6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 1/41Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1993 › 25.1.1993/57
Seurattu SDK 476/2022 saakka.
25.1.1993/57
Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Lain tarkoitus ja suhde muuhun lainsäädäntöön
Maksukyvyttömän yksityishenkilön ( velallisen ) taloudellisen tilanteen korjaamiseksi voi tuomioistuin
määrätä hänen velkojaan koskevista järjestelyistä ( velkajärjestely ) ja vahvistaa hänelle hänen maksukykyään
vastaavan maksuohjelman niin kuin tässä laissa säädetään.
Takaus- ja vakuusvastuun järjestelystä ilman velkajärjestelyä säädetään 10 luvussa.
Tämän lain säännöksiä sovelletaan sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään velkojan oikeudesta
maksuun, velan perimistoimiin tai toimiin velan maksun turvaamiseksi.
Jos asiassa on maksukyvyttömyysmenettelyistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa
(EU) 2015/848 tarkoitettu liittymä toiseen jäsenvaltioon, johon mainittua asetusta sovelletaan, tämän lain
sijasta sovelletaan, mitä mainitussa asetuksessa säädetään. (16.6.2017/366)
2 §
Soveltamisala ja kansainvälinen toimivalta (16.6.2017/366)
Velkajärjestely sekä takaus- ja vakuusvastuun järjestely voidaan myöntää henkilölle, jonka pääintressien
keskus on Suomessa. Pääintressien keskuksen määräytymisestä säädetään maksukyvyttömyysmenettelyistä
annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2015/848. (16.6.2017/366)
Tämän lain soveltamisesta velalliseen, joka harjoittaa elinkeinotoimintaa, säädetään 7 luvussa.
3 §
Määritelmiä
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) velkajärjestelyn alkamisella  sitä ajankohtaa, jona tuomioistuin on tehnyt päätöksen velkajärjestelyn
aloittamisesta;
2) maksukyvyttömyydellä  sitä, että velallinen muuten kuin tilapäisesti on kykenemätön maksamaan velkojaan
niiden erääntyessä;
3) velkajärjestelyn piiriin kuuluvalla velalla  kaikkia velallisen velkoja, jotka ovat syntyneet ennen
velkajärjestelyn alkamista, mukaan luettuina vakuusvelat ja velat, joiden peruste tai määrä on ehdollinen tai
riitainen taikka muusta syystä epäselvä, sekä edellä tarkoitetuille veloille velkajärjestelyn alkamisen ja
maksuohjelman vahvistamisen välisenä aikana kertyvää korkoa ja velallisen maksettavaksi määrättyjä
tällaisten velkojen perimis- ja täytäntöönpanokuluja;
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 2/414) esinevakuusoikeudella  omistuksenpidätystä ja muuta omistukseen perustuvaa vakuutta, panttioikeutta
irtaimeen tai kiinteään omaisuuteen sekä takaisinotto-oikeutta ja kohteeseensa etuoikeuden tuottavaa
pidätysoikeutta;
5) vakuusvelalla  sellaista velkajärjestelyn piiriin kuuluvaa velkaa, jonka vakuudeksi velkojalla on kolmansiin
nähden tehokas esinevakuusoikeus velalliselle kuuluvaan tai velallisen hallinnassa olevaan omaisuuteen, siltä
osin kuin vakuuden arvo velkajärjestelyn alkaessa olisi riittänyt kattamaan velkojan saatavan määrän
rahaksimuuttokustannusten ja paremmalla etuoikeudella suoritettavien saatavien vähentämisen jälkeen;
6) vakuusvelkojalla  vakuusvelan velkojaa;
7) tavallisella velalla  muuta kuin vakuusvelkaa;
8) velallisen omistusasunnolla  velallisen tai hänen perheensä vakituisena asuntona käyttämää huoneistoa,
jonka hallintaan oikeuttavat osakkeet tai osuudet velallinen omistaa yksin tai yhdessä toisen henkilön kanssa
tai jonka hallinta perustuu asumisoikeussopimukseen, taikka velallisen yksin tai yhdessä toisen henkilön
kanssa omistamaa kiinteistöä tai vuokramaalla olevaa rakennusta, jolla velallinen tai hänen perheensä
vakituisesti asuu;
9) etuoikeutetulla elatusapuvelalla  velallisen lapselle suoritettavaa viimeisen vuoden aikana ennen
velkajärjestelyn alkamista erääntynyttä elatusapuvelkaa, lukuun ottamatta lapselle maksetun elatustuen
takaisinperintään perustuvaa velkaa, sekä sanottuna aikana erääntynyttä velkaa, jota velallinen on velvollinen
suorittamaan lapselle vahingonkorvauslain (412/74) 5 luvun 4 §:n  perusteella.
Jos velallisen omistusasunto on velkajärjestelyn alkaessa vakuutena kolmannen henkilön velasta, tästä
aiheutuvaan vastuuseen sovelletaan vastaavasti, mitä velallisen vakuusvelasta säädetään.
Sakko ja muu sakon täytäntöönpanosta annetun lain (672/2002) 1 §:ssä  tarkoitettu rahamääräinen seuraamus
kuuluvat velkajärjestelyn piiriin, jos sellainen on määrätty teosta, johon velallinen on syyllistynyt ennen
velkajärjestelyn alkamista. Yhteinen sakkorangaistus kuuluu velkajärjestelyn piiriin, jos joku teoista on tehty
ennen velkajärjestelyn alkamista. (8.12.2006/1088)
2 luku
Velkajärjestelyä koskevia yleisiä säännöksiä
4 §
Maksukyvyn arviointi
Velallisen maksukykyä arvioitaessa on otettava huomioon:
1) velallisen varallisuuden rahaksi muuttamisesta saatavat varat;
2) velallisen tulot sekä hänen ansaintamahdollisuutensa ottaen huomioon hänen ikänsä, työkykynsä ja muut
olosuhteet;
3) velallisen välttämättömät elinkustannukset;
4) velallisen elatusvelvollisuus; sekä
5) muut velallisen taloudelliseen asemaan vaikuttavat seikat.
Oikeusministeriön asetuksessa säädetään tarkemmin velallisen maksukykyä arvioitaessa huomioon
otettavista seikoista. Asetuksen rahamääriä velallisen välttämättömistä elinkustannuksista tarkistetaan siten
kuin kansaneläkeindeksistä annetussa laissa (456/2001)  säädetään. T arkistetut rahamäärät pyöristetään
ylöspäin lähimpään euroon ja julkaistaan vuosittain marraskuun aikana säädöskokoelmassa
oikeusministeriön asetuksella. (8.12.2006/1088)
5 §
Tulojen ja varallisuuden käyttäminen velkojen suoritukseksi
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 3/41Velkajärjestelyssä velallisen on käytettävä velkojensa suoritukseksi kaikki ne tulot, joita hän ei tarvitse
välttämättömiin elinkustannuksiinsa ja elatusvelvollisuudesta aiheutuviin menoihin ( maksuvara ).
Velallisen perusturvaan kuuluva varallisuus voidaan muuttaa rahaksi vain 15, 29 ja 33 §:ssä tarkoitetuissa
tapauksissa. Perusturvaan kuuluvaan varallisuuteen luetaan velallisen omistusasunto, hänen ja hänen
perheensä kohtuullinen asuntoirtaimisto ja kohtuullisen tarpeen mukaiset henkilökohtaiset tavarat sekä
työvälineet ja niihin rinnastettavat esineet, joita velallinen tarvitsee toimeentulonsa turvaamiseen. Jos
velallisella on muuta varallisuutta, se on aina käytettävä velkojen suoritukseksi.
Velallisen on luovuttava muusta kuin perusturvaansa kuuluvasta omaisuudesta, joka on luovutettu hänen
hallintaansa osamaksu- tai vuokrausluottosopimuksen nojalla.
6 §
Velallisen tietojenantovelvollisuus
Velallinen on velvollinen antamaan tuomioistuimelle ja velkojille sekä selvittäjälle, jos sellainen on määrätty ,
kaikki tarpeelliset tiedot velkajärjestelyn kannalta merkityksellisistä seikoista.
7 §
Velallisen myötävaikutusvelvollisuus
Velkajärjestelyä haettuaan ennen maksuohjelman vahvistamista velallinen saa käyttää varojaan vain
välttämättömiin elinkustannuksiin ja niihin menoihin, jotka hän on oikeutettu suorittamaan 12 §:n 2
momentin nojalla. V elallinen ei myöskään saa tehdä uutta velkaa, ellei se ole hänen toimeentulonsa
turvaamiseksi välttämätöntä tai 25 §:n 2 momentista johdu muuta. Ennen velkajärjestelyn alkamista
velallinen voi tämän pykälän estämättä käyttää varojaan myös niihin menoihin, jotka hän on velvollinen
suorittamaan.
Velallinen on velvollinen myötävaikuttamaan siihen, että velkajärjestely voidaan asianmukaisesti toteuttaa ja
että selvittäjä voi asianmukaisesti hoitaa tehtävänsä. V elkajärjestelyä haettuaan velallisen tulee pyrkiä
ylläpitämään maksukykyään ja ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin maksukykynsä parantamiseksi, joita häneltä
kohtuudella voidaan edellyttää. (24.1.1997/63)
Maksuohjelman aikana velallisen on velkojan pyynnöstä esitettävä selvitys 35 a §:ssä tarkoitetun
lisäsuoritusvelvollisuuden perusteena olevista seikoista. Maksuohjelman keston päätyttyä selvitys on
esitettävä vielä pyynnöstä, joka on tehty ennen kuin ohjelman keston päättymisestä on kulunut kolme
kuukautta. V elallisen on esitettävä selvityksensä ilman aiheetonta viivytystä. (30.12.2002/1273)
8 §
Hakija
Velkajärjestely tulee vireille velallisen hakemuksesta.
Aviopuolisot, yhteisvastuulliset kanssavelalliset sekä velallinen ja takaaja voivat hakea velkajärjestelyä
yhdessä.
Velkajärjestelyn hakemisesta säädetään 8 luvussa.
3 luku
Velkajärjestelyn aloittaminen
9 § (25.5.2022/389)
Edellytykset
Velkajärjestely voidaan myöntää velalliselle, joka on maksukyvytön eikä kohtuudella kykene parantamaan
maksukykyään voidakseen selviytyä veloistaan aiheutuvista menoista, jos:
1) maksukyvyttömyyden pääasiallisena syynä on velallisen maksukyvyn olennainen heikentyminen
sairauden, työkyvyttömyyden, työttömyyden tai muun olosuhteiden muutoksen vuoksi pääasiassa ilman
velallisen omaa syytä; tai
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 4/412) velkajärjestelyyn on muuten kuin 1 kohdassa tarkoitetulla perusteella painavat perusteet ottaen huomioon
velkojen ja niihin liittyvien velvoitteiden määrä suhteessa velallisen maksukykyyn.
Velkajärjestely voidaan 1 momentissa säädetyn estämättä myöntää myös maksukyvyttömälle velalliselle,
jolla on hänen aiemmin harjoittamaansa elinkeinotoimintaan liittyviä velkoja.
L:lla 389/2022  muutettu 9 § tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
9 §
Edellytykset
Velkajärjestely voidaan myöntää velalliselle, joka on maksukyvytön, jos:
1) maksukyvyttömyyden pääasiallisena syynä on velallisen maksukyvyn olennainen heikentyminen
sairauden, työkyvyttömyyden, työttömyyden tai muun olosuhteiden muutoksen vuoksi pääasiassa ilman
velallisen omaa syytä; tai
2) velkajärjestelyyn on muuten painavat perusteet ottaen huomioon velkojen ja niihin liittyvien velvoitteiden
määrä suhteessa velallisen maksukykyyn,
eikä velallinen kohtuudella kykene parantamaan maksukykyään voidakseen selviytyä veloistaan aiheutuvista
menoista.
9 a § (25.5.2022/389)
Velkajärjestelyn estyminen väliaikaisesta syystä
Jos velallisella ei väliaikaisena pidettävästä syystä ole maksuvaraa tai velallinen ei sellaisen syyn vuoksi
kykene maksuvarallaan maksamaan tavallisia velkojaan vähäisenä pidettävää määrää enempää,
velkajärjestelyä ei voida myöntää. Syyn väliaikaisuutta ja maksuvaran määrää arvioitaessa on otettava
huomioon erityisesti velallisen ansaintamahdollisuudet. Syytä ei voida pitää väliaikaisena, jos maksuvaran
puuttuminen tai vähäisyys johtuu työttömyydestä, joka on yhtäjaksoisesti tai vähäisin keskeytyksin kestänyt
yli 12 kuukautta.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta yksityisenä elinkeinon- tai ammatinharjoittajana
elinkeinotoimintaa harjoittavaan velalliseen eikä velalliseen, jolla on hänen aiemmin harjoittamaansa
elinkeinotoimintaan liittyviä velkoja. Elinkeinotoimintaa edelleen harjoittavaa velallista koskevista
velkajärjestelyn lisäedellytyksistä säädetään 7 luvussa.
L:lla 389/2022  muutettu 9 a § tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
9 a § (19.12.2014/1123)
Velkajärjestelyn estyminen väliaikaisesta syystä
Jos velallisella ei väliaikaisena pidettävästä syystä ole maksuvaraa tai velallinen ei sellaisen syyn vuoksi
kykene maksuvarallaan maksamaan tavallisia velkojaan vähäisenä pidettävää määrää enempää,
velkajärjestelyä ei voida myöntää. Syyn väliaikaisuutta ja maksuvaran määrää arvioitaessa on otettava
huomioon erityisesti velallisen ansaintamahdollisuudet. Syytä ei voida pitää väliaikaisena, jos maksuvaran
puuttuminen tai vähäisyys johtuu työttömyydestä, joka on yhtäjaksoisesti tai vähäisin keskeytyksin kestänyt
yli 18 kuukautta.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta yksityisenä elinkeinon- tai ammatinharjoittajana
elinkeinotoimintaa harjoittavaan velalliseen. Elinkeinotoimintaa harjoittavaa velallista koskevista
velkajärjestelyn lisäedellytyksistä säädetään 7 luvussa.
10 §
Velkajärjestelyn yleiset esteet
Jollei 10 a §:stä muuta johdu, velkajärjestelyä ei voida myöntää, jos: (30.12.2002/1273)
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 5/411) velalliselle on määrätty rikoksen perusteella maksuvelvollisuus eikä velkajärjestelyn myöntämistä voida
pitää perusteltuna velan määrä, rikoksen laatu, vahingon kärsineen asema ja muut seikat huomioon ottaen;
(24.1.1997/63)
2) velallinen on epäiltynä esitutkinnassa tai syytteessä rikoksesta taikka hänen syykseen on luettu rikos, ja
hänelle voidaan määrätä rikoksen perusteella maksuvelvollisuus, eikä velkajärjestelyn myöntämistä voida
pitää perusteltuna velan määrä, rikoksen laatu, vahingon kärsineen asema ja muut seikat huomioon ottaen;
(19.12.2014/1 123)
3) merkittävänä pidettävää velkaa on syntynyt elinkeinotoiminnassa, jossa on menetelty törkeän
sopimattomasti velkojia kohtaan tai laiminlyöty olennaisesti muusta kuin maksukyvyttömyydestä johtuvasta
syystä lakisääteisiä velvollisuuksia tai joka on ollut pääasiallisesti keinottelunluonteista; (19.12.2014/1 123)
4) velallinen on olemassa olevien tai odotettavien taloudellisten vaikeuksiensa vuoksi sopimattomasti
heikentänyt taloudellista asemaansa tai suosinut jotakuta velkojaa taikka muutoin järjestellyt taloudellista
asemaansa velkojien vahingoittamiseksi, tai on todennäköisiä syitä epäillä velallisen menetelleen näin;
(24.1.1997/63)
5) velallinen on ulosottomenettelyssä pakoillut, salannut tulojaan tai varojaan taikka antanut niistä vääriä tai
harhaanjohtavia tietoja;
6) velallinen on tahallaan antanut velkojalle taloudellisesta asemastaan vääriä tai harhaanjohtavia tietoja,
jotka ovat olennaisesti vaikuttaneet luoton myöntämiseen, ja velallisen menettelyä on luoton määrä ja muut
olosuhteet huomioon ottaen pidettävä erityisen moitittavana;
7) velkojen perusteesta ja syntyolosuhteista, velallisen tavasta hoitaa talouttaan tai muista seikoista voidaan
päätellä olevan todennäköistä, että velallinen on velkaantunut harkitusti velkajärjestelyä silmällä pitäen tai
velallisen velkaantumiseen johtaneita toimia voidaan kokonaisuutena arvioiden pitää piittaamattomina ja
vastuuttomina ottaen huomioon velallisen ikä, asema ja muut olosuhteet sekä se, ovatko luotonantajat
toimineet vastuullisesti; (19.12.2014/1 123)
8) velallinen on velkajärjestelyä varten antanut taloudellisesta asemastaan vääriä tai harhaanjohtavia tietoja,
laiminlyönyt 6 §:ssä säädetyn tietojenantovelvollisuutensa tai 7 §:ssä säädetyn
myötävaikutusvelvollisuutensa, rikkonut 12 §:ssä säädetyn maksu- ja vakuudenasettamiskiellon tai muutoin
menettelyllään tai laiminlyönnillään vaikeuttanut velkajärjestelyä; (19.12.2014/1 123)
9 kohta on kumottu L:lla 25.5.2022/389 , joka tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
9) on perusteltua syytä olettaa, että velallinen ei tulisi noudattamaan maksuohjelmaa; (19.12.2014/1 123)
10) velalliselle on velkajärjestelyn hakemista edeltäneiden 13 vuoden aikana vahvistettu maksuohjelma tai
tätä aikaisemmin vahvistettu maksuohjelma ei ole päättynyt; tai (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 10 kohta tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
10) velalliselle on aikaisemmin vahvistettu maksuohjelma; tai (19.12.2014/1 123)
11) yksityishenkilöiden välisen merkittävän vahingonkorvauksen, kauppahinnanpalautuksen tai muun
vastaavan velan järjesteleminen olisi kokonaisuutena arvioiden kohtuutonta. (19.12.2014/1 123)
10 a § (19.12.2014/1123)
Velkajärjestelyn myöntäminen yleisestä esteestä huolimatta
Velkajärjestely voidaan 10 §:ssä säädetystä esteestä huolimatta myöntää, jos siihen on painavia syitä ottaen
erityisesti huomioon velallisen toimet velkojen maksamiseksi, velkaantumisesta kulunut aika ja muut
velallisen olosuhteet sekä velkajärjestelyn merkitys velallisen ja velkojien kannalta.
