissa säädetään.
10 §
Nähtävänäpito
Työnantajan on pidettävä tämä laki ja 2 luvun 7 §:ssä tarkoitettu yleissitova työehtosopimus työntekijöiden
vapaasti saatavilla työpaikalla.
11 § (21.12.2007/1333)
Rangaistussäännökset
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 31/38Rangaistus 2 luvun 2 §:ssä säädetyn syrjintäkiellon rikkomisesta säädetään rikoslain (39/1889) 47 luvun 3
§:ssä , 13 luvun 1 §:ssä säädetyn yhdistymisvapauden loukkaamisesta rikoslain 47 luvun 5 §:ssä  sekä 7 luvun
10 §:ssä tarkoitetun luottamusmiehen ja 13 luvun 3 §:ssä säädetyn luottamusvaltuutetun oikeuksien
loukkaamisesta rikoslain 47 luvun 4 §:ssä .
Työnantaja tai tämän edustaja, joka tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoo
1) 2 luvun 4 §:n 1 tai 2 momentin säännöksiä velvollisuudesta antaa työntekijälle kirjallinen selvitys
työnteon keskeisistä ehdoista,
2) 2 luvun 17 §:n 1 momentin säännöksiä työnantajan kuittausoikeuden rajoituksesta,
3) 6 luvun 7 §:n säännöksiä velvollisuudesta antaa työntekijälle työtodistus,
4) 13 luvun 2 §:n säännöksiä työntekijöiden kokoontumisoikeudesta työpaikalla taikka
5) 13 luvun 10 §:n säännöksiä tämän lain nähtävänäpidosta,
on tuomittava työsopimuslakirikkomuksesta  sakkoon.
Työsopimuslakirikkomuksesta tuomitaan myös se, joka 2 luvun 4 §:n 4 momentin vastaisesti pyynnöstä
huolimatta jättää antamatta selvityksen työnteon keskeisistä ehdoista tai 2 luvun 16 §:n 2 momentin
vastaisesti pyynnöstä huolimatta jättää antamatta työntekijälle palkkalaskelman. (14.1 1.2008/707)
Vastuu työnantajan ja tämän edustajan kesken määräytyy rikoslain 47 luvun 7 §:ssä  säädettyjen perusteiden
mukaan.
12 §
Valvonta
Työsuojeluviranomaiset valvovat tämän lain noudattamista. T yösuojeluviranomaisten on
valvontatehtävässään ja erityisesti valvoessaan yleissitovien työehtosopimusten noudattamista toimittava
kiinteässä yhteistyössä niiden työnantajien ja työntekijöiden yhdistysten kanssa, joiden tekemien
yleissitovien työehtosopimusten määräyksiä työnantajien on 2 luvun 7 §:n mukaan noudatettava.
Työsuojeluviranomaisilla on pyynnöstä oikeus saada työnantajalta jäljennös valvonnan kannalta tarpeellisista
asiakirjoista sekä yksityiskohtainen selvitys suullisesti tehdyistä sopimuksista.
14 luku
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2001.
2 §
Kumottavat säännökset
Tällä lailla kumotaan 30 päivänä huhtikuuta 1970 annettu työsopimuslaki (320/1970)  siihen myöhemmin
tehtyine muutoksineen.
Jos muussa laissa tai asetuksessa viitataan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleeseen työsopimuslakiin,
on sen sijasta sovellettava tätä lakia.
3 §
Siirtymäsäännös
Työsuhteissa, joissa työnantajan on noudatettava tai hän saa noudattaa joko työehtosopimuslain tai tämän
lain voimaan tullessa voimassa olleen työsopimuslain 17 §:n 1 ja 2 momentin nojalla ennen tämän lain
voimaantuloa tehtyä työehtosopimusta, hän saa soveltaa sen tästä laista poikkeavia määräyksiä
työehtosopimuksen voimassaolon päättymiseen saakka, ellei työehtosopimusta muuteta sitä ennen.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 32/38Tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen työsopimuslain 17 §:n 1 ja 2 momenttia sovelletaan siihen
saakka, kun työehtosopimuksen yleissitovuus on työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamisesta
annetussa laissa tarkoitetulla tavalla vahvistettu ja päätös on saanut lainvoiman.