11 § (19.12.2014/1123)
Velvollisuus selvittää mahdollisuus sovintoon ja velkojien myötävaikutusvelvollisuus
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 6/41Ennen velkajärjestelyn hakemista velallisen on selvitettävä mahdollisuudet päästä velkojien kanssa
sovintoratkaisuun velkojensa järjestelemisestä, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta velallisen vähäisen
maksukyvyn, velkojien suuren lukumäärän, tuntemattomien velkojien tai muun syyn vuoksi.
Velkojan tulee hyvän luotonanto- ja perintätavan mukaisesti myötävaikuttaa sovinnon syntymiseen.
11 a § (24.1.1997/63)
Velkaantumiseen liittyvä selvitys
Velkajärjestelyä hakiessaan velallisen on esitettävä selvitys velan ottamisen syistä sekä tuloista ja varoista,
joilla velat oli tarkoitus maksaa takaisin, sekä seikoista, jotka ovat aiheuttaneet hänen
maksukyvyttömyytensä.
11 b § (19.12.2014/1123)
Velkaselvittely
Velkajärjestelyn hakemista ja velkatilanteen selvittämistä varten velkojan tulee kirjallisesti ilmoittaa
velalliselle tämän pyynnöstä:
1) saatavan peruste, eräpäivä ja määrä pääomaan, korkoon ja velkojen perimis- ja täytäntöönpanokuluihin
eriteltynä velallisen pyytämälle päivämäärälle laskettuna ( saldopäivä );
2) jos velkojalla on useita saatavia, niitä koskeva tunnistetieto;
3) velan lopullisen vanhentumisen päivämäärä ja peruste;
4) vakuusvelan määrä ja annetut vakuudet;
5) velallisen lisäksi mahdolliset muut velasta vastuussa olevat;
6) maksuyhteystiedot;
7) puhelinnumero;
8) sähköpostiosoite tai muu sähköisen tiedonsiirron osoite, johon tässä laissa tarkoitetut tiedoksiannot ja
ilmoitukset toimitetaan ( prosessiosoite ) tai postiosoite, jos velkoja ilmoittaa haluavansa käyttää postiosoitetta
prosessiosoitteena; ja
9) muut velallisen pyytämät tiedot, jotka ovat tarpeen velkajärjestelyhakemuksen tai
maksuohjelmaehdotuksen laatimista varten.
4 luku
Velkajärjestelyn hakemisen ja alkamisen oikeusvaikutukset
12 §
Maksu- ja vakuudenasettamiskielto
Velkajärjestelyn alettua velallinen ei saa maksaa velkajärjestelyn piiriin kuuluvaa velkaansa eikä asettaa siitä
vakuutta.
Edellä 1 momentissa säädetty maksukielto ei koske etuoikeutettua elatusapuvelkaa. V elallinen voi myös
kiellon estämättä suorittaa vakuusvelkojalle maksun velan ehtojen mukaisista, velkajärjestelyn alkamisen
jälkeen erääntyvistä koroista ja muista luottokustannuksista. V elallisen varallisuuden rahaksimuutosta
saaduista varoista voidaan maksaa rahaksimuuttokustannukset ja velat, joista varallisuus on vakuutena.
Tuomioistuin tai selvittäjä voi määrätä, että velallinen saa maksukiellon estämättä maksaa määrältään
vähäiset, tietyn markkamäärän alittavat velat, mikäli se on menettelyn kannalta tarkoituksenmukaista.
(31.1.1995/1 13)
Vastoin 1 momentissa säädettyä kieltoa suoritettu maksu on palautettava. V ekselin ja shekin maksun
palauttamisesta, maksun palauttamisesta, jos velkoja on maksun vuoksi palauttanut kolmannen asettaman
vakuuden tai jos velasta oli takaus, kiellon vastaisesta panttauksesta ja muun vakuuden asettamistoimesta
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 7/41sekä velkajärjestelyn alettua tehdystä kiinnityshakemuksesta on voimassa mitä yrityksen saneerauksesta
annetun lain (47/93) 17 §:n  2 ja 3 momentissa säädetään.
12 a § (19.12.2014/1123)
Elinkeinonharjoittajia koskevat poikkeukset maksukieltoon
Vakuusvelkojalla on 12 §:ssä säädetyn kiellon estämättä oikeus saada maksu velan ehtojen mukaisista,
velkajärjestelyn alkamisen jälkeen erääntyvistä koroista ja muista luottokustannuksista. V elkoja ei voi saattaa
voimaan ehtoa luottokustannusten ennenaikaisesta maksamisesta.
Edellä 12 §:ssä säädetyn kiellon estämättä elinkeinotoimintaa harjoittavan velallisen:
1) on maksettava työntekijöiden palkat ja työstä aiheutuneiden kustannusten korvaukset velkajärjestelyn
alkamista edeltäneiltä kolmelta kuukaudelta;
2) on maksettava ennen velkajärjestelyn alkamista kertyneet työntekijöiden lomapalkat ja -korvaukset;
3) pankissa olevan luotollisen maksuliikennetilin tilisuhdetta ja velalliselle tulevien maksujen ohjaamista
tällaiselle tilille voidaan jatkaa sekä lukea tilille kertyvät suoritukset pankin tiliin liittyvän luottosaatavan
lyhennykseksi.
12 b § (19.12.2014/1123)
Vakuuden arvon suojaaminen velallisen harjoittaessa elinkeinotoimintaa
Vakuusvelkojalla on oikeus korvaukseen sellaisesta vakuusomaisuuden arvon alenemisesta velkojan
vahingoksi, joka johtuu omaisuuden käyttämisestä velallisen elinkeinotoiminnassa 13 §:ssä tarkoitetun
perintäkiellon tai 21 §:ssä tarkoitetun väliaikaisen perintäkiellon voimassaoloaikana. Suoritettu korvaus
luetaan vakuusvelan lyhennykseksi.
Velallisen on pidettävä velkajärjestelyn piiriin kuuluvan velan vakuutena oleva, velallisen
elinkeinotoiminnassa käytettävä perintäkiellon alainen omaisuus asianmukaisesti vakuutettuna vahingon
varalta.
13 § (19.12.2014/1123)
Perintäkielto ja turvaamistoimet
Velkajärjestelyn alettua velalliseen ei saa kohdistaa toimenpiteitä maksukiellon piiriin kuuluvan velan
perimiseksi tai sen suorittamisen turvaamiseksi. Jo aloitettuja toimenpiteitä ei saa jatkaa. V elalliseen ei
tällaisen velan osalta myöskään saa kohdistaa maksuviivästyksen seuraamuksia. Tässä säädetyn kiellon
piiriin kuuluvat muun muassa seuraavat toimenpiteet:
1) esinevakuusoikeuteen perustuvien rahaksimuutto- tai takaisinotto-oikeuksien käyttäminen tai muu
vakuuden hyödyntäminen maksun saamiseksi;
2) velan irtisanominen ja velan perustana olevan sopimuksen irtisanominen tai purkaminen
maksuviivästyksen vuoksi, lukuun ottamatta tililuottoa koskevan sopimuksen irtisanomista tai purkamista
uuden velan epäämiseksi;
3) velallisella velkojalta olevan saatavan käyttäminen velkojan saatavan kuittaamiseen lukuun ottamatta
veronkantolaissa (11/2018)  tarkoitettua palautusten käyttämistä;
4) velkajärjestelyn piiriin kuuluvan velan maksun laiminlyöntiin perustuvan velalliselle haitallisen
hallinnollisen päätöksen tekeminen.
(12.1.2018/26)
Kiellon vastainen toimi on tehoton. Jos vakuutena olevaa omaisuutta on kiellon vastaisesti luovutettu,
luovutuksensaaja voi kuitenkin saada vilpittömän mielen suojan sen mukaan kuin erikseen säädetään. Kielto
ei estä velkojaa panemasta vireille oikeudenkäyntiä tai muuta menettelyä oikeuden säilyttämiseksi tai
täytäntöönpanoperusteen hankkimiseksi. Kielto ei myöskään estä velkojaa hakemasta velallisen omaisuutta
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 8/41koskevaa viranomaisen päätöstä turvaamistoimenpiteestä ja päätöksen täytäntöönpanoa, ellei 4 momentista
muuta johdu.
Velallisen omaisuutta koskeva, ennen velkajärjestelyn alkamista määrätty turvaamistoimi pysyy voimassa,
jollei tuomioistuin toisin määrää tai 4 momentista muuta johdu. Ennen turvaamistoimen peruuttamista tai
rajoittamista on toimenpidettä hakeneelle velkojalle varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
Velkajärjestelyn alettua velallisen elinkeinotoiminnassa käyttämään omaisuuteen ei saa velkajärjestelyn
piiriin kuluvan velan perusteella kohdistaa viranomaisen päätökseen perustuvaa turvaamistoimenpidettä.
Ennen velkajärjestelyn alkamista määrätty turvaamistoimenpide lakkaa velkajärjestelyn alkaessa.
14 § (24.1.1997/63)
Velkojan oikeus periä saatava kolmannen asettamasta vakuudesta
Velkajärjestelyn alkaminen ei estä velkojaa perimästä velkaa takaajalta taikka kolmannen henkilön asettaman
vakuuden arvosta eikä irtisanomasta tai muuten eräännyttämästä velkaa takaajan tai edellä tarkoitetun
vakuuden asettajan osalta. Suorituksen vaatiminen takaajalta ei edellytä velalliseen kohdistettua
eräännyttämistointa.
15 § (19.12.2014/1123)
Poikkeuksen myöntäminen perintäkiellosta
Tuomioistuin voi vakuusvelkojan vaatimuksesta myöntää velkojalle luvan 13 §:n 1 momentin 1 kohdassa
tarkoitettujen oikeuksien käyttämiseen, jos:
1) vakuutena oleva omaisuus ei kuulu velallisen perusturvaan eikä velallinen tarvitse sitä
elinkeinotoiminnassaan, paitsi jos on ilmeistä, että velallinen ei kykene maksamaan velkojalle 29 §:n mukaan
määräytyvää vakuusvelkaosuutta; tai
2) vaatimuksen perusteena on 12 a §:n 1 momentissa tai 12 b §:n 1 momentissa tarkoitettujen suoritusten
taikka 12 b §:n 2 momentissa säädetyn vakuuttamisvelvollisuuden laiminlyönti, joka ei ole merkitykseltään
vähäinen.
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei tuomioistuin toisin määrää. Omistusasunnon
rahaksimuuttoa voidaan vakuusvelkojan edellä tarkoitetusta vaatimuksesta huolimatta lykätä 35 §:ssä
säädetyin edellytyksin.
16 §
Viivästyskoron kertyminen
Velkajärjestelyn alkaminen keskeyttää viivästyskoron kertymisen velkajärjestelyn piiriin kuuluvalle velalle.
Sama koskee muunlaisia maksuviivästyksen seuraamuksia, jotka riippuvat viivästyksen kestosta.
17 §
Ulosmittauskielto
Velkajärjestelyn alettua velallisen omaisuutta ei saa ulosmitata velkajärjestelyn piiriin kuuluvasta velasta
lukuun ottamatta etuoikeutettua elatusapuvelkaa. Kiellon vastainen ulosmittaus on tehoton.
Ulosmittaushakemuksen käsittely keskeytetään. Jos ulosmittaus on jo toimitettu, täytäntöönpano on
keskeytettävä ja ulosottomiehen on säilytettävä haltuun ottamansa omaisuus. Jos ulosmitatun omaisuuden
myynnistä on kuulutettu ennen velkajärjestelyn alkamista, omaisuus voidaan myydä ulosottolaissa
säädetyssä järjestyksessä, jollei 3 momentista johdu muuta. Ulosottomiehen on säilytettävä ulosmittauksesta
kertyneet tai kertyvät rahavarat, kunnes maksuohjelma vahvistetaan tai toisin määrätään.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, maksukielto velallisen palkan, eläkkeen, elinkeinotulon tai
muun toistuvaissuorituksen ulosmittaamiseksi on voimassa sen mukaan kuin ulosottokaaressa säädetään,
jollei tuomioistuin toisin määrää. Ulosottomiehen on lapselle suoritettavaa elatusapua lukuun ottamatta
säilytettävä rahavarat, kunnes maksuohjelma vahvistetaan tai toisin määrätään. V arat, joita ei käytetä lapselle
suoritettavaan elatusapuun tai selvittäjän saatavan suoritukseksi, tilitetään velalliselle vasta, kun
maksuohjelma on lainvoimaisesti vahvistettu. (25.5.2022/389)
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 9/41L:lla 389/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, maksukielto velallisen palkan, eläkkeen, elinkeinotulon tai
muun toistuvaissuorituksen ulosmittaamiseksi on voimassa sen mukaan kuin ulosottolaissa säädetään, jollei
tuomioistuin toisin määrää. Ulosottomiehen on lapselle suoritettavaa elatusapua lukuun ottamatta säilytettävä
rahavarat, kunnes maksuohjelma vahvistetaan tai toisin määrätään.
Jos velalliselta ulosmitatun omaisuuden myynnistä on kuulutettu ennen velkajärjestelyn alkamista,
tuomioistuin voi määrätä täytäntöönpanon keskeytettäväksi ja myynnin peruutettavaksi, jos:
1) omaisuus kuuluu velallisen perusturvaan tai velallinen tarvitsee sitä elinkeinotoiminnassaan; ja
2) on ilmeistä, että omaisuutta ei velkajärjestelyssä ole käytettävä velkojen suoritukseksi.
(19.12.2014/1 123)
Jos täytäntöönpanoviranomaiselle on ennen velkajärjestelyn alkamista asetettu muutoksenhaun vuoksi
vakuus ulosmittauksen tai muun täytäntöönpanon keskeyttämiseksi, ulosottomiehen on säilytettävä vakuus,
kunnes maksuohjelma vahvistetaan tai toisin määrätään tai, jos vakuus on sivullisen asettama, vaadittaessa
palautettava vakuus tälle.
18 §
Muu täytäntöönpano ja virka-apu
Velkajärjestelyn alettua ei saa panna täytäntöön päätöstä velallisen häätämisestä hallinnassaan olevasta
huoneistosta, jota velallinen käyttää asuntonaan tai jota pääasiallisesti käytetään velallisen
elinkeinotoiminnassa, jos häädön perusteena on huoneistosta suoritettavan, ennen velkajärjestelyn alkamista
erääntyneen vuokran tai muun vastikkeen suorittamatta jättäminen. Sama koskee asunto-osakeyhtiölain
(1599/2009)  nojalla tehtyä päätöstä velallisen asunnon ottamisesta yhtiön hallintaan. T uomioistuin voi
kuitenkin velkojan vaatimuksesta sallia täytäntöönpanon, jos sen estyminen olisi kohtuutonta ottaen
huomioon toimenpiteet, joihin velkoja on ryhtynyt huoneiston osalta, tai jos on ilmeistä, että velallinen ei
kykene maksamaan velkajärjestelyn alkamisen jälkeen erääntyviä vuokria tai muita vastikkeita.
(19.12.2014/1 123)
Velkajärjestelyn alettua osamaksukaupasta annetussa laissa (91/1966)  tarkoitettuun tavaran takaisinottoon tai
tilitykseen saa antaa virka-apua vain, jos tavara ei kuulu velallisen perusturvaan eikä velallinen tarvitse sitä
elinkeinotoiminnassaan tai jos velkojalle on annettu tämän lain 15 §:ssä säädetty oikeus käyttää 13 §:n 1
momentin 1 kohdassa tarkoitettuja oikeuksiaan. V astaavasti vireillä oleva takaisinotto ja tilitys on
keskeytettävä, kunnes maksuohjelma vahvistetaan tai toisin määrätään. (19.12.2014/1 123)
Velkajärjestelyn alettua ei saa ryhtyä sakon muuntorangaistuksen täytäntöönpanoon.
19 § (19.12.2014/1123)
Eräiden sopimusten asema
Velkajärjestelyn alettua velallinen voi irtisanoa vuokrasopimuksen tai muun sopimuksen, jossa velallinen on
vuokralaisena tai jonka velallinen on kuluttajana tehnyt, päättymään kahden kuukauden kuluttua
irtisanomisesta sopimuksen kestoa tai irtisanomista koskevien ehtojen estämättä. V elallinen ei
irtisanomisaikaan kohdistuvan vuokran tai muun vastikkeen lisäksi ole velvollinen suorittamaan muuta
korvausta sopimuksen ennenaikaisen päättymisen vuoksi.
Edellä 1 momentista poiketen elinkeinotoimintaa harjoittavan velallisen vuokraaman pääasiallisesti
elinkeinotoiminnassa käytettävän huoneiston vuokranantajalla on oikeus korvaukseen sopimuksen
ennenaikaisen päättymisen vuoksi. Korvaus käsittää omaisuuden hallinnan palauttamisesta aiheutuneet
välttämättömät kustannukset sekä kohtuullisen korvauksen muusta vahingosta, jonka vuokranantaja osoittaa
hänelle aiheutuvan. Korvaus on velkajärjestelyn piiriin kuuluvaa velkaa.
Vuokrausluottosopimuksen osalta noudatetaan mitä yrityksen saneerauksesta annetun lain 27 §:ssä
säädetään.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 10/41Se, joka on ennen velkajärjestelyn alkamista tehdyllä sopimuksella sitoutunut suoritukseen
elinkeinotoimintaa harjoittavalle velalliselle mutta jonka suoritus on velkajärjestelyn alkaessa täyttämättä, on
12 §:n estämättä oikeutettu saamaan maksun suorituksestaan, jos suoritusta voidaan pitää velallisen
toiminnan kannalta tavanomaisena.
20 § (19.12.2014/1123)
Suhde konkurssiin
Jos silloin, kun hakemus velkajärjestelystä tehdään, on vireillä myös hakemus velallisen asettamisesta
konkurssiin, konkurssihakemusta ei saa ratkaista ennen kuin päätös velkajärjestelyn aloittamisesta on tehty .
Samoin on meneteltävä, jos velkajärjestelyä koskevan hakemuksen tultua vireille, mutta ennen asian
ratkaisemista, tehdään hakemus velallisen asettamisesta konkurssiin. Jos velkajärjestely aloitetaan,
konkurssihakemus raukeaa maksuohjelman tultua vahvistetuksi. Jos hakemus velkajärjestelystä hylätään tai
asian käsittely päättyy muutoin kuin maksuohjelman vahvistamiseen, konkurssihakemuksen käsittelyä on
jatkettava. Muutoksenhaun vaikutuksesta konkurssiin säädetään tämän pykälän 2 momentissa ja 63 §:n 2
momentissa.
Jos velallinen on hakenut tai ilmoittaa hakevansa muutosta päätökseen, jolla hakemus velkajärjestelystä on
hylätty , 1 momentissa tarkoitettua tai myöhemmin vireille tullutta velallisen konkurssiin asettamista
koskevaa hakemusta käsittelevä tuomioistuin voi velallisen vaatimuksesta lykätä päätöksen antamista
konkurssiin asettamisesta siihen saakka, kunnes valitus on ratkaistu muutoksenhakutuomioistuimessa tai
asian käsittely muusta syystä lakkaa. Edellytyksenä on, että lykkäämiseen on erityisen painava syy ottaen
huomioon erityisesti ne perusteet, joihin velallinen on valituksessaan vedonnut tai joihin hän ilmoittaa
vetoavansa. L ykkäämistä koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta. Jos velallinen asetetaan konkurssiin,
tuomioistuin voi velallisen vaatimuksesta määrätä, että konkurssipesä ei saa myydä omaisuutta enempää kuin
on välttämätöntä tappioiden välttämiseksi tai konkurssipesän hallinnosta ja omaisuuden hoidosta aiheutuvien
kustannusten maksamiseksi ennen kuin velkajärjestelyä koskeva päätös on lainvoimainen tai asiassa toisin
määrätään.
3 momentti on kumottu L:lla 25.5.2022/389 , joka tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Konkurssissa olevan velallisen hakemusta velkajärjestelystä ei voida ottaa tutkittavaksi ennen kuin
konkurssissa on vahvistettu pesäluettelo.
Velkajärjestelyn alettua velallinen voidaan velkojan hakemuksesta asettaa konkurssiin vain, jos
konkurssihakemus perustuu velkajärjestelyn alkamisen jälkeen syntyneen velan maksun laiminlyöntiin.
Tällöin konkurssiin asettamista voidaan velallisen vaatimuksesta lykätä enintään kuukaudella, jos siihen on
velkajärjestelyn jatkamisen kannalta erityisen painava syy . Lykkäämistä koskevaan päätökseen ei saa hakea
muutosta. Jos velallinen asetetaan konkurssiin, velkajärjestely raukeaa.
20 a § (19.12.2014/1123)
Velkajärjestelyn alkamisen jälkeen syntynyt velka
Jos velallinen asetetaan konkurssiin hakemuksesta, joka on tehty ennen maksuohjelman päättymistä,
velkajärjestelyn aloittamisen ja maksuohjelman vahvistamisen välisenä aikana syntyneet saatavat ja niille
varojen tilittämiseen kertyvä korko maksetaan konkurssissa velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun
lain (1578/1992) 3 §:ssä  tarkoitettujen saatavien jälkeen parhaalla etuoikeudella. Jos asian käsittely päättyy
muutoin kuin maksuohjelman vahvistamiseen, edellä mainittu etuoikeus on velkajärjestelyn aloittamisen ja
asian käsittelyn päättymisen välisenä aikana syntyneillä saatavilla ja niille varojen tilittämiseen kertyvällä
korolla, jos hakemus konkurssiin asettamisesta on ollut vireillä velkajärjestelyn aloittamispäätöksen ja asian
käsittelyn päättymisen välisenä aikana tai tehty kolmen kuukauden kuluessa asian käsittelyn päättymisestä.
Maksamatta oleva velallisen maksuosuus selvittäjän palkkiosta ja korvauksesta sekä niille varojen
tilittämiseen kertyvä korko maksetaan kuitenkin ensin.
21 §
Väliaikainen kielto
Tuomioistuin voi velallisen hakemuksen tultua vireille velallisen vaatimuksesta määrätä 12, 13, 17 tai 18
§:ssä tarkoitetun kiellon olemaan väliaikaisena voimassa jo ennen velkajärjestelyn alkamista, jos siihen
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 11/41harkitaan olevan tarvetta. Määräys voidaan antaa velkojia kuulematta, jos asian kiireellisyyden katsotaan sitä
vaativan.
Päätökseen, jolla on määrätty 1 momentissa tarkoitettu väliaikainen kielto, ei saa erikseen hakea muutosta.
Jos tuomioistuin on hylännyt väliaikaista kieltoa koskevan vaatimuksen, päätökseen saa hakea erikseen
muutosta vain, jos kieltoa on haettu velallisen perusturvaan kuuluvan tai velallisen elinkeinotoiminnassa
tarvitseman omaisuuden rahaksimuuton estämiseksi. V elallisen muutoksenhakemus on toimitettava
muutoksenhakemuksen käsittelevälle tuomioistuimelle viipymättä, ja valitus on otettava tuomioistuimessa
tutkittavaksi kiireellisesti. T uomioistuimen on, milloin aihetta on, varattava velkojille tilaisuus vastata
valitukseen. (19.12.2014/1 123)
Tuomioistuimen on viipymättä ilmoitettava ulosottoa koskevan väliaikaisen kiellon määräämisestä velallisen
kotipaikan ja velallisen kiinteistön sijaintipaikan ulosottoviranomaiselle. (4.8.2000/714)
22 §
Oikeusvaikutusten lakkaaminen
Velkajärjestelyn alkamisen oikeusvaikutukset ovat voimassa, kunnes maksuohjelma vahvistetaan. Jos
velkajärjestelyä koskeva hakemus hylätään, velkajärjestelyn alkamisen oikeusvaikutukset lakkaavat, kun
tuomioistuimen päätös on annettu, jollei tuomioistuin erityisistä syistä määrää, että oikeusvaikutukset ovat
voimassa, kunnes päätös on lainvoimainen tai asiassa toisin määrätään.
Velkajärjestelyn oikeusvaikutusten lakattua hakemuksen hylkäämisen vuoksi 17 tai 18 §:n nojalla estynyttä
tai keskeytynyttä täytäntöönpanoa tai virka-apua voidaan jatkaa aikaisemman täytäntöönpano- tai virka-
apuhakemuksen perusteella.
5 luku
Velkajärjestelyn sisältö
23 §
Maksuohjelma
Velkajärjestelyssä velalliselle on vahvistettava hänen maksukykyään vastaava maksuohjelma. V elallisen
velvollisuudesta maksaa velkojaan lisää ( lisäsuoritusvelvollisuus ) säädetään 35 a §:ssä. (30.12.2002/1273)
Maksuohjelma vahvistetaan kullekin velalliselle erikseen, jollei 24 §:n 1 momentista muuta johdu.
Ehdotuksen maksuohjelmaksi laatii velallinen tai selvittäjä.
24 §
Kanssavelallisten maksuohjelma
Kanssavelallisille, jotka ovat yhteisvastuullisessa velkasuhteessa vakuusvelasta ja jotka ovat hakeneet
velkajärjestelyä yhdessä, voidaan vahvistaa vakuusvelan osalta yhteinen maksuohjelma.
Jos kanssavelalliset, jotka ovat yhteisvastuullisessa velkasuhteessa muusta kuin vakuusvelasta, ovat hakeneet
velkajärjestelyä yhdessä, kunkin maksuohjelmassa otetaan huomioon se osa velasta, joka hänen osalleen
tulee, kun velka jaetaan velallisten taloudellisen aseman mukaisessa suhteessa. V elallisen taloudellisella
asemalla tarkoitetaan velallisen varojen ja tavallisten velkojen maksuohjelmalla saatavan kertymän suhdetta
velallisen velkoihin. Mitä edellä säädetään, sovelletaan vastaavasti, kun velallinen ja takaaja ovat yhdessä
hakeneet velkajärjestelyä. (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Milloin kanssavelalliset, jotka ovat yhteisvastuullisessa velkasuhteessa muusta kuin vakuusvelasta, ovat
hakeneet velkajärjestelyä yhdessä, kunkin maksuohjelmassa otetaan huomioon se osa velasta, joka hänen
osalleen tulee, kun velka jaetaan velallisten taloudellisen aseman mukaisessa suhteessa. V elallisen
taloudellisella asemalla tarkoitetaan velallisen varojen ja viiden vuoden maksuohjelmalla saatavan kertymän
suhdetta velallisen velkoihin. Mitä edellä säädetään, sovelletaan vastaavasti, kun velallinen ja takaaja ovat
yhdessä hakeneet velkajärjestelyä. (24.1.1997/63)
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 12/41Kanssavelallisten ja takaajan takautumisoikeuteen perustuva velka on 2 momentissa tarkoitetuissa
tapauksissa velkajärjestelyssä samanlaisessa viimesijaisessa asemassa kuin 31 §:n 3 momentissa tarkoitetut
velat. (24.1.1997/63)
25 §
Velkajärjestelyn keinot
Velkajärjestelyssä voidaan, jäljempänä säädettävin rajoituksin, sen piiriin kuuluvien velkojen osalta:
1) muuttaa velan maksuaikataulua;
2) määrätä, että velallisen maksusuoritukset on luettava ensin velan pääoman ja vasta sen jälkeen
luottokustannusten lyhennykseksi;
3) alentaa jäljellä olevaan luottoaikaan kohdistuvien luottokustannusten maksuvelvollisuutta;
4) alentaa maksamatta olevan velan määrää;
5) poistaa velan maksuvelvollisuus kokonaan.
Velkajärjestely voi sisältää velan maksamisen kokonaan tai osaksi kertasuorituksena tätä tarkoitusta varten
otettavalla uudella velalla.
Velkaan on sovellettava velkojan kannalta lievintä keinoa, joka riittää korjaamaan velallisen taloudellisen
tilanteen. V elan määrää voidaan alentaa tai velan maksuvelvollisuus poistaa kokonaan vain, jos
velkajärjestelyä ei muuten voida toteuttaa.
26 §
Vakuusvelkojen asema velkajärjestelyssä
Vakuusvelkaan voidaan soveltaa vain 25 §:n 1 momentin 1–3 kohdassa ja 2 momentissa mainittuja
järjestelyjä. V akuusvelan erääntynyttä viivästyskorkoa voidaan myös alentaa tai poistaa se kokonaan. Kun 25
§:n 1 momentin 2 kohtaa sovelletaan vakuusvelkaan, lykkäytyville luottokustannuksille tulee määrätä
maksettavaksi niiden nykyarvon turvaava korko. Alennettaessa luottokustannuksia 25 §:n 1 momentin 3
kohdan nojalla on lisäksi otettava huomioon jäljelle jäävän luottoajan pituus niin, että luottokustannusten
alennus on suhteellisesti sitä pienempi, mitä pitempi mainittu aika on.
Nykyarvon turvaava korko määrätään tarkoitukseen soveltuvan indeksin mukaan niin, että kultakin
vuosineljännekseltä suoritettava korko vastaa viimeistä edelliseltä vuosineljännekseltä todettua indeksin
muutosta vuotuiseksi koroksi muunnettuna.
Velkajärjestely ei vaikuta velkojan esinevakuusoikeuden pysyvyyteen tai sisältöön. V elkajärjestelyssä
voidaan kuitenkin muuttaa velkaa koskevia vakuusjärjestelyjä korvaamalla vakuus toisella velan turvaavalla
vakuudella.
27 §
Koron pääomitusta sisältävät lainat velkajärjestelyssä
Jos valtion myöntämien asuntolainojen tai muiden lainojen ehtojen mukaan velkaa takaisin maksettaessa
pääomitetaan korkoa, tätä koskevat ehdot voidaan velkajärjestelyssä syrjäyttää ja käsitellä velkajärjestelyn
alkaessa maksamatta olevaa määrää samalla tavoin kuin sellaista velkaa, johon ei sisälly koron
pääomittamista.
Kun velkajärjestelyn piiriin kuuluu velka, joka kunnan on maksettava asuntotuotantolain 9 §:n 2 momentin
mukaan valtiolle, kunnan on suoritettava saamansa laina valtiolle sen suuruisena ja sitä mukaa kuin
velallisen on maksuohjelman mukaan suoritettava velkaansa kunnalle.
Jos velkajärjestely määrätään raukeamaan, velkojalla on oikeus vaatia maksua velalliselta koron
pääomittamista koskevaa ehtoa huomioon ottamatta.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 13/41AsuntotuotantoL 247/1966  on kumottu L:lla 1189/1993 , ks. AravaL 1189/1993 6 luku .
28 §
Epäselvien velkojen asema
Jos velka on määrältään tai perusteeltaan epäselvä, tuomioistuimen on määrättävä, minkä suuruisena velka
otetaan huomioon maksuohjelmassa. Sama koskee vastaavasti muuta velkojan oikeuteen liittyvää
epäselvyyttä.
Päätökseen ei saa erikseen hakea muutosta.
28 a § (24.1.1997/63)
Tavoittamattomien velkojien asema
Jos velkajärjestelyn piiriin kuuluu asetuksella säädettävän markkamäärän alittava velka
elinkeinonharjoittajalle, jota ei ole voitu tavoittaa, velka voidaan jättää maksuohjelmassa huomioon
ottamatta. Edellä sanottu ei estä tällaisen velan velkojaa hakemasta maksuohjelman muuttamista.
29 §
Maksuohjelman sisältö ja kesto vakuusvelkojen osalta
Jos velallisella on velkaa, josta hänen perusturvaansa kuuluva omaisuus on vakuutena, tulee velallisen
maksuvarasta ensin osoittaa tarpeellinen osuus tällaista velkaa varten ( vakuusvelkaosuus ). Tämä
vakuusvelkaosuus on määrättävä niin suureksi, että vähintään vakuusvelan nykyarvo tulee maksetuksi
kohtuullisen ajan kuluessa. Ilman erityistä syytä tämä aika ei saa olla olennaisesti pitempi kuin jäljellä oleva
alkuperäinen luottoaika. (24.1.1997/63)
Jos velallinen ei kykene suorittamaan 1 momentin mukaista vakuusvelkaosuutta, omaisuus on muutettava
rahaksi.
30 § (25.5.2022/389)
Yleissäännös maksuohjelmasta tavallisten velkojen osalta
Velallisen maksuvara mahdollisen vakuusvelkaosuuden vähentämisen jälkeen ja velallisen varallisuuden
rahaksimuutosta saadut varat on käytettävä tavallisten velkojen suoritukseksi 34 §:n mukaisesti.
Velallinen saa pitää velkajärjestelyn alkamisen ja maksuohjelman vahvistamisen välisenä aikana kertyneen
maksuvaran itsellään siltä osin kuin sitä ei käytetä 7 §:n 1 momentissa tarkoitettujen menojen tai 70 §:n 2
momentin nojalla selvittäjän saatavan suoritukseksi.
Tavallisten velkojen osalta velkajärjestelyn ja maksuohjelman sisältö on määrättävä niin, että maksuohjelman
kesto on kolme vuotta, jollei 31 a §:stä johdu muuta.
Jos velallisella on omistusasunto, velallisen on suoritettava tavallisia velkojaan vähintään 32 §:ssä tarkoitettu
määrä. Jos velallinen säilyttää omistusasuntonsa, maksuohjelman kesto voi olla kolmea vuotta pitempi.
Maksuohjelman kesto ei kuitenkaan saa tavallisten velkojen osalta ylittää kymmentä vuotta.
Jos velkajärjestely on myönnetty 10 a §:n nojalla, maksuohjelman kesto on viisi vuotta, jollei 31 a §:stä
johdu muuta.
Jos velallisen on 70 §:n nojalla suoritettava selvittäjän saatava eikä velalliselle velkajärjestelyn alkamisen ja
maksuohjelman vahvistamisen välisenä aikana kertynyt maksuvara riitä velallisen maksuosuuden
suorittamiseen, maksuohjelman kesto pitenee neljä kuukautta. Maksuohjelman kesto pitenee kuitenkin kuusi
kuukautta, jos velallisen elinkeinotoiminnan velat järjestellään 45  a §:n nojalla. Jos velallisen osuus
selvittäjän saatavasta kertyy hänen maksuvarastaan maksuohjelman vahvistamisen jälkeen edellä mainittua
lyhyemmässä ajassa, maksuohjelman kesto pitenee vain tämän ajan.
Maksuohjelma voi olla kestoltaan 3 tai 5 momentin mukaista maksuohjelman kestoa lyhempi silloin, kun
velalliselta puuttuu pysyvästi maksuvara sairauden, iän tai muun vastaavan syyn vuoksi.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 14/41L:lla 389/2022  muutettu 30 § tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
30 § (24.6.2010/632)
Yleissäännös maksuohjelmasta tavallisten velkojen osalta
Velallisen maksuvara mahdollisen vakuusvelkaosuuden vähentämisen jälkeen ja velallisen varallisuuden
rahaksimuutosta saadut varat on käytettävä tavallisten velkojen maksamiseen siten kuin 34 §:ssä säädetään.