Työnantajan 13 luvun 10 §:ssä säädetty velvollisuus pitää 2 luvun 7 §:ssä tarkoitettu yleissitova
työehtosopimus työntekijöiden nähtävänä alkaa siitä päivästä, kun yleissitovuuden vahvistamista koskeva
päätös on toimitettu ministeriöiden ja valtion muiden viranomaisten määräyskokoelmista annetun lain
(189/2000) 6 §:ssä  tarkoitettuun oikeusministeriön ylläpitämään määräyskokoelmaan ja yleissitova
työehtosopimus on julkaistu työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamisesta annetun lain 14 §:ssä
säädetyllä tavalla.
HE 157/2000 , TyVM 13/2000, EV 215/2000, Neuvoston direktiivi 98/59/EY (31998L0059); EYVL N:o L
225, 12.8.1998, s. 16, Neuvoston direktiivi 77/187/ETY (31977L0187); EYVL N:o L 061, 5.3.1977, s. 26,
Neuvoston direktiivi 98/50/EY (31998L0050); EYVL N:o L 201, 17.7.1998, s. 88, Neuvoston direktiivi
91/533/ETY (31991L0533); EYVL N:o L 288, 18.10.1991, s. 32, Neuvoston direktiivi 92/85/ETY
(31992L0085); EYVL N:o L 348, 28.1 1.1992, s. 1, Neuvoston direktiivi 96/34/EY (31996L0034); EYVL
N:o L 145, 19.6.1996, s. 4, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY (31996L0071); EYVL
N:o L 018, 21.1.1997, s. 1, Neuvoston direktiivi 97/81/EY (31997L0081); EYVL N:o L 014, 20.1.1998, s. 9,
Neuvoston direktiivi 1999/70/EY (31999L0070); EYVL N:o L 175, 10.7.1999, s. 43
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
23.8.2002/750:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.
HE 59/2002 , TyVM 4/2002, EV 1 10/2002
15.11.2002/943:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2002.
HE 97/2002 , TyVM 5/2002, EV 133/2002, Neuvoston direktiivi 2001/23/EY ; EYVL N:o L 82, 22.3.2001, s.
16
11.12.2002/1076:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.
HE 147/2002 , StVM 34/2002, EV 173/2002
15.8.2003/743:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
Tätä lakia sovelletaan myös saatavaan, jonka oikeusperuste on syntynyt ennen lain voimaantuloa. Saatava
vanhentuu kuitenkin tämän lain nojalla aikaisintaan kolmen vuoden kuluttua lain voimaantulosta, jollei
kyseinen saatava myös aikaisempien säännösten mukaan vanhentuisi tätä ennen.
HE 187/2002 , TaVM 28/2002, EV 278/2002
24.10.2003/870:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2003.
HE 22/2003 , TyVM 1/2003, EV 25/2003
20.1.2004/23:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2004.
HE 44/2003 , TyVM 7/2003, EV 95/2003, Neuvoston direktiivi 2000/43/EY (32000L0043); EYVL N:o L
180, 19.7.2000, s. 22, Neuvoston direktiivi 2000/78/EY (32000L0078); EYVL N:o L 303, 2.12.2000, s. 16
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 33/3830.4.2004/304:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2004.
HE 28/2003 , HE 151/2003 , SuVM 1/2004, HaVM 4/2004, EV 37/2004
26.11.2004/1030:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005.
HE 185/2004 , TyVM 13/2004, EV 149/2004
23.6.2005/456:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2005.
HE 48/2005 , TyVM 6/2005, EV 79/2005
8.6.2006/460:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.
HE 227/2005 , StVM 9/2006, EV 41/2006
29.6.2006/533:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2006. Lain 4 luvun 3 a § tulee kuitenkin voimaan jo 1 päivänä
heinäkuuta 2006.
Jos työntekijä on ilmoittanut äitiys-, isyys-, vanhempain- tai hoitovapaan ajankohdasta tai sen muuttamisesta
työnantajalle ennen 1 päivää heinäkuuta 2006, vapaaseen sovelletaan tämän lain 4 luvun 3 a §:n voimaan
tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 44/2006 , TyVM 4/2006, EV 59/2006
29.6.2006/579:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2006.
HE 8/2006 , HaVM 6/2006, EV 58/2006
21.12.2007/1333:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.
HE 125/2007 , TyVM 8/2007, EV 105/2007
14.11.2008/707:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
HE 68/2008 , TyVM 6/2008, EV 95/2008
26.6.2009/534:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 62/2009 , StVM 16/2009, EV 71/2009
21.12.2010/1224:
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 34/38Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1.
HE 239/2010 , TyVM 12/2010, EV 237/2010
4.3.2011/197:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 201 1.