Tavallisten velkojen osalta velkajärjestelyn ja maksuohjelman sisältö on määrättävä niin, että maksuohjelman
kesto on kolme vuotta, jollei 31 a §:stä johdu muuta.
Jos velallisella on omistusasunto, velallisen on suoritettava tavallisia velkojaan vähintään 32 §:ssä tarkoitettu
määrä. Jos velallinen säilyttää omistusasuntonsa, maksuohjelman kesto voi olla kolmea vuotta pitempi.
Maksuohjelman kesto ei kuitenkaan saa tavallisten velkojen osalta ylittää kymmentä vuotta.
Jos velallisen maksuvelvollisuus on maksuohjelmassa kokonaan poistettu tai velkajärjestely on myönnetty 10
a §:n nojalla, maksuohjelman kesto on viisi vuotta, jollei 31 a §:stä johdu muuta. Silloin kun
maksuvelvollisuus on kokonaan poistettu, maksuohjelma voi kuitenkin olla viittä vuotta lyhyempi, jos
velalliselta puuttuu pysyvästi maksuvara sairauden, iän tai muun vastaavan syyn vuoksi.
Jos velallisen on 70 §:n nojalla suoritettava selvittäjän saatava, maksuohjelman kesto pitenee neljä kuukautta.
Maksuohjelman kesto pitenee kuitenkin kuusi kuukautta, jos velallisen elinkeinotoiminnan velat järjestellään
45 a §:n nojalla. Jos velallisen osuus selvittäjän saatavasta kertyy hänen maksuvarastaan maksuohjelman
vahvistamisen jälkeen edellä mainittua lyhyemmässä ajassa, maksuohjelman kesto pitenee vain tämän ajan.
(19.12.2014/1 123)
31 §
Tavallisten velkojen keskinäinen asema
Tavallisille veloille on kullekin osoitettava yhtäläinen suhteellinen osuus velallisen maksuvarasta ja
varallisuuden rahaksimuutosta saaduista varoista, jollei 2–5 momentista tai 31 a §:stä muuta johdu.
(29.2.2008/1 17)
Maksuvara ja varat on ensin osoitettava etuoikeutetun elatusapuvelan suoritukseksi. Sen jälkeen ne voidaan
osoittaa sellaisten velkojen suoritukseksi, jotka liittyvät velallisen välttämättömiin elinkustannuksiin tai ovat
velallisen välttämättömiä asumiskuluja.
Viimesijaisesti maksuvara ja varat on osoitettava saldopäivän ja maksuohjelman vahvistamisen välisenä
aikana kertyneille koroille sekä sellaisille veloille, jotka konkurssissa ovat viimeiseksi suoritettavia. Jos
saldopäivä on aikaisempi kuin kuusi kuukautta ennen velkajärjestelyn aloittamista, viimesijaisia ovat
velkajärjestelyn aloittamisen ja maksuohjelman vahvistamisen välisenä aikana kertyneet korot.
(19.12.2014/1 123)
Maksuohjelma voidaan laatia niin, että velkojille tulevat määrältään vähäiset jako-osuudet määrätään
maksettavaksi ensin, ja myös niin, että velalliselle määräajoin kertyvä maksuvara käytetään vuorotellen eri
velkojille tuleviin suorituksiin, mikäli se on maksuohjelman toteuttamisen kannalta tarkoituksenmukaista
eivätkä muiden velkojien mahdollisuudet maksun saantiin sen vuoksi ilmeisesti vaarannu. Jos velkojia on
useampi kuin yksi, maksuohjelmassa voidaan jättää ilman suoritusta velka, jolle kertyisi vähäinen jako-
osuus. Vähäisenä pidettävän jako-osuuden euromäärästä säädetään valtioneuvoston asetuksella.
(25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 4 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Maksuohjelma voidaan laatia niin, että velkojille tulevat määrältään vähäiset jako-osuudet määrätään
maksettavaksi ensin, ja myös niin, että velalliselle määräajoin kertyvä maksuvara käytetään vuorotellen eri
velkojille tuleviin suorituksiin, mikäli se on maksuohjelman toteuttamisen kannalta tarkoituksenmukaista
eivätkä muiden velkojien mahdollisuudet maksun saantiin sen vuoksi ilmeisesti vaarannu. Jos velkojia on
useampi kuin yksi, maksuohjelmassa voidaan jättää ilman suoritusta velkoja, jolle kertyisi vähäinen,
asetuksella säädettävää markkamäärää pienempi jako-osuus. (24.1.1997/63)
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 15/41Jos velkajärjestelyn piiriin kuuluva velka vanhentuisi ulosottokaaren (705/2007) 2 luvun 27 §:n  tai velan
vanhentumisesta annetun lain (728/2003) 13 a §:n  nojalla maksuohjelman aikana, velalle tuleva osuus
maksuvarasta ja varoista on velan lopullista vanhentumista seuraavan kalenterikuukauden alusta lukien
osoitettava muille velkojille. Maksuohjelmassa otetaan vastaavasti huomioon sellaisen velan vanhentuminen,
josta velkajärjestelyvelallinen yhdessä jonkun toisen kanssa vastaa takauksen tai muun syyn perusteella.
(19.12.2014/1 123)
31 a § (24.1.1997/63)
Maksuohjelman keston jatkaminen yksityisvelkojan hyväksi
Jos velkojana on yksityishenkilö ( yksityisvelkoja ), maksuohjelman kesto voidaan hänen vaatimuksestaan
määrätä jatkumaan enintään kaksi vuotta sen jälkeen, kun maksuohjelma on muiden tavallisten velkojen
osalta päättynyt. Jos velallinen säilyttää omistusasuntonsa, tämä kahden vuoden aika voidaan määrätä
alkamaan myöhemmästäkin ajankohdasta kuin siitä, kun maksuohjelma on tavallisten velkojen osalta
päättynyt. Edellytyksenä ohjelman jatkamiselle on, että sitä voidaan pitää kohtuullisena ottaen huomioon
yksityisvelkojan saatavan peruste ja määrä, hänen taloudellinen asemansa sekä velallisen olosuhteet.
(24.6.2010/632)
Päätös maksuohjelman jatkamisesta voidaan tehdä maksuohjelman keston aikana, jos asiaa ei ole voitu
päättää maksuohjelmaa vahvistettaessa yksityisvelkojan saatavan määrän epäselvyyden tai muun erityisen
syyn vuoksi.
32 §
Tavallisten velkojen vähimmäiskertymä velallisen omistaessa asuntonsa
Kun velallisella on omistusasunto, velallisen on suoritettava tavallisia velkojaan 2 momentin mukaista
laskennallista kertymää vastaava määrä ( tavallisten velkojen vähimmäiskertymä ) riippumatta siitä, saako
velallinen pitää asuntonsa vai onko se muutettava rahaksi.
Tavallisten velkojen vähimmäiskertymään luetaan:
1) mahdollinen ylijäämäarvo, joka saadaan, kun velallisen omistusasunnon todennäköisestä myyntihinnasta
vähennetään rahaksimuuttokustannukset, niiden velkojen määrä, joista asunto on vakuutena, sekä sellainen
pääomamäärä, jonka turvin velallisen ja hänen perheensä asuminen edullisimman saatavilla olevan
vaihtoehdon mukaan tulisi turvatuksi ( asumissuojaosuus ); sekä
2) se kertymä, jonka viisi vuotta kestävä maksuohjelma tuottaisi tavallisille velkojille, jos velallisen
asumiskustannukset arvioidaan sen mukaan, että hänen ja hänen perheensä asuminen järjestetään
edullisimman saatavilla olevan vaihtoehdon mukaan. (19.12.2014/1 123)
33 §
Velallisen omistusasunnon rahaksimuutto tavallisten velkojen suoritukseksi
Jos havaitaan, että velallinen, jolla on omistusasunto, ei kykenisi enintään 10 vuotta kestävän
maksuohjelman avulla omistusasuntonsa säilyttäen suorittamaan tavallisia velkojaan 32 §:ssä tarkoitettua
vähimmäiskertymää, on asunto muutettava rahaksi. V elallisen omistusasuntoa ei kuitenkaan ole muutettava
rahaksi, jos se lisäisi tavallisille veloille tulevaa kertymää tai jako-osuutta vain vähän taikka jos kohtuullista
muuta asuntoa ei ole saatavissa.
34 §
Velallisen varallisuuden rahaksimuutosta saatujen varojen käyttäminen
Velallisen varallisuuden rahaksimuutosta saatavat varat, jotka jäävät jäljelle, kun rahaksimuuttokustannukset
ja velat, joista varallisuus on vakuutena, on maksettu, on käytettävä tavallisten velkojen maksamiseen.
Velallisen omistusasunnon rahaksimuutosta saaduista varoista käytetään tavallisten velkojen maksuun
kuitenkin enintään tavallisten velkojen vähimmäiskertymää vastaava määrä. T uomioistuin voi määrätä, että
velallinen saa maksaa tavallisille veloille tulevaa osuutta maksuohjelman mukaan kertyvillä suorituksilla
kertasuorituksen sijasta, jos se on kohtuullista velallisen asumisen järjestämiseksi. T uomioistuin voi määrätä
velallisen omistusasunnon rahaksimuutosta velalliselle jäävien varojen käyttämisestä velallisen asumisen
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 16/41järjestämiseksi tai maksuohjelman mukaisten suoritusten turvaamiseksi. Jos velallinen laiminlyö
määräyksen, maksuohjelma voidaan määrätä raukeamaan.
35 § (31.1.1995/113)
Omistusasunnon rahaksimuuton lykkääminen
Jos velallisen omistusasunto on 15, 29 tai 33 §:n mukaan muutettava rahaksi, tuomioistuin voi velallisen
vaatimuksesta määrätä, että rahaksimuuttoon saadaan ryhtyä vasta tietyn, enintään yhden vuoden pituisen
määräajan kuluttua, jos sitä velallisen ja hänen perheensä olosuhteet huomioon ottaen on pidettävä
kohtuullisena ja jos velallinen kykenee suorittamaan omistusasuntoa rasittavalle vakuusvelalle juoksevan
koron, joka kertyy mainitulta ajalta. Jos velallinen laiminlyö tämän koron maksun, velkoja saa käyttää 13 §:n
1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja oikeuksiaan.
35 a § (30.12.2002/1273)
Lisäsuoritusvelvollisuus
Velalliselle vahvistetaan maksuohjelmassa velvollisuus maksaa lisäsuorituksina velkojilleen maksuohjelman
aikana saamistaan tuloista ja varoista tässä pykälässä säädetty määrä. Jäljempänä 3 momentissa tarkoitettua
lisäsuoritusvelvollisuutta ei kuitenkaan vahvisteta velalliselle, jonka tulojen ei voida olettaa kasvavan
maksuohjelman aikana 3 momentissa tarkoitettua määrää enempää. (19.12.2014/1 123)
Jos velallinen saa maksukykyään parantavan perinnön, lahjan tai muun kertaluonteisen suorituksen, jonka
määrä yksin tai yhdessä muiden suoritusten kanssa ylittää 1 000 euroa, velallisen on maksettava velkojille 1
000 euron ylittävä osa tällaisten suoritusten yhteenlasketusta määrästä.
Jos velallisen tulot vähennettyinä lisääntyneillä työmatkakustannuksilla ja muilla tulojen hankkimisesta
velalliselle aiheutuneilla välittömillä lisämenoilla kasvavat maksuohjelmaan merkittyihin tuloihin verrattuna
kalenterivuoden aikana vähintään 2 000 euroa, velallisen on käytettävä velkojensa suoritukseksi puolet 2 000
euroa ylittävästä osasta. Näin laskettua määrää ei kuitenkaan tarvitse käyttää velkojen suoritukseksi siltä osin
kuin velallinen on tarvinnut sitä muihin välttämättömiin menoihinsa. (19.12.2014/1 123)
Velallisen tuloilla tarkoitetaan 3 momentissa nettotuloa, joka lasketaan vähentämällä velallisen tuloista
ennakonpidätyksen tai ennakonkannon mukainen vero ja siihen liittyvät työntekijän lakisääteiset maksut.
Tuloihin perustuvat veronpalautus ja verovelka otetaan huomioon tulojen lisäyksenä tai vähennyksenä siltä
vuodelta, jona ne on maksettu tai olisi pitänyt maksaa.
Kertaluonteiseen suoritukseen perustuva maksuvelvollisuus on täytettävä kolmen kuukauden kuluessa siitä,
kun velallinen sai varat haltuunsa. Muilta osin lisäsuoritusvelvollisuus on täytettävä seuraavan
kalenterivuoden aikana. Maksuohjelman päättymisvuodelta lisäsuoritukset on kuitenkin maksettava samaan
aikaan kuin viimeisen kokonaisen kalenterivuoden lisäsuoritukset tai ohjelman päättymistä seuraavien
kuuden kuukauden aikana riippuen siitä, kumman määräajan perusteella lisäsuoritukset tulevat myöhemmin
maksettaviksi. Maksuajankohdasta voidaan määrätä toisin, jos se on tarkoituksenmukaista lisäsuoritusten
pienen määrän tai muun erityisen syyn vuoksi. V elallinen ei ole velvollinen tekemään velalle lisäsuoritusta,
jos lisäsuorituksen määrä on vähäinen. Vähäisenä pidettävän lisäsuorituksen euromäärästä säädetään
valtioneuvoston asetuksella. (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 5 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Kertaluonteiseen suoritukseen perustuva maksuvelvollisuus on täytettävä kolmen kuukauden kuluessa siitä,
kun velallinen sai varat haltuunsa. Muilta osin lisäsuoritusvelvollisuus on täytettävä seuraavan
kalenterivuoden aikana. Maksuohjelman päättymisvuodelta lisäsuoritukset on kuitenkin maksettava samaan
aikaan kuin viimeisen kokonaisen kalenterivuoden lisäsuoritukset tai ohjelman päättymistä seuraavien
kuuden kuukauden aikana riippuen siitä, kumman määräajan perusteella lisäsuoritukset tulevat myöhemmin
maksettaviksi. Maksuajankohdasta voidaan määrätä toisin, jos se on tarkoituksenmukaista lisäsuoritusten
vähäisyyden tai muun erityisen syyn vuoksi. (19.12.2014/1 123)
Tuomioistuin voi hakemuksesta vahvistaa ja määrätä maksettavaksi velkojalle maksettavan lisäsuorituksen
määrän. Hakemuksesta ja vaatimuksen esittämisestä säädetään 61 a §:ssä.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 17/417 momentti on kumottu L:lla 25.5.2022/389 , joka tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Edellä 3 momentissa tarkoitettua rahamäärää tarkistetaan siten kuin kansaneläkeindeksistä annetussa laissa
säädetään. T arkistetut rahamäärät pyöristetään ylöspäin lähimpään euroon ja julkaistaan vuosittain
marraskuun aikana säädöskokoelmassa oikeusministeriön asetuksella. (8.12.2006/1088)
36 §
Maksuohjelmaan sisällytettävät tiedot
Maksuohjelmasta tulee käydä ilmi riittävästi eriteltyinä seuraavat seikat:
1) velallisen varallisuus, jota ei ole muutettava rahaksi;
2) varallisuuden rahaksimuutosta saadut tai saataviksi arvioidut tuotot sekä muut varallisuutta koskevat
määräykset;
3) velallisen tulot sekä arvio tulojen odotettavissa olevasta kehityksestä;
4) velallisen välttämättömistä elinkustannuksista ja velallisen elatusvelvollisuudesta aiheutuvat menot sekä
muut hänen taloudelliseen asemaansa vaikuttavat seikat;
5) velallisen maksuvara kuukautta tai muuta sopivaa ajanjaksoa kohti laskettuna;
6) toimenpiteet, joihin velallisen on ryhdyttävä maksukykynsä parantamiseksi;
7) vakuusvelat ja vakuutena oleva omaisuus;
8) vakuusvelkaosuus, velkajärjestelyn sisältö, maksuaikataulu ja maksuohjelman kesto vakuusvelkojen
osalta;
9) tavalliset velat ja niiden suorittamiseen käytettävä maksuvara ja varat;
10) velkajärjestelyn sisältö, maksuaikataulu ja maksuohjelman kesto tavallisten velkojen osalta;
11) määräykset 13 ja 18 §:ssä tarkoitetuista täytäntöönpanoa, virka-apua ja turvaamistoimia koskevista
toimenpiteistä;
12) lisäsuoritusvelvollisuuden perusteita ja täyttämistä koskevat määräykset; (30.12.2002/1273)
13) oikeudenkäyntikuluja sekä selvittäjän palkkiota ja kustannuksia koskevat ratkaisut.
37 §
Rahaksimuuton toimittaminen
Selvittäjän on huolehdittava maksuohjelmassa määrätystä varallisuuden rahaksimuutosta ja varojen
tilittämisestä, jollei tuomioistuin toisin määrää. Jos selvittäjää ei ole määrätty tai muutoin on
tarkoituksenmukaista, tuomioistuin voi määrätä ulosottomiehen, velallisen tai vakuusvelkojan huolehtimaan
rahaksimuutosta ja varojen tilittämisestä. V akuusvelkojan vaatimuksesta tuomioistuin voi erityisistä syistä
määrätä, että rahaksimuutto toimitetaan ulosottolain mukaisessa järjestyksessä vaatimuksen tehneen
vakuusvelkojan ollessa hakijana.
Velallisen varallisuuden rahaksimuutto, joka toimitetaan velkajärjestelyn yhteydessä, on toimitettava huolella
ja tarkoituksenmukaisella tavalla siten, että omaisuudesta saadaan mahdollisimman korkea hinta
mahdollisimman pienin kustannuksin. Rahaksimuuttokustannukset otetaan rahaksimuutosta kertyvistä
varoista. Ennen rahaksimuuton toimittamista on velallista kuultava. Rahaksimuutosta ja varojen tilittämisestä
on annettava velalliselle kirjallinen selvitys.
38 § (31.1.1995/113)
Maksuohjelman vahvistaminen
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 18/41Maksuohjelma voidaan vahvistaa, jos velkajärjestelyyn on 9–1 1 §:n mukaan edellytykset ja ohjelma vastaa
tämän lain säännöksiä. Maksuohjelman poikkeaminen tämän lain säännöksistä ei estä ohjelman
vahvistamista, ellei velkoja tai velallinen ole siihen vedonnut maksuohjelmaehdotuksesta antamassaan
lausumassa.
Vahvistettua maksuohjelmaa on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei ylempi tuomioistuin toisin
määrää. Maksuohjelman vahvistaessaan tuomioistuin voi määrätä, että velallisen varallisuuden
rahaksimuuttoa koskevia määräyksiä on noudatettava vasta, kun päätös on lainvoimainen tai toisin
määrätään.
38 a § (19.12.2014/1123)
Maksuohjelman vahvistaminen yksinkertaistetussa menettelyssä
Jollei 3 momentissa tarkoitettua estettä ole, maksuohjelmaehdotus voidaan 38 §:n 1 momenttia sekä 55–57
§:n säännöksiä noudattamatta vahvistaa maksuohjelmaksi, jos:
1) velkajärjestelyyn on 9, 9 a, 10, 10 a ja 1 1 §:n mukaan edellytykset; ja
2) kaikki sellaiset tunnetut velkojat, joiden saatavat ovat velkojien saatavien kokonaismäärästä yhteensä
vähintään 80 prosenttia, ja jokainen velkoja, jonka saatavan määrä on vähintään 5 prosenttia velkojien
saatavien kokonaismäärästä, on antanut hyväksyntänsä maksuohjelmaehdotukselle tai ei ole esittänyt sitä
koskevaa väitettä.
Tuomioistuimelle on ohjelmaehdotuksen yhteydessä toimitettava selvitys siitä, miten ja milloin niille
velkojille, jotka eivät ole hyväksyneet ehdotusta, on annettu tieto ehdotuksesta ja varattu tilaisuus lausua siitä
sekä ehdotusta vastustaneiden velkojien kirjalliset lausumat. T uomioistuimelle on toimitettava myös
velallisen lausuma kirjallisena.
Ehdotusta maksuohjelmaksi ei voida vahvistaa, ellei ehdotus ole sitä vastustaneen velkojan osalta 25, 26, 29,
31 ja 46 a §:n mukainen, tai jos se muutoin poikkeaa siitä, mitä velkojien yhdenvertaisesta kohtelusta tässä
laissa säädetään. Lisäksi tuomioistuimen on aina tutkittava yksityisvelkojan 31 a §:n mukainen vaatimus.
39 § (25.5.2022/389)
Velkajärjestelyhakemuksen kaava
Tuomioistuinvirasto vahvistaa kaavan velkajärjestelyä koskevaa hakemusta varten.
L:lla 389/2022  muutettu 39 § tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
39 §
Kaavat ja laatimisohjeet
Oikeusministeriö vahvistaa kaavan velkajärjestelyä koskevaa hakemusta ja maksuohjelmaehdotusta varten
sekä antaa niiden laatimista koskevat ohjeet.
6 luku
Vahvistettua maksuohjelmaa koskevat säännökset
40 §
Maksuohjelman oikeusvaikutukset
Kun maksuohjelma on vahvistettu, velkajärjestelyn piiriin kuuluvien velkojen ja muiden maksuohjelmassa
säänneltyjen oikeussuhteiden ehdot määräytyvät ohjelman mukaisesti. Ohjelman keston päättymisestä
huolimatta velallisen maksuohjelmassa määrätty maksuvelvollisuus säilyy siltä osin kuin sitä ei ole täytetty .
Maksuohjelmassa määrätyille suorituksille ei viivästyksen vuoksi kerry korkoa. Ulosottokaaren 4 luvun 2
§:ssä tarkoitettuun palkkaan tai muuhun toistuvaistuloon kohdistuva, velkajärjestelyn piiriin kuuluvaan
velkaan perustuva ulosmittaus raukeaa, kun maksuohjelma on vahvistettu. Kun maksuohjelman
vahvistaminen on saanut lainvoiman, myös velallisen muuhun omaisuuteen kohdistuva, velkajärjestelyn
piiriin kuuluvaan velkaan perustuva ulosmittaus raukeaa. Sakon muuntorangaistuksen täytäntöönpanoon ei
saa ryhtyä maksuohjelman keston aikana. (25.5.2022/389)
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 19/41L:lla 389/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Kun maksuohjelma on vahvistettu, velkajärjestelyn piiriin kuuluvien velkojen ja muiden maksuohjelmassa
säänneltyjen oikeussuhteiden ehdot määräytyvät ohjelman mukaisesti. Ohjelman keston päättymisestä
huolimatta velallisen maksuohjelmassa määrätty maksuvelvollisuus säilyy siltä osin kuin sitä ei ole täytetty .
Maksuohjelmassa määrätyille suorituksille ei viivästyksen vuoksi kerry korkoa. V elallisen omaisuuteen
kohdistuva, velkajärjestelyn piiriin kuuluvaan velkaan perustuva ulosmittaus raukeaa, kun maksuohjelma on
lainvoimaisesti vahvistettu. Sama koskee muuta sellaiseen velkaan perustuvaa täytäntöönpanoa. Sakon
muuntorangaistuksen täytäntöönpanoon ei saa ryhtyä maksuohjelman keston aikana. (30.12.2002/1273)
Maksuohjelman vahvistaminen ei estä velkajärjestelyn piiriin kuuluvan velan perustetta tai määrää taikka
velkaan liittyvän vakuusoikeuden pätevyyttä tai sisältöä koskevan väitteen tutkimista, jos velka tai oikeus on
velkajärjestelyn yhteydessä riitautettu ja asia on 57 §:n 2 momentin nojalla osoitettu ratkaistavaksi erillisessä
oikeudenkäynnissä.
Sitoumus tai sopimus, jonka mukaan velallisen on tehtävä velkajärjestelyn piiriin kuuluvaan velkaan
perustuva tai siihen liittyvä suoritus, on mitätön, jollei suoritusvelvollisuus perustu vahvistettuun
maksuohjelmaan tai tämän lain säännöksiin. Maksuohjelman päätyttyä velallinen voi kuitenkin
vapaaehtoisesti suorittaa velkajärjestelyn piiriin kuuluvia velkoja. (24.1.1997/63)
40 a § (24.1.1997/63)
Tuntemattomien velkojien asema
Jos vasta maksuohjelman päätyttyä ilmenee velkajärjestelyn piiriin kuuluva velka, jonka perusteella
maksuohjelmaa olisi voitu muuttaa, velallisen on suoritettava velasta määrä, jonka velkoja olisi saanut, jos
velka olisi sisältynyt maksuohjelmaan.
41 § (24.1.1997/63)
Maksuohjelman noudattaminen
Velallisen on suoritettava maksuohjelman mukaiset maksut kullekin velkojalle ohjelmassa määrättyä
maksuaikataulua noudattaen. T uomioistuin voi, milloin harkitaan tarkoituksenmukaiseksi, määrätä, että
velallisen on suoritettava maksut osaksi tai kokonaan ulosottomiehelle velkojille tilitettäväksi. Ulosottomies
voi antaa ulosottolaissa tarkoitetun maksukiellon maksuohjelman mukaisten suoritusten pidättämiseksi
velallisen palkasta, eläkkeestä, elinkeinotulosta tai muusta toistuvaissuorituksesta noudattaen soveltuvin osin
mitä maksukiellosta säädetään ulosottolaissa. Määräys raukeaa, jos ulosottomies katsoo, että edellytyksiä
maksuohjelman toteuttamiselle ei ole. Ulosottomiehen on ilmoitettava raukeamisesta velalliselle.
Velallisella, jonka maksukyky on heikentynyt, on 1 momentin estämättä oikeus lykätä kullekin velkojalle
tulevan maksun suorittamista maksuohjelman keston aikana yhteismäärältään enintään kolmen kuukauden
maksuvelvollisuutta vastaavan, tai jos maksuohjelman kesto tavallisten velkojen osalta on kolmea vuotta
pidempi, enintään viiden kuukauden maksuvelvollisuutta vastaavan määrän osalta ilmoittamalla velkojalle
lykkäyksestä. V elallisen lykkäämä maksu erääntyy maksuohjelman päättyessä. (19.12.2014/1 123)
UlosottoL 37/1895  on kumottu Ulosottokaarella 705/2007 , ks. Ulosottokaari 705/2007 13 luku 3 § . Ks. A
yksityishenkilön velkajärjestelystä 58/1993 6 § .
42 § (24.1.1997/63)
Maksuohjelman laiminlyönnin seuraamukset ja maksuohjelman raukeaminen
Jos velallinen laiminlyö maksuohjelman mukaisen suorituksen velkojalle, jolla on esinevakuusoikeus
velallisen omaisuuteen, velkoja saa käyttää 13 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja oikeuksiaan, kun
suorituksen laiminlyönnistä on kulunut enemmän kuin kolme kuukautta ja suoritus on edelleen maksamatta.
Rahaksimuutossa sovelletaan lisäksi, mitä 34 §:ssä säädetään.
Jos velallinen laiminlyö maksuohjelman mukaisen suorituksen muulle kuin 1 momentissa tarkoitetulle
velkojalle, velkoja voi maksuohjelman nojalla vaatia täytäntöönpanoa niin kuin ulosottolaissa säädetään, kun
suorituksen laiminlyönnistä on kulunut enemmän kuin kolme kuukautta ja suoritus on edelleen maksamatta.
Velkoja voi tällöin vaatia koko ohjelmalla tulevan kertymän perimistä. Täytäntöönpano jatkuu, kunnes
velkoja pyytää ulosmittauksen peruuttamista tai velallinen on suorittanut maksuohjelman mukaan
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 20/41erääntyneet suoritukset velkojalle ja saattaa uskottavaksi, että hän vastaisuudessa noudattaa maksuohjelmaa.
Jos velalliselta ulosmitatun omaisuuden myynnistä on kuulutettu, omaisuus voidaan myydä, jollei velkoja
pyydä ulosmittauksen peruuttamista. (30.12.2002/1273)
Ulosottomiehen on säilytettävä 1 tai 2 momentin nojalla ulosmitatun omaisuuden myynnistä saadut varat, jos
on syytä olettaa, että varat voidaan käyttää velallisen muun kuin täytäntöönpanoa hakeneen velkojan velan
suoritukseksi.
Tuomioistuimen on määrättävä maksuohjelma raukeamaan velallisen hakemuksesta. Maksuohjelma voidaan
määrätä raukeamaan velkojan hakemuksesta, jos: (29.2.2008/1 17)
1) velallinen on olennaisesti laiminlyönyt maksuohjelman noudattamisen ilman hyväksyttävää syytä;
2) maksuohjelman vahvistamisen jälkeen ilmenee seikkoja, jotka olisivat estäneet velkajärjestelyn, jos ne
olisivat olleet tiedossa velkajärjestelystä päätettäessä; tai
3) velallinen on vaarantanut maksuohjelman toteutumisen velkaantumalla ilman välttämättömään
toimeentuloonsa liittyvää tai siihen rinnastettavaa perustetta taikka laiminlyömällä muulla tavoin
myötävaikutusvelvollisuutensa.
Maksuohjelman raukeamisen sijasta tuomioistuin voi vahvistaa velallisen vaatimuksen esittäneelle velkojalle
maksettavan lisäsuorituksen ja määrätä sen maksettavaksi viivästyskorkoineen, jos ohjelman raukeamista
olisi pidettävä kohtuuttomana seuraamuksena ottaen huomioon velkojalle maksuohjelman nojalla maksettava
kertymä, lisäsuorituksen määrä, maksuohjelman laiminlyönnin syy ja muut olosuhteet. (30.12.2002/1273)
Jos maksuohjelmaon määrätty raukeamaan, velkojilla on oikeus vaatia maksua saatavastaan velalliselta
niiden ehtojen mukaan, joita olisi ollut noudatettava ilman velkajärjestelyä. V elallisen ei kuitenkaan ole
suoritettava velalle viivästyskorkoa maksuohjelman keston ajalta, jollei tuomioistuin maksuohjelman
raukeamisen syyn vuoksi toisin määrää.
Päätöstä, jolla maksuohjelma on määrätty raukeamaan, on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei
tuomioistuin erityisistä syistä määrää, että päätöstä on noudatettava vasta, kun se on lainvoimainen tai
asiassa toisin määrätään.
UlosottoL 37/1895  on kumottu Ulosottokaarella 705/2007 , ks. Ulosottokaari 705/2007 13 luku 3 § . Ks. 85 §.
43 §
Konkurssin vaikutus maksuohjelmaan
Jos velallinen asetetaan konkurssiin ennen maksuohjelman päättymistä, maksuohjelma raukeaa. V elkojan
oikeus konkurssissa määräytyy tällöin samoin kuin jos maksuohjelmaa ei olisi vahvistettu.
Tuomioistuin voi 1 momentin estämättä velallisen vaatimuksesta määrätä, että maksuohjelma ei konkurssin
vuoksi raukea, jos tähän on erityinen syy sen vuoksi, että pääosa veloista on jo maksuohjelman mukaisesti
maksettu.
43 a § (8.12.2006/1088)
Velallisen kuolema
Jos velallinen kuolee, velat on vainajan jälkeen otettava huomioon maksuohjelmassa säänneltyjen ehtojen
mukaisesti. V elkojat ovat oikeutettuja niihin lisäsuorituksiin, jotka velallisen olisi maksuohjelman mukaan
ollut maksettava. Jos velallisen maksuohjelman mukaan säilyttämä, vakuutena oleva omaisuus muutetaan
rahaksi ennen kuin maksuohjelmaan perustuva maksuvelvollisuus on täytetty , omaisuuden myyntihinnasta
maksetaan rahaksimuuttokustannusten jälkeen velat, joista omaisuus on vakuutena.
44 § (30.12.2002/1273)
Maksuohjelman muuttaminen
Maksuohjelmaa voidaan velallisen tai velkojan hakemuksesta muuttaa, jos:
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 21/411) velallisen maksukyky on heikentynyt niin olennaisesti, että häneltä ei voida kohtuudella edellyttää
maksuohjelmassa määrätyn maksuvelvollisuuden täyttämistä ottaen erityisesti huomioon
maksuvelvollisuuden täyttämiseen tarvittava aika velallisen muuttuneissa olosuhteissa, tai jos muissa
velkajärjestelyn kannalta merkityksellisissä olosuhteissa on ohjelman vahvistamisen jälkeen tapahtunut
olennainen muutos;
2) ohjelman vahvistamisen jälkeen on ilmennyt sellaisia seikkoja, joilla olisi ollut olennainen merkitys
velkajärjestelyn kannalta, jos ne olisivat olleet tiedossa velkajärjestelystä päätettäessä;
3) ohjelman vahvistamisen jälkeen ilmenee velkajärjestelyn piiriin kuuluva velka, joka ei ollut tiedossa
maksuohjelmaa vahvistettaessa tai joka on 28 a §:n nojalla jätetty maksuohjelmassa huomioon ottamatta; tai
4) maksuohjelman muuttamiseen on aihetta takaisinsaannin vuoksi taikka sen vuoksi, että 28 §:ssä
tarkoitetussa tapauksessa velan määrä tai velkojan oikeus muuten vahvistetaan toisenlaiseksi kuin millaisena
se on maksuohjelmassa otettu huomioon.
Muutos, joka maksuohjelmaan tehdään velkojien hyväksi, koskee kaikkia velkojia. V elka, jolle kertyisi
vähäinen osuus, voidaan kuitenkin jättää ilman suoritusta. Vähäisenä pidettävän osuuden euromäärästä
säädetään valtioneuvoston asetuksella. Muutos velkojien vahingoksi koskee niitä velkojia, joille ohjelman
mukaan vielä tulisi suoritus. Jos ohjelmaa muutetaan 1 momentin 3 kohdan nojalla, muutoksen on oltava
sisällöltään sellainen, että velallisen on maksuohjelman kestoa koskevien säännösten estämättä suoritettava
velkojalle yhtä suuri osuus velasta kuin muille samassa asemassa oleville velkojille, jollei se ole kohtuutonta
ottaen huomioon velan määrä ja peruste sekä suorituksen taloudellinen merkitys velallisen olosuhteissa.
Maksuohjelman kestoa voidaan pidentää selvittäjän saatavan maksamista varten. (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Muutos, joka maksuohjelmaan tehdään velkojien hyväksi, koskee kaikkia velkojia. V elkoja, jolle kertyisi
vähäinen asetuksella säädettävää euromäärää pienempi osuus, voidaan kuitenkin jättää ilman suoritusta.
Muutos velkojien vahingoksi koskee niitä velkojia, joille ohjelman mukaan vielä tulisi suoritus. Jos ohjelmaa
muutetaan 1 momentin 3 kohdan nojalla, muutoksen on oltava sisällöltään sellainen, että velallisen on
maksuohjelman kestoa koskevien säännösten estämättä suoritettava velkojalle yhtä suuri osuus velasta kuin
muille samassa asemassa oleville velkojille, jollei se ole kohtuutonta ottaen huomioon velan määrä ja peruste
sekä suorituksen taloudellinen merkitys velallisen olosuhteissa. Maksuohjelman kestoa voidaan pidentää
selvittäjän saatavan maksamista varten.
Muutettua maksuohjelmaa on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei ylempi tuomioistuin toisin
määrää. Päättäessään maksuohjelman muuttamisesta tuomioistuin voi määrätä, että velallisen varallisuuden
rahaksimuuttoa koskevia määräyksiä on noudatettava vasta, kun päätös on lainvoimainen tai toisin
määrätään.