HE 263/2010 , TyVM 12/2010, EV 304/2010
13.1.2012/10:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2012.
HE 104/201 1, TyVM 4/201 1, EV 1 10/201 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/104/EY
(32008L0104); EUVL N:o L 327, 5.12.2008, s. 9, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY
(31996L0071); EYVL N:o L 18, 21.1.1997, s. 1
20.7.2012/451:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2012.
HE 3/2012 , HaVM 14/2012, EV 69/2012, Euroopan Parlamentin ja Neuvoston direktiivi 2009/52/EY
(32009L0052); EUVL N:o L 168, 30.6.2009, s. 24
21.12.2012/873:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.
HE 152/2012 , TyVM 6/2012, EV 141/2012
28.12.2012/920:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.
HE 133/2012 , TaVL 41/2012, PeVL 32/2012, T yVM 7/2012, EV 163/2012
7.6.2013/398:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2013.
HE 24/2013 , TyVM 4/2013, EV 66/2013
20.12.2013/1051:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 90/2013 , HE 176/2013 , StVM 24/2013, T yVL 14/2013, PeVL 25/2013, EV 172/2013
30.12.2014/1331:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
Tämä laki on voimassa L:n 1347/2014  mukaisesti 1.1.2015 alkaen.
HE 19/2014 , HE 1 11/2014 , TyVM 1 1/2014, EV 223/2014
30.12.2014/1367:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015 ja on voimassa vuoden 2016 loppuun.
HE 198/2014 , PeVL 38/2014, T yVM 10/2014, EV 207/2014
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 35/3810.4.2015/418:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2015.
HE 268/2014 , HaVM 55/2014, EV 348/2014
29.1.2016/102:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 16/2015 , StVM 5/2015, EV 37/2015
17.6.2016/448:
Tämä laki tulee voimaan 18 päivänä kesäkuuta 2016.
HE 39/2016 , TyVM 3/2016, EV 68/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/67/EU
(32014L0067); EUVL N:o L 159, 28.5.2014, s. 1 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
2014/67/EU (32014L0054); EUVL N:o L 128, 30.4.2014, s. 8, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
96/71/EY (31996L0071); EYVL N:o L 18, 21.1.1997, s. 1
29.12.2016/1448:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Työsopimukseen, joka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa
ollutta 1 luvun 4 §:ää.
Työsopimukseen, joka päättyy ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa
ollutta 6 luvun 6 §:ää.
HE 105/2016 , TyVM 10/2016, EV 213/2016
29.12.2016/1458:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Lain 1 luvun 4 § on voimassa vuoden 2018 loppuun.
HE 209/2016 , TyVM 13/2016, EV 236/2016
29.12.2016/1467:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Lain 7 luvun 13 ja 14 §:ää ei sovelleta, jos työsopimuksen irtisanomista edeltänyt, yhteistoiminnasta
yrityksissä annetun lain (334/2007) 45 §:ssä  tarkoitettu neuvotteluesitys, annettiin ennen lain voimaantuloa.
HE 21 1/2016 , TyVM 1 1/2016, EV 190/2016
27.1.2017/73:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2017.
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa annettuun hallintopäätökseen sovelletaan tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 168/2016 , LaVM 13/2016, EV 162/2016
7.4.2017/204:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2017.
HE 257/2016 , TyVM 1/2017, EV 7/2017
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 36/3814.12.2017/918:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
HE 80/2017 , HaVM 19/2017, EV 125/2017
4.5.2018/296:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2018.
HE 189/2017 , TyVM 3/2018, EV 27/2018
18.5.2018/377:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2018.
Jos vaihtelevaa työaikaa koskevan ehdon sisältävä työsopimus on tehty ennen tämän lain voimaantuloa,
työnantajan on annettava 2 luvun 4 §:n 2 momentin 9 kohdassa tarkoitettu selvitys työajasta kuuden
kuukauden kuluessa lain voimaantulosta. Jos ennen tämän lain voimaantuloa tehty vaihtelevaa työaikaa
koskeva ehto ei täytä 1 luvun 1 1 §:n mukaisia edellytyksiä, työnantajan on tarjottava työntekijälle
mahdollisuutta muuttaa ehto vastaamaan työnantajan työvoimatarvetta kuuden kuukauden kuluessa tämän
lain voimaantulosta.
HE 188/2017 , TyVM 4/2018, EV 33/2018
10.8.2018/597:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä elokuuta 2018.