7 luku
Elinkeinotoimintaa harjoittavaa velallista koskevat erityissäännökset
45 § (19.12.2014/1123)
Yksityistalouden velkojen järjestelyä koskevat lisäedellytykset
Yksityisenä elinkeinon- tai ammatinharjoittajana toimivan velallisen yksityistalouden velat voidaan
järjestellä tämän lain mukaan vain, jos hänellä on maksuvaraa tavallisten velkojen maksamiseen eikä 46 §:n
2 momentista aiheudu estettä toiminnan jatkamiselle ja:
1) velallisella ei ole kyseisestä elinkeinotoiminnasta aiheutuneita velkoja tai niitä on vähän;
2) kyseiseen elinkeinotoimintaan liittyviä velkoja on enemmän kuin vähän mutta niitä ei ole erääntyneinä
maksamatta ja velallinen kykenee maksamaan elinkeinotoimintaan liittyvät velat toiminnasta saatavilla
tuloilla sitä mukaa kuin ne erääntyvät; tai
3) velallisen elinkeinotoimintaan liittyvät velat järjestellään tämän lain mukaisesti.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 22/41Jos velallinen harjoittaa elinkeinotoimintaa avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön henkilökohtaisesti
vastuunalaisena yhtiömiehenä, hänen yksityistalouden velkansa voidaan järjestellä tämän lain mukaan vain,
jos:
1) yhtiö on maksukykyinen eikä sitä uhkaa maksukyvyttömyys; tai
2) yhtiön osalta on vireillä yrityksen saneerauksesta annetussa laissa tarkoitettu menettely .
Velallisen aiemmin harjoittamaan elinkeinotoimintaan liittyviä velkoja pidetään yksityistalouden velkoina,
jos kyseinen elinkeinotoiminta on lopetettu ja velallisen velkavastuut on selvitetty .
45 a § (19.12.2014/1123)
Elinkeinotoiminnan velkojen järjestelyä koskevat lisäedellytykset
Yksityisenä elinkeinon- tai ammatinharjoittajana toimivan velallisen elinkeinotoimintaan liittyvät velat
voidaan järjestellä tämän lain mukaan vain, jos:
1) velallisen yksityistalouden velat järjestellään tämän lain mukaisesti;
2) velallisen elinkeinotoiminnan palveluksessa on viimeksi päättyneen tilikauden aikana ollut keskimäärin
enintään kaksi henkilöä velallisen lisäksi;
3) elinkeinotoiminnan tervehdyttäminen ei edellytä yritystoimintaa koskevia järjestelyjä;
4) velallinen kykenee maksamaan menettelyn alkamisen jälkeen syntyvät elinkeinotoimintaan liittyvät
velkansa toiminnasta saatavilla tuloilla sitä mukaa kuin ne erääntyvät; ja
5) toiminnan jatkaminen ei aiheuta 46 §:n 1 momentissa tarkoitettua luoton ottoa laajempaa velkaantumista.
(25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Yksityisenä elinkeinon- tai ammatinharjoittajana toimivan velallisen elinkeinotoimintaan liittyvät velat
voidaan järjestellä tämän lain mukaan vain, jos:
1) velallisen yksityistalouden velat järjestellään tämän lain mukaisesti;
2) velallisen elinkeinotoiminta on melko pienimuotoista eikä sen tervehdyttäminen edellytä yritystoimintaa
koskevia järjestelyjä;
3) velallinen kykenee maksamaan menettelyn alkamisen jälkeen syntyvät elinkeinotoimintaan liittyvät
velkansa toiminnasta saatavilla tuloilla sitä mukaa kuin ne erääntyvät; ja
4) toiminnan jatkaminen ei aiheuta 46 §:n 1 momentissa tarkoitettua luoton ottoa laajempaa velkaantumista.
Elinkeinotoimintaa avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön henkilökohtaisesti vastuunalaisena yhtiömiehenä
harjoittavan velallisen elinkeinotoimintaan liittyvät velat voidaan järjestellä tämän lain mukaan vain, jos:
1) yhtiön osalta on vireillä yrityksen saneerauksesta annetussa laissa tarkoitettu menettely; ja
2) kysymys on yhtiömiehen velasta, eivätkä 1 kohdassa tarkoitetussa menettelyssä tehdyt toimenpiteet ulota
vaikutuksiaan yhtiömieheen.
Tämän lain mukaan ei voida järjestellä yhtiön velkaa.
45 b § (25.5.2022/389)
Elinkeinotoiminnan velkojen järjestelyä koskevat erityiset esteet
Elinkeinotoimintaan liittyviä velkoja ei voida järjestellä tämän lain mukaisesti, jos on:
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 23/411) perusteltua syytä olettaa, että hakemuksen pääasiallisena tarkoituksena on velkojien perintätoimien
estäminen tai muu velkojan oikeuden loukkaaminen; tai
2) ilmeistä, että velkojalle tuleva kertymä olisi arvoltaan pienempi kuin mitä velkoja saisi velallisen
konkurssissa ilman velallisen omistusasunnon huomioon ottamista ja 20 a §:n soveltamista.
L:lla 389/2022  muutettu 45 b § tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
45 b § (19.12.2014/1123)
Elinkeinotoiminnan velkojen järjestelyä koskeva erityinen este
Elinkeinotoimintaan liittyviä velkoja ei voida järjestellä tämän lain mukaisesti, jos on perusteltua syytä
olettaa, että hakemuksen pääasiallisena tarkoituksena on velkojien perintätoimien estäminen tai muu
velkojan oikeuden loukkaaminen.
46 §
Luoton ottaminen elinkeinotoiminnassa ja varallisuuden säilyttäminen (19.12.2014/1123)
Edellä 45 §:ssä ja 45 a §:ssä tarkoitetussa tapauksessa velallinen voi 7 §:n 1 momentissa säädetyn kiellon
estämättä ottaa kyseisen elinkeinotoiminnan kannalta tarpeellista luottoa, jos se ei ole määrältään tai
ehdoiltaan epätavallista. V elallinen voi kuitenkin ottaa määrältään tavallista suuremman luoton, jos luoton
ottaminen on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon toiminnasta maksuohjelman aikana velalliselle
odotettavissa oleva kertyvä tulo. (19.12.2014/1 123)
Yksityinen elinkeinon- tai ammatinharjoittaja ei ole velkajärjestelyssä velvollinen muuttamaan rahaksi
elinkeinotoimintaan liittyvää varallisuuttaan sikäli kuin varallisuus on tarpeellista toiminnan jatkamiseksi ja
toiminnan jatkaminen on tarkoituksenmukaista ottaen huomioon siitä velalliselle kertyvä tulo.
Avoimen tai kommandiittiyhtiön henkilökohtaisesti vastuunalainen yhtiömies ei ole velkajärjestelyssä
velvollinen muuttamaan rahaksi osuuttaan yhtiössä, paitsi jos joku velkojista sitä vaatii ja on todennäköistä,
että tämä johtaisi velkojan kannalta parempaan tulokseen kuin yhtiöosuuden säilyminen velallisella.
46 a § (19.12.2014/1123)
Maksuohjelman vahvistamisen este
Edellä 45 a §:ssä tarkoitetussa tapauksessa maksuohjelmaa ei voida vahvistaa, jos velkoja saattaa
todennäköiseksi, että hänelle maksuohjelman mukaan tuleva kertymä on arvoltaan pienempi kuin mitä hän
saisi velallisen konkurssissa ilman velallisen omistusasunnon huomioon ottamista ja 20 a §:n soveltamista.
47 §
Maksuohjelman raukeamista koskeva erityissäännös
Jos velallinen on yksityinen elinkeinon- tai ammatinharjoittaja ja maksuohjelman aikana tehdään päätös
velallista koskevan, yrityksen saneerauksesta annetussa laissa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta, tämän
lain nojalla vahvistettu maksuohjelma raukeaa. T uomioistuin voi kuitenkin määrätä, että maksuohjelma ei
yrityksen saneerausmenettelystä huolimatta raukea, jos tähän on erityinen syy sen vuoksi, että pääosa
maksuohjelmaan sisältyvistä veloista on ohjelman mukaisesti suoritettu.
48 §
Osakkeenomistajaa koskeva erityissäännös
Jos velallinen harjoittaa elinkeinotoimintaa osakeyhtiön johtoon kuuluvana osakkeenomistajana,
velkajärjestelyn piiriin kuuluvana velkana ei pidetä velallisen takaussitoumukseen perustuvaa velkaa, mikäli
takaus on annettu mainitun yhtiön velasta. Tällaiseen velalliseen ei sovelleta, mitä 3 §:n 2 momentissa
säädetään, mikäli vakuus on annettu edellä tarkoitetun yhtiön velasta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut velat kuuluvat kuitenkin velkajärjestelyn piiriin, jos yhtiön osalta on aloitettu
yrityksen saneerauksesta annetussa laissa tarkoitettu menettely tai yhtiölle on vahvistettu saneerausohjelma.
(24.1.1997/63)
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 24/41Mitä edellä 46 §:n 3 momentissa säädetään, koskee vastaavasti velallista, joka harjoittaa elinkeinotoimintaa
osakeyhtiön johtoon kuuluvana osakkeenomistajana. (24.1.1997/63)
8 luku
Menettely tuomioistuimessa
49 §
Käsittelyjärjestys ja toimivaltaisuus (30.12.2002/1273)
Tässä laissa tarkoitetun asian käsittelyssä noudatetaan hakemusasioiden käsittelyä koskevia
oikeudenkäymiskaaren 8 luvun  säännöksiä, jollei tästä laista muuta johdu. V elkajärjestelyä koskeva asia on
käsiteltävä asian edellyttämällä joutuisuudella. (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Tässä laissa tarkoitetun asian käsittelyssä noudatetaan hakemusasioiden käsittelyä koskevia
oikeudenkäymiskaaren 8 luvun  säännöksiä, jollei tästä laista muuta johdu. (30.8.2002/772)
Asia voidaan aina käsitellä istunnossa, kun siinä on yksin puheenjohtaja. (31.1.1995/1 13)
Velkajärjestelystä päättää se tuomioistuin, joka on velallisen yleinen oikeuspaikka tai, jos velalliset hakevat
velkajärjestelyä yhdessä, se tuomioistuin, joka on heistä jonkun yleinen oikeuspaikka. Edellä 45 §:n 2
momentin 2 kohdassa, 45 a §:n 2 momentissa ja 48 §:n 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa
velkajärjestelystä voi päättää se tuomioistuin, jossa saneerausmenettely on vireillä. (19.12.2014/1 123)
Maksuohjelman raukeamisesta ja muuttamisesta sekä muusta velkajärjestelyä koskevasta asiasta päättää 3
momentissa tarkoitettu tuomioistuin tai se tuomioistuin, joka on ratkaissut maksuohjelman vahvistamista
koskevan asian. (30.12.2002/1273)
49 a § (19.12.2014/1123)
Toimivaltainen tuomioistuin konkurssiin asettamista koskevassa asiassa
Jos velallista koskeva konkurssihakemus on vireillä, kun velkajärjestelyä koskeva hakemus tulee vireille tai
jos konkurssihakemus tulee vireille ennen kuin päätös velkajärjestelyn aloittamisesta on tehty ,
konkurssihakemus käsitellään siinä käräjäoikeudessa, jossa velkajärjestelyhakemus on vireillä tai joka on
käsitellyt velkajärjestelyn aloittamista koskevan asian. Sen käräjäoikeuden, jonne konkurssihakemus on
tehty , on siirrettävä konkurssihakemus velkajärjestelyhakemusta käsittelevän tai sitä käsitelleen
käräjäoikeuden ratkaistavaksi.
Velkajärjestelyn aloittamisen ja maksuohjelman vahvistamisen välisenä aikana tehtävä hakemus velallisen
asettamisesta konkurssiin käsitellään siinä käräjäoikeudessa, joka on päättänyt velkajärjestelyn
aloittamisesta.
Jos velallinen asetetaan konkurssiin, 1 tai 2 momentissa tarkoitettu käräjäoikeus voi siirtää asian siihen
käräjäoikeuteen, joka muutoin on toimivaltainen käsittelemään velallisen konkurssia, jos se on
tarkoituksenmukaista. Käräjäoikeuden on samalla määrättävä pesänhoitaja.
50 §
Velkajärjestelyn hakeminen
Velkajärjestelyä koskeva hakemus on laadittava vahvistetun kaavan mukaisesti uhalla, että hakemus muutoin
voidaan jättää tutkimatta. Hakemus toimitetaan tuomioistuimen kansliaan.
Jos velalliset hakevat velkajärjestelyä yhdessä, kunkin velallisen hakemuksesta tulee käydä ilmi, miksi
velkajärjestelyä haetaan yhdessä.
3 momentti on kumottu L:lla 19.12.2014/1 123.
51 §
Hakemuksen liitteet
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 25/41Hakemukseen on liitettävä tarpeellinen selvitys velallisen maksukykyyn vaikuttavista seikoista ja muista
velkajärjestelyn kannalta merkityksellisistä seikoista. Hakemukseen voidaan liittää velallisen ehdotus
maksuohjelmaksi sekä ehdotus selvittäjäksi.
Hakemukseen liitettävistä asiakirjoista ja vaadittavasta selvityksestä säädetään tarkemmin asetuksella.
52 §
Velkojien kuuleminen hakemuksesta
Tuomioistuin voi ennen kuin se päättää velkajärjestelyn aloittamisesta varata yhdelle tai useammalle
velkojalle tilaisuuden määräajassa lausua kirjallisesti hakemuksesta. V elkoja voidaan myös kutsua istuntoon
kuultavaksi.
Mitä 1 momentissa säädetään velkojasta, koskee myös velallisen velasta takauksen antanutta, vakuuden
asettanutta sekä kanssavelallista.
Tuomioistuin voi hylätä hakemuksen velkojia kuulematta, jos on ilmeistä, että hakemuksen tarkoituksena on
velallisen konkurssiin asettamisen viivästyttäminen. (19.12.2014/1 123)
52 a § (19.12.2014/1123)
Velkojien kuuleminen hakemuksesta ja maksuohjelmaehdotuksesta
Jos hakemukseen on liitetty ehdotus maksuohjelmaksi eikä 2 momentista muuta johdu, tuomioistuimen on:
1) annettava hakemus ja maksuohjelmaehdotus tiedoksi velkojille;
2) asetettava määräpäivä, johon mennessä velkojien on toimitettava tuomioistuimelle kirjallinen lausuma
velallisen hakemuksesta ja maksuohjelmaehdotuksesta sekä mahdolliset väitteet ehdotukseen sisältyvistä
veloista uhalla, että lausumat ja väitteet muuten voidaan jättää huomioon ottamatta; ja
3) annettava yksityisvelkojalle selvitys 31 a §:ssä tarkoitetusta mahdollisuudesta vaatia maksuohjelman
keston jatkamista.
Jos 38 a §:n 1 momentissa tarkoitetut hyväksynnät maksuohjelmaehdotukselle on annettu kirjallisesti ja
velallinen on varannut kaikille velkojille tilaisuuden tulla kuulluksi 62 a §:n 2 momentissa tarkoitetulla
tavalla, päätös velkajärjestelyn aloittamisesta ja maksuohjelman vahvistamisesta voidaan tehdä velkojia
enempää kuulematta. (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos 38 a §:n 1 momentissa tarkoitetut hyväksynnät maksuohjelmaehdotukselle on annettu kirjallisesti ja
velallinen on kuullut kaikkia velkojia, päätös velkajärjestelyn aloittamisesta ja maksuohjelman
vahvistamisesta voidaan tehdä velkojia enempää kuulematta.
Mitä tässä pykälässä säädetään velkojasta, koskee myös velallisen velan takaajaa, vakuuden asettajaa ja
kanssavelallista.
52 b § (25.5.2022/389)
Pesänhoitajan kuuleminen hakemuksesta
Jos velallinen on konkurssissa eikä pesäluetteloa ole vahvistettu, tuomioistuin voi ennen kuin se päättää
velkajärjestelyn aloittamisesta varata pesänhoitajalle tilaisuuden määräajassa lausua kirjallisesti
hakemuksesta. Pesänhoitaja voidaan myös kutsua istuntoon kuultavaksi.
L:lla 389/2022  lisätty 52 b § tulee voimaan 1.7.2022.
53 §
Selvityksen hankkiminen
Tuomioistuimen on, milloin aihetta on, velkojan esittämästä vaatimuksesta hankittava tarpeellinen selvitys
siitä, onko olemassa sellaisia seikkoja, jotka voivat aiheuttaa hakemuksen hylkäämisen 10 §:ssä mainituilla
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 26/41perusteilla. T uomioistuin voi hankkia selvitystä myös omasta aloitteestaan. (24.1.1997/63)
Jos selvityksen saamiseksi on tarpeen, tuomioistuin voi omasta aloitteestaan tai velkojan hakemuksesta
pyytää ulosottomiestä tekemään velallisesta ulosottolain 3 luvun  57–63 §:ssä tarkoitetun ulosottoselvityksen
tai antamaan muita hakemuksen ratkaisemiseksi tarpeellisia tietoja. T uomioistuin voi samalla määrätä, että
ulosottomiehellä on salassapitosäännösten estämättä sama oikeus kuin velallisella saada tietoja velallisen
pankkitileistä, maksuliikkeestä, sopimuksista ja sitoumuksista sekä velallisen varallisuudesta, verotuksesta ja
muista velallisen taloudellista asemaa koskevista seikoista. Ulosottomies voidaan kutsua myös asiassa
kuultavaksi. (27.6.2003/691)
UlosottoL 37/1895  on kumottu Ulosottokaarella 705/2007 , ks. Ulosottokaari 705/2007 3 luku  57–63 §.
54 §
Päätös velkajärjestelyn aloittamisesta
Päätös velkajärjestelyn aloittamisesta on tehtävä, jos esitetyn selvityksen perusteella velkajärjestelyyn on
edellytykset eikä estettä ole. Päätökseen, jolla velkajärjestely on aloitettu, ei saa hakea muutosta.
(31.1.1995/1 13)
Jollei 5 momentista muuta johdu, tuomioistuimen tulee päättäessään velkajärjestelyn aloittamisesta:
(19.12.2014/1 123)
1) asettaa määräpäivä, johon mennessä ehdotus maksuohjelmaksi on toimitettava tuomioistuimelle, jollei
ehdotusta ole toimitettu hakemuksen yhteydessä;
2) asettaa määräpäivä, johon mennessä velkojien on kirjallisesti ilmoitettava selvittäjälle tai muulle
maksuohjelmaehdotuksen laatijalle, sen mukaan kuin tuomioistuin määrää, velkajärjestelyn piiriin kuuluvan
velan määrä, jos se poikkeaa velallisen ilmoittamasta, tai velallisen ilmoituksen ylittävä vaatimus voidaan
muuten jättää maksuohjelmassa huomioon ottamatta; (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 2 kohta tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
2) asettaa määräpäivä, johon mennessä velkojien on kirjallisesti ilmoitettava selvittäjälle tai muulle
maksuohjelmaehdotuksen laatijalle taikka tuomioistuimelle, sen mukaan kuin tuomioistuin määrää,
velkajärjestelyn piiriin kuuluvan velan määrä, mikäli se poikkeaa velallisen ilmoittamasta, uhalla, että
velallisen ilmoituksen ylittävä vaatimus voidaan muuten jättää maksuohjelmassa huomioon ottamatta;
3) asettaa, jollei selvittäjää määrätä, määräpäivä, johon mennessä velkojien on toimitettava tuomioistuimelle
kirjallinen lausuma velallisen hakemuksesta ja maksuohjelmaehdotuksesta sekä mahdolliset väitteet
ehdotukseen sisältyvistä veloista uhalla, että lausumat ja väitteet muuten voidaan jättää huomioon ottamatta;
ja
4) määrätä selvittäjä, jos siihen on 64 §:n mukaan aihetta.
(31.1.1995/1 13)
Tuomioistuimen tulee lisäksi:
1) ilmoittaa velalliselle 6 §:ssä säädetystä tietojenantovelvollisuudesta, 7 §:ssä säädetystä
myötävaikutusvelvollisuudesta ja 12 §:ssä säädetystä maksu- ja vakuudenasettamiskiellosta sekä niiden
laiminlyönnin ja rikkomisen seuraamuksista;
2) ilmoittaa velkajärjestelyn alkamisesta velallisen kotipaikan ja velallisen kiinteistön sijaintipaikkakunnan
ulosottoviranomaiselle; ja
3) merkitä päätökseen sen antamisen tai julistamisen kellonaika.
Tuomioistuimen on, jollei 66 §:stä muuta johdu eikä asiassa ole sovellettu 52 a §:ää, viipymättä lähetettävä
velkojille sekä takaajille, vakuuden asettajille ja kanssavelallisille jäljennös päätöksestä, hakemuksesta ja
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 27/41velallisen ehdotuksesta maksuohjelmaksi sekä selvitys 31 a §:ssä tarkoitetusta mahdollisuudesta vaatia
maksuohjelman keston jatkamista. (19.12.2014/1 123)
Jos hakemukseen on liitetty ehdotus maksuohjelmaksi ja päätös velkajärjestelyn aloittamisesta on tehty
enintään kuusi kuukautta maksuohjelmaehdotuksessa käytetyn saldopäivän jälkeen, tuomioistuin asettaa 2
momentin 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun määräpäivän vain, jos se on tarpeellista maksuohjelmaehdotuksen
tarkistamiseksi. (19.12.2014/1 123)
Jos velkoja ei ole toimittanut 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta velkajärjestelyn piiriin kuuluvan
velan määrästä suomen, ruotsin tai englannin kielellä, velkojaa on pyydettävä toimittamaan ilmoituksestaan
tarpeellisin osin käännös jollekin näistä kielistä. (16.6.2017/366)
55 §
Istunnon toimittaminen ennen maksuohjelman vahvistamista
Jos velkojien kirjallisten lausumien tai selvittäjän maksuohjelmaehdotukseen sisällytetyn tiivistelmän taikka
selvittäjän 66 §:n 4 momentissa tarkoitetun ilmoituksen vuoksi on tarpeen, tuomioistuin voi määrätä asian
käsiteltäväksi istunnossa. T uomioistuimen on ilmoitettava istunnon aika ja paikka velalliselle, velkojille ja
selvittäjälle.
56 §
Velkojen riitauttaminen
Velkojat voivat kirjallisesti tuomioistuimen määräämässä ajassa tai istunnossa, jos sellainen toimitetaan,
suullisesti esittää maksuohjelmaehdotukseen sisältyviä velkoja koskevat väitteet. Jos ehdotuksen laatii
selvittäjä, väitteen voi esittää myös velallinen. Väitteet on esitettävä selvittäjälle, joka saattaa ne
maksuohjelmaehdotuksen yhteydessä tuomioistuimen tietoon.
57 §
Väitteiden käsittely
Edellä 56 §:ssä tarkoitetut väitteet käsitellään velkajärjestelyn käsittelyn yhteydessä ja ratkaistaan
maksuohjelmassa, jos se vaadittava todistelu ja muut seikat huomioon ottaen on mahdollista aiheuttamatta
olennaista viivästystä tai muuta haittaa velkajärjestelylle.
Jos asiaa ei 1 momentin mukaan voida käsitellä ja ratkaista velkajärjestelyn yhteydessä, tuomioistuimen on
osoitettava se osapuoli, jolla on asiassa näyttövelvollisuus, määräajassa saattamaan asia tutkittavaksi eri
oikeudenkäynnissä tai muussa menettelyssä. Kyseisen saatavan huomioon ottamisesta maksuohjelmassa
säädetään 28 §:ssä.
58 §
Asian lykkääminen ja raukeaminen eräissä tapauksissa
Jos ehdotusta maksuohjelmaksi ei voida 38 §:n mukaan vahvistaa, tuomioistuin voi varata velalliselle tai
selvittäjälle tilaisuuden määräpäivään mennessä laatia uuden ehdotuksen. Asiaan osallisilta on pyydettävä
määräpäivään mennessä lausuma uudesta ehdotuksesta siltä osin kuin tuomioistuin pitää sitä tarpeellisena
aikaisempaan ehdotukseen tehtävien muutosten merkitys ja annettujen lausumien sisältö huomioon ottaen.
(24.1.1997/63)
Jos velallinen ennen maksuohjelman vahvistamista kuolee, hakemus raukeaa.
59 §
Tuomioistuimen selonantovelvollisuus
Vahvistaessaan maksuohjelman tuomioistuimen on selostettava velalliselle velkajärjestelyn merkitys ja
maksuohjelman laiminlyönnin seuraamukset sekä kiinnitettävä velallisen huomiota siihen, että sellaisen
uuden velan ottaminen, jota ei edellytetä maksuohjelmassa, voi vaarantaa velkajärjestelyn toteutumisen.
60 §
Takaisinsaanti velkajärjestelyssä
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 28/41Oikeustoimi, joka voisi peräytyä, jos velkajärjestelyn sijasta olisi haettu konkurssia, voidaan velkojan
vaatimuksesta peräyttää velkajärjestelyn yhteydessä vastaavin perustein kuin takaisinsaannista
konkurssipesään annetussa laissa (758/91)  säädetään ja noudattaen myös, mitä sanotussa laissa säädetään
kolmannen asemasta.
Määräpäivänä pidetään 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa päivää, jona hakemus velkajärjestelystä
tehtiin tai, jos tuolloin oli vireillä hakemus velallisen asettamisesta konkurssiin, päivää, jona
konkurssihakemus tehtiin. Jos vireillä oli useita konkurssia koskevia hakemuksia, määräpäivänä pidetään sitä
päivää, jona ensiksi vireille pantu hakemus tehtiin.
Takaisinsaannista on soveltuvin osin voimassa, mitä ulosottolain 3 luvun  84, 89 ja 90 §:ssä säädetään. Se,
mitä velkojan kanteen johdosta määrätään luovutettavaksi tai korvattavaksi, voidaan tämän lain säännösten
estämättä käyttää kantajan saatavan suorittamiseksi. T akaisinsaantikanne on pantava vireille kuuden
kuukauden kuluessa siitä, kun velkoja sai tiedon velkajärjestelyn alkamisesta. (27.6.2003/691)
Saatava, joka maksun takaisinsaannin vuoksi syntyy uudelleen vastaajana olleelle velkojalle, on otettava
huomioon velkajärjestelyn piiriin kuuluvana velkana.
UlosottoL 37/1895  on kumottu Ulosottokaarella 705/2007 , ks. Ulosottokaari 705/2007 3 luku  84, 89 ja 90 §.
Ks. L takaisinsaannista konkurssipesään 758/1991 2 luku  ja 4 luku.
61 §
Maksuohjelman raukeamista ja muuttamista koskeva hakemus (24.1.1997/63)
Maksuohjelman raukeamista tai muuttamista koskeva hakemus on tehtävä tuomioistuimelle kirjallisesti.
Hakemus on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun peruste siihen on tullut velallisen tai
velkojan tietoon. Hakemusta maksuohjelman muuttamiseksi ei voida tehdä sen jälkeen, kun maksuohjelman
kesto on päättynyt. V elallisen hakemus maksuohjelman raukeamisesta on tehtävä maksuohjelman aikana ja
velkojan hakemus viimeistään kahden vuoden kuluessa siitä, kun maksuohjelmassa määrätty
suoritusvelvollisuus on täytetty . Jos hakemuksen perusteena on rikoslain (39/1889) 39 luvun  2 tai 3 §:ssä
tarkoitettu velallisen menettely , velkojan hakemus voidaan kuitenkin tehdä ennen kuin syyteoikeus
rikoksesta on vanhentunut. (29.2.2008/1 17)
Jos velallinen hakee maksuohjelman muuttamista, hänen on liitettävä hakemukseen ehdotus uudeksi
maksuohjelmaksi. Niille velkojille, joita asia koskee, on varattava tilaisuus tulla kuulluksi ehdotuksen
johdosta.
Velkojan hakemuksesta on varattava velalliselle ja niille velkojille, joiden kuulemista tuomioistuin pitää
tarpeellisena, tilaisuus tulla kuulluiksi. Jos velkoja on vaatinut maksuohjelman raukeamista, muille velkojille
on varattava tilaisuus esittää vaatimuksensa, jos siihen on 42 §:n 5 momentista johtuva syy . Jos tuomioistuin
katsoo, että maksuohjelman muuttamiseen on aihetta, se voi asettaa määräpäivän, johon mennessä velallisen
on toimitettava tuomioistuimelle ehdotus maksuohjelmaksi. Ehdotuksen käsittelystä on voimassa, mitä siitä
edellä säädetään. (30.12.2002/1273)
61 a § (30.12.2002/1273)
Lisäsuoritusten vahvistamista koskeva hakemus
Velkojan hakemus velallisen lisäsuoritusten vahvistamiseksi ja maksuvelvollisuuden määräämiseksi voidaan
tutkia vasta, kun lisäsuoritusten maksuvelvollisuus on maksuohjelman mukaan päättynyt. Hakemus on
tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun lisäsuoritusten maksuvelvollisuus on päättynyt tai kun
peruste lisäsuoritusvelvollisuudelle on tullut velkojan tietoon. Hakemusta ei voida tehdä enää sen jälkeen,
kun lisäsuoritusten maksuvelvollisuuden päättymisestä on kulunut kaksi vuotta. Ennen hakemuksen
tekemistä velkojan on esitettävä velalliselle kirjallinen vaatimuksensa ja varattava velalliselle tilaisuus
vastata vaatimukseen. Hakemuksen saa kuitenkin vaatimusta esittämättä tehdä, jos tuomioistuinkäsittelyn
siirtyminen saattaa aiheuttaa velkojalle oikeudenmenetyksen tai jos käsittelyn aloittamiseen viivytyksettä on
muu painava syy . (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 29/41Velkojan hakemus velallisen lisäsuoritusten vahvistamiseksi ja maksuvelvollisuuden määräämiseksi voidaan
tutkia vasta, kun maksuohjelma on päättynyt. Hakemus on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen,
kun maksuohjelman kesto on päättynyt tai kun peruste lisäsuoritusvelvollisuudelle on tullut velkojan tietoon.
Hakemusta ei voida tehdä enää sen jälkeen, kun maksuohjelman päättymisestä on kulunut kaksi vuotta.
Ennen hakemuksen tekemistä velkojan on esitettävä velalliselle kirjallinen vaatimuksensa ja varattava
velalliselle tilaisuus vastata vaatimukseen. Hakemuksen saa kuitenkin vaatimusta esittämättä tehdä, jos
tuomioistuinkäsittelyn siirtyminen saattaa aiheuttaa velkojalle oikeudenmenetyksen tai jos käsittelyn
aloittamiseen viivytyksettä on muu painava syy .
Hakemuksesta on varattava velalliselle tilaisuus tulla kuulluksi sekä niille velkojille, joita asia koskee,
tilaisuus esittää vaatimuksensa.
Lisäsuoritukset voidaan vahvistaa ja määrätä maksettaviksi myös velallisen hakemuksesta. Mitä edellä
säädetään velkojan hakemuksesta, koskee myös velallisen hakemusta.
62 § (30.12.2002/1273)
Oikeudenkäyntikulut
Asiaan osalliset vastaavat itse menettelyyn osallistumisesta aiheutuvista kustannuksista. Edellä 57 §:n 1
momentissa tarkoitetussa väitteiden käsittelyssä ja jos erityistä syytä on, maksuohjelman raukeamista ja
lisäsuoritusten vahvistamista koskevan hakemuksen käsittelyssä, sovelletaan kuitenkin vastaavasti, mitä
oikeudenkäyntikuluista riita-asiassa säädetään. V elallisen velvollisuudesta maksaa selvittäjälle palkkio ja
korvaus kustannuksista säädetään 70 §:n 1 momentissa.
62 a § (19.12.2014/1123)
Ilmoitukset ja tiedoksiantotapa
Maksuohjelmaa koskevan päätöksen antamispäivä on ilmoitettava velalliselle, kaikille velkojille, velallisen
kotipaikan ulosottoviranomaiselle ja selvittäjälle, jos sellainen on määrätty . Ilmoituksessa on mainittava,
onko maksuohjelmaehdotusta muutettu sen jälkeen, kun ehdotus on toimitettu asiaan osallisille. Ilmoitusta ei
kuitenkaan tarvitse tehdä velkojalle, jonka saatava velalliselta on vähäinen ja joka ei ole toimittanut
lausumaa maksuohjelmaehdotuksesta. Maksuohjelman muuttamista ja lisäsuoritusvelvollisuuden
vahvistamista koskevan päätöksen antamispäivä on ilmoitettava velalliselle ja niille velkojille, joille asiassa
on varattu tilaisuus tulla kuulluksi. Maksuohjelman raukeamisesta on ilmoitettava velalliselle, velallisen
kotipaikan ulosottoviranomaiselle sekä velkojille. Muutoksenhakutuomioistuin voi antaa ilmoittamisen
käräjäoikeuden tehtäväksi. (25.5.2022/389)
L:lla 389/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Maksuohjelmaa koskevan päätöksen antamispäivä on ilmoitettava velalliselle, kaikille velkojille, velallisen
kotipaikan ulosottoviranomaiselle ja selvittäjälle, jos sellainen on määrätty . Ilmoituksessa on mainittava,
onko maksuohjelmaehdotusta muutettu sen jälkeen, kun ehdotus on toimitettu asiaan osallisille. Ilmoitusta ei
kuitenkaan tarvitse tehdä velkojalle, jonka saatava velalliselta on vähäinen ja joka ei ole toimittanut
lausumaa maksuohjelmaehdotuksesta. Maksuohjelman muuttamista koskevan päätöksen antamispäivä on
ilmoitettava velalliselle ja niille velkojille, joille asiassa on varattu tilaisuus tulla kuulluksi. Maksuohjelman
raukeamisesta on ilmoitettava velalliselle, velallisen kotipaikan ulosottoviranomaiselle sekä velkojille.
Muutoksenhakutuomioistuin voi antaa ilmoittamisen käräjäoikeuden tehtäväksi.
Tässä laissa tarkoitetut ilmoitukset ja tiedoksiannot voidaan toimittaa sähköisellä tiedonsiirtomenetelmällä
tai postitse tavallisella kirjeellä, jollei tiedoksiantoa ole tarpeen toimittaa vastaanottotodistusta tai
saantitodistusta vastaan taikka muuta riita-asioita varten säädettyä tiedoksiantotapaa käyttäen. V elkojan
prosessiosoitteena voidaan käyttää sähköpostiosoitetta tai muuta sähköisen tiedonsiirron osoitetta taikka
postiosoitetta, jonka velkoja on 1 1 b §:ssä tarkoitetussa velkaselvittelyssä ilmoittanut velalliselle. Ilmoitus
velkajärjestelyn aloittamisesta voidaan tehdä ulosottoviranomaiselle myös puhelimitse.