HE 49/2018 , TaVM 1 1/2018, EV 70/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/943/EU
(32016L0943); EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1
18.1.2019/127:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2019.
Työntekijän menettelyyn, joka on tapahtunut ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan 7 luvun 2 §:ää
sellaisena kuin se oli tämän lain voimaan tullessa.
HE 227/2018 , TyVM 10/2018, EV 190/2018
5.7.2019/874:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 158/2018 , TyVM 17/2018, EV 306/2018
27.3.2020/163:
Tämä laki tulee voimaan 9 päivänä huhtikuuta 2020.
HE 107/2019 , TyVM 1/2020, EV 8/2020
31.3.2020/167:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2020. Tämä laki on voimassa joulukuun 2020 loppuun.
(26.6.2020/498)
Lain 5 luvun 2 §:ää saadaan kuitenkin soveltaa lain voimassaolon päätymisen jälkeen jatkuvaan
lomautukseen, kun lomautus on alkanut tämän lain voimassa ollessa.
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 37/38Muu työnantaja kuin valtio, kunta, kuntayhtymä, Kansaneläkelaitos, Ahvenanmaan maakunnan hallitus,
evankelis-luterilainen kirkko tai ortodoksinen kirkko, joka on ilmoittanut työntekijälle lomauttamisesta
ennen tämän lain voimaantuloa, saa tämän lain voimassa ollessa lomauttaa työntekijän, kun ilmoituksesta on
kulunut vähintään viisi päivää. T yönantajan on kuitenkin ilmoitettava työntekijälle lomautusilmoitusajan
lyhentämisestä viimeistään lomautuksen alkamista edeltävänä päivänä. T yönantaja, joka ennen tämän lain
voimassaolon päättymistä on ilmoittanut työntekijälle lomauttamisesta, saa lomauttaa työntekijän, kun
ilmoituksesta on kulunut vähintään viisi päivää.
Lain 6 luvun 6 §:n mukaista takaisinottoaikaa sovelletaan silloin, kun työsopimus on irtisanottu tämän lain
voimassa ollessa.
HE 26/2020 , TyVM 2/2020, EV 15/2020
26.6.2020/498:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2020.
HE 92/2020 , TyVM 10/2020, EV 79/2020
30.12.2020/1237:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2021.
HE 173/2020 , SiVM 15/2020, EV 218/2020
19.11.2021/1018:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
Ennen tämän lain voimaantuloa sovittuun kilpailukieltosopimukseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleita säännöksiä, kunnes tämän lain voimaantulosta on kulunut vuosi. Tämän jälkeen
sopimukseen sovelletaan tätä lakia.
Jos ennen tämän lain voimaantuloa sovitussa kilpailukieltosopimuksessa sovittu ennen tämän lain
voimaantuloa voimassa olleen lain 3 luvun 5 §:n 3 momentin mukainen korvaus on maksettu tai sitä on
sopimuksen mukaisesti alettu maksaa ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan sopimukseen kuitenkin
tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä myös sen jälkeen, kun on kulunut vuosi tämän lain
voimaantulosta.
Työnantajalla on oikeus ilman irtisanomisaikaa irtisanoa ennen tämän lain voimaantuloa sovittu
kilpailukieltosopimus vuoden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
HE 222/2020 , TyVM 14/2021, EV 157/2021
30.12.2021/1339:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 159/2021 , TyVM 18/2021, EV 219/2021
14.1.2022/32:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2022.
Työntekijään sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, jos työntekijällä on oikeus
äitiys-, erityisäitiys-, isyys- tai vanhempainrahaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden
sairausvakuutuslain (1224/2004)  säännösten perusteella.
Jos työntekijään sovelletaan tämän lain säännöksiä raskaus- ja vanhempainvapaasta ja jos äitiys-, isyys- tai
vanhempainvapaasta on ilmoitettu ennen tämän lain voimaantuloa, äitiysvapaata koskevan ilmoituksen
6/20/22, 1 1:14 AM Työsopimuslaki 55/2001 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010055 38/38katsotaan tarkoittavan ilmoitusta raskaus- ja vanhempainvapaasta ja isyysvapaata koskevan ilmoituksen
ilmoitusta vanhempainvapaasta.
Työntekijällä on 3 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa oikeus muuttaa ilmoitustaan vastaamaan tätä lakia
kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
HE 129/2021 , StVM 33/2021, EV 208/2021
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2001  › 26.1.2001/55
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.