63 §
Muutoksenhaku
Tuomioistuimen päätökseen velkajärjestelyä koskevassa asiassa saa hakea muutosta, jollei muutoksenhakua
ole erikseen kielletty tai kysymys ole asian käsittelyä koskevasta ratkaisusta.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 30/41Jos päätökseen, jolla velkajärjestelyä koskeva hakemus on hylätty , on haettu muutosta ja velallinen on
asetettu konkurssiin ennen asian ratkaisemista muutoksenhakutuomioistuimessa, konkurssi raukeaa, jos
velkajärjestely aloitetaan. Jos velkajärjestely aloitetaan muutoksenhakutuomioistuimen päätöksellä ja tällöin
on vireillä hakemus velallisen asettamisesta konkurssiin, hakemus raukeaa maksuohjelman tultua
vahvistetuksi. (19.12.2014/1 123)
9 luku
Selvittäjää koskevat säännökset
64 §
Selvittäjän määrääminen
Velkajärjestelyssä voidaan määrätä selvittäjä, jos se on velallisen taloudellisen aseman selvittämiseksi,
omaisuuden rahaksimuuton vuoksi tai muuten velkajärjestelyn toteuttamiseksi tarpeen. Jos velallisen
hakemukseen on liitetty ehdotus maksuohjelmaksi, selvittäjä voidaan määrätä vain, jos se on asian
riitaisuuden tai epäselvyyden vuoksi tarpeen. Selvittäjä voidaan määrätä myös takaus- ja vakuusvastuun
järjestelyssä. Lisäsuoritusten vahvistamista koskevassa asiassa selvittäjä voidaan määrätä, jos se on asian
riitaisuuden tai epäselvyyden vuoksi taikka muusta erityisestä syystä tarpeen. (19.12.2014/1 123)
Tuomioistuin määrää selvittäjän velkajärjestelyn aloittamisesta päätettäessä. Selvittäjä voidaan määrätä
muunakin ajankohtana, jos siihen on aihetta. Selvittäjä voidaan määrätä myös laatimaan ehdotus
maksuohjelman muuttamiseksi. (31.1.1995/1 13)
Päätökseen, jolla selvittäjä on määrätty , ei saa erikseen hakea muutosta.
65 §
Selvittäjän kelpoisuus
Selvittäjäksi on määrättävä täysi-ikäinen ja rehelliseksi tunnettu henkilö, joka ei ole konkurssissa, jonka
toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu ja joka suostuu tehtävään. Selvittäjällä on oltava tehtävän edellyttämä
kyky , taito ja kokemus. Hän ei saa olla velalliseen tai keneenkään velkojaan sellaisessa suhteessa, joka voi
olla omiaan vaarantamaan hänen riippumattomuuttaan velalliseen nähden tai hänen tasapuolisuuttaan
velkojiin nähden. (1.4.1999/462)
2 momentti on kumottu L:lla 25.5.2022/389 , joka tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Selvittäjäksi voidaan 1 momentissa säädetyin edellytyksin määrätä ulosottomies tai avustava ulosottomies.
66 §
Selvittäjän tehtävät
Selvittäjän tehtävänä on laatia ehdotus maksuohjelmaksi tuomioistuimen asettamassa määräajassa sekä
suorittaa muut tuomioistuimen selvittäjälle määräämät tehtävät. Maksuohjelmaehdotusta laatiessaan
selvittäjän on neuvoteltava velallisen ja velkojien kanssa ja annettava heille tarpeelliset tiedot
velkajärjestelyn kannalta merkityksellisistä seikoista sekä varattava heille tilaisuus lausua hakemuksesta ja
ehdotuksesta. Selvittäjä voi pyytää velallisen ja velkojien lausumat ja väitteet määräpäivään mennessä
uhalla, että lausumat ja väitteet voidaan muuten jättää huomioon ottamatta. Määräpäivä on asetettava niin,
että asiaan osallisille jää kohtuullinen aika lausuman antamiseen. Maksuohjelmaehdotukseen on liitettävä
selvittäjän tiivistelmä velallisen ja velkojien hakemusta ja ehdotusta koskevista lausumista. (31.1.1995/1 13)
Tuomioistuin voi määrätä selvittäjän toimittamaan 54 ja 55 §:ssä sekä 62 a §:n 1 momentissa tarkoitetut
tiedoksiannot velalliselle ja velkojille. (31.1.1995/1 13)
Selvittäjälle voidaan antaa tehtäväksi huolehtia velallisen varallisuuden rahaksimuutosta ja siihen liittyvistä
toimenpiteistä ja järjestelyistä sekä rahaksimuutosta kertyvien varojen tilittämisestä.
Jos selvittäjän tietoon tulee seikka, joka saattaa aiheuttaa velallisen hakemuksen hylkäämisen, selvittäjän on
saatettava asia tuomioistuimen ratkaistavaksi. Jos selvittäjän tietoon tulee 60 §:ssä tarkoitettu takaisinsaannin
peruste, hänen on ilmoitettava siitä velkojille. (19.12.2014/1 123)
67 §
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 31/41Selvittäjän oikeudet
Selvittäjällä on salassapitosäännösten estämättä tehtävänsä suorittamiseksi sama oikeus kuin velallisella
saada tietoja velallisen pankkitileistä, maksuliikenteestä, sopimuksista ja sitoumuksista sekä velallisen
varallisuudesta, verotuksesta ja muista velallisen taloudellista asemaa koskevista seikoista.
68 §
Valvonta ja pakkokeinot
Jos selvittäjä laiminlyö hänelle tämän lain mukaan kuuluvan tehtävän tai velvollisuuden, tuomioistuin voi
velvoittaa hänet suorittamaan sen määräajassa ja asettaa velvoitteen tehosteeksi uhkasakon.
69 §
Selvittäjän vapauttaminen toimestaan
Tuomioistuin voi omasta aloitteestaan taikka velkojan tai velallisen vaatimuksesta sekä varattuaan
selvittäjälle tilaisuuden tulla kuulluksi vapauttaa selvittäjän toimestaan, jos hän olennaisesti laiminlyö
velvollisuuksiaan tai vapauttamiseen on muu painava syy . Tuomioistuin voi pätevästä syystä vapauttaa
selvittäjän toimestaan, jos selvittäjä sitä pyytää. T uomioistuin voi määrätä, että päätöstä on noudatettava
muutoksenhausta huolimatta, jollei tuomioistuin, jossa asia on muutoksenhaun vuoksi vireillä, määrää toisin.
70 § (19.12.2014/1123)
Selvittäjän palkkio ja kustannusten korvaaminen
Selvittäjällä on oikeus saada tehtävästään kohtuullinen palkkio sekä korvaus hänelle aiheutuneista tehtävän
kannalta tarpeellisista kustannuksista. Jos selvittäjänä on toiminut julkinen oikeusavustaja, palkkio ja
korvaus suoritetaan valtion oikeusaputoimistolle.
Velallisen on maksettava selvittäjän saatavasta määrä, joka vastaa velallisen maksuvaraa enintään
maksuohjelman vahvistamisen tai muuttamisen jälkeen seuraavien neljän kuukauden ajalta. Tämä
maksuvelvollisuus on myös silloin, kun selvittäjä on määrätty lisäsuoritusten vahvistamista varten, jollei
velallinen osoita, että hänen maksuvaransa on selvästi heikentynyt maksuohjelman vahvistamisen tai
muuttamisen yhteydessä lasketusta maksuvarasta. Tällöin velallisen on maksettava selvittäjän saatavasta
määrä, joka vastaa velallisen maksuvaraa lisäsuorituksen vahvistamisen jälkeen seuraavien neljän kuukauden
ajalta. Jos velalliseen sovelletaan 45 a §:ää, hänen on kuitenkin maksettava selvittäjän saatavasta määrä, joka
vastaa velallisen maksuvaraa enintään maksuohjelman vahvistamisen tai muuttamisen jälkeen seuraavien
kuuden kuukauden ajalta. V elallisen maksuosuus voidaan ottaa myös velalliselle velkajärjestelyn alkamisen
jälkeen kertyneistä varoista.
Velallisen maksuosuuden ylittävä määrä selvittäjän saatavasta määrätään maksettavaksi valtion varoista. Jos
hakemus hylätään, saatava määrätään kokonaisuudessaan maksettavaksi valtion varoista. V elallisen on
tällöin korvattava valtiolle sen varoista maksettu saatava, jos hakemuksen hylkääminen on perustunut siihen,
että velallinen on laiminlyönyt menettelyyn liittyviä velvollisuuksiaan. Lisäsuoritusten vahvistamista
koskevassa asiassa voidaan hakemuksen tehnyt velkoja määrätä korvaamaan valtiolle sen varoista maksettu
saatava, jos hakemus on ollut ilmeisen perusteeton.
Jos selvittäjä on määrätty huolehtimaan maksuohjelmassa vahvistetusta rahaksimuutosta, palkkio ja
kustannukset tästä tehtävästä otetaan kuitenkin omaisuuden myyntihinnasta.
Jos velallinen asetetaan konkurssiin, 2 momentissa tarkoitettu, maksamatta oleva palkkio ja korvaus sekä
niille varojen tilittämiseen kertyvä korko maksetaan konkurssissa velkojien maksunsaantijärjestyksestä
annetun lain 3 §:ssä tarkoitettujen saatavien jälkeen parhaalla etuoikeudella ja ennen tämän lain 20 a §:ssä
tarkoitettuja saatavia.
Tarkempia säännöksiä selvittäjän palkkiosta ja kustannusten korvauksesta annetaan oikeusministeriön
asetuksella.
Palkkion ja korvauksen maksatukseen sovelletaan, mitä tuomioistuimessa kuullulle todistajalle valtion
varoista maksettavista korvauksista säädetään.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 32/4171 §
Selvittäjän korvausvelvollisuus
Selvittäjä on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän on tehtäväänsä hoitaessaan virheellä tai
laiminlyönnillä aiheuttanut velalliselle tai velkojalle taikka takaajalle tai vakuuden asettajalle.
Jos selvittäjänä on yleinen oikeusavustaja, vastaavat valtio ja yleinen oikeusavustaja vahingosta sen mukaan
kuin vahingonkorvauslain (412/1974)  3 ja 4 luvussa säädetään. (4.8.2000/714)
10 luku
Takaus- ja vakuusvastuun järjestely ilman velkajärjestelyä
72 §
Takausvastuun järjestely
Jos yksityishenkilö on muuten kuin liiketoiminnassa tai siihen rinnastettavassa toiminnassa antanut
takaussitoumuksen velasta ja hän on tullut sen perusteella maksuvelvolliseksi eikä hän kykene maksamaan
velkaa viivytyksettä ilman, että hänen olisi muutettava rahaksi kohtuullista tarvetta vastaava
omistusasuntonsa tai muuta perusturvaansa kuuluvaa omaisuutta, voidaan hänelle hänen hakemuksestaan
vahvistaa takausvelkaa koskeva 75 §:n mukainen maksuohjelma. Maksuohjelman vahvistamisen
edellytyksenä on, että velka tulee sen avulla kokonaisuudessaan suoritetuksi sille 75 §:n 1 momentin mukaan
laskettuine korkoineen eikä maksuohjelma vaaranna takaajan muiden sitoumusten täyttämistä.
Takausvastuun järjestelyä ei voida myöntää ilman erityisen painavaa syytä, jos:
1) takaaja on tuomittu rikoslain 39 luvun  1–3 §:ssä tai 6 §:ssä tarkoitetusta velallisen rikoksesta taikka on
syytteessä tai epäiltynä tällaisesta rikoksesta;
2) hänet on määrätty liiketoimintakieltoon tai liiketoimintakieltoon määräämistä koskeva asia tai sen
esitutkinta on vireillä;
3) hän on laiminlyönyt 74 §:ssä säädetyn tietojenantovelvollisuutensa; tai
4) on perusteltua aihetta olettaa, ettei hän tule noudattamaan maksuohjelmaa.
Mitä tässä luvussa säädetään takaajasta, sovelletaan vastaavasti myös kanssavelalliseen, jonka asema
velkasuhteessa on takaajaan rinnastettava ja jolta on vaadittu maksua velan koko maksamatta olevasta
määrästä.
73 §
Vakuusvastuun järjestely
Jos yksityishenkilö on muuten kuin liiketoiminnassa tai siihen rinnastettavassa toiminnassa antanut
kohtuullista tarvettaan vastaavan omistusasuntonsa vakuudeksi toisen velasta ja velka on erääntynyt
maksettavaksi eikä vakuuden asettajalla ole muuta hänen perusturvaansa kuulumatonta omaisuutta, jonka
hän voisi muuttaa viivytyksettä rahaksi velan maksamiseksi, voidaan hänelle hänen hakemuksestaan
vastaavin edellytyksin kuin 72 §:ssä säädetään vahvistaa 75 §:n mukainen maksuohjelma siitä osasta velan
määrää, jonka vakuuden arvo järjestelyn alkaessa kattaa.
Jos vakuuden asettajalle vahvistetaan tässä luvussa tarkoitettu maksuohjelma, ei vakuutena olevaa
omistusasuntoa saa velkojan vaatimuksesta muuttaa rahaksi, jollei 42 §:stä johdu muuta. Maksuohjelman
vahvistamisesta huolimatta vakuusoikeus säilyy velkojalla, kunnes vakuuden asettaja on täyttänyt hänelle
tämän lain mukaan vahvistetun maksuvelvollisuuden tai velkoja on muutoin saanut täyden suorituksen
velasta, siltä osin kuin omistusasunto on siitä vakuutena.
74 §
Takaajan ja vakuuden asettajan tietojenantovelvollisuus
Takaaja ja vakuuden asettaja on velvollinen antamaan tuomioistuimelle ja velkojalle kaikki tarpeelliset tiedot
takaus- tai vakuusvastuun järjestelyn kannalta merkityksellisistä seikoista.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 33/4175 §
Takaus- tai vakuusvastuuta koskevan maksuohjelman sisältö
Maksuohjelmassa takaajan tai vakuuden asettajan muusta kuin perusturvaan kuuluvasta varallisuudesta
samoin kuin 5 §:n 1 momentissa tarkoitetusta maksuvarasta on osoitettava 72 tai 73 §:ssä tarkoitetun velan
suorittamiseen se osuus, jota ei tarvita muiden sitoumusten täyttämiseen niin, että velka sille järjestelyn
alkamisesta lukien laskettuine korkolain (633/82) 3 §:n  2 momentin mukaisine korkoineen tulee suoritetuksi
enintään viiden vuoden aikana tai, jos velan jäljellä oleva alkuperäinen luottoaika on tätä pitempi, sinä
aikana.
Jos velalliselle, jonka velasta takaussitoumus on annettu tai vakuus asetettu, on vahvistettu tämän lain tai
yrityksen saneerauksesta annetun lain mukainen maksuohjelma, vahvistetaan tämän pykälän mukainen
maksuohjelma sille osalle velkaa, jolle ei kerry suoritusta velalliselle vahvistetun maksuohjelman perusteella.
Takaajan tai vakuuden asettajan on laadittava ehdotus maksuohjelmaksi.
Tässä pykälässä tarkoitetusta maksuohjelmasta on soveltuvin osin voimassa, mitä 36, 38, 40, 41, 42, 43 ja 44
§:ssä säädetään. T uomioistuin voi määrätä, että takausvastuun järjestelyn myöntäminen edellyttää, että
takaaja myöntää takausvelkojalle perusturvaan kuuluvaan omaisuuteen kohdistuvan vakuusoikeuden.
Takausvelkaa koskevan maksuohjelman mukainen suoritusvelvollisuus voidaan panna täytäntöön niin kuin
suoritukseen velvoittava tuomio. Jos vakuuden asettaja laiminlyö maksuohjelmaan perustuvan
suoritusvelvollisuuden, voi vakuusvelkoja käyttää 13 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja oikeuksiaan.
76 §
Takaus- tai vakuusvastuun järjestelyn aloittamisen oikeusvaikutukset
Kun päätös takaus- tai vakuusvastuun järjestelyn aloittamisesta on tehty , ei takaajaan tai vakuutena olevaan
omaisuuteen saa tämän vastuun perusteella kohdistaa 13 ja 17 §:ssä tarkoitetun perintä- ja ulosmittauskiellon
piiriin kuuluvia toimenpiteitä. T akaajan tai vakuuden asettajan vaatimuksesta kielto voidaan määrätä
olemaan voimassa väliaikaisena jo ennen järjestelyn aloittamista. Määräys voidaan antaa velkojaa
kuulematta, jos asian kiireellisyys sitä vaatii.
Järjestelyn alkamisen jälkeiseltä ajalta takaaja ei ole velvollinen maksamaan eikä vakuuden arvosta voida
periä muuta kuin korkolain 3 §:n  2 momentin mukainen korko.
Jos takaus- tai vakuusvelan järjestelyä koskeva hakemus hylätään, järjestelyn oikeusvaikutusten lakkaamisen
osalta on soveltuvin osin voimassa, mitä 22 §:ssä säädetään.
77 §
Menettely tuomioistuimessa
Takaus- tai vakuusvastuun järjestelyä koskevasta menettelystä tuomioistuimessa on soveltuvin osin
voimassa, mitä velkajärjestelyä koskevan hakemuksen käsittelystä säädetään 8 luvussa. Jos se, jonka velasta
takaussitoumus on annettu tai vakuus asetettu, on hakenut tämän lain mukaista velkajärjestelyä tai yrityksen
saneerauksesta annetun lain mukaista saneerausmenettelyä, hakemus tehdään sille tuomioistuimelle, jossa
velallista koskeva hakemus on vireillä.
11 luku
Erinäiset säännökset
78 §
Julkisoikeudellisen velkojan asema velkajärjestelyssä
Julkisoikeudellisen saatavan haltijalla on oikeus muun lain estämättä suostua tässä laissa tarkoitettuun
velkajärjestelyyn taikka sellaiseen vapaaehtoiseen velkajärjestelyyn, joka sisällöltään vastaa tässä laissa
säädettyjä periaatteita. Suostumuksesta saa päättää se viranomainen, jolla on toimivalta saatavan perimiseen.
Sama koskee vastaavasti julkisyhteisöä, jolla on velalliselta yksityisoikeudellinen saatava.
79 §
Vanhentumisajan ja perimismääräajan suhde velkajärjestelyyn (15.8.2003/745)
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 34/41Vanhentumis- ja kanneajan katkeamisesta ja sen vaikutuksesta maksuohjelmassa huomioon otettavaan
saatavaan on voimassa, mitä velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003) 1 1 ja 17 §:ssä  säädetään.
(15.8.2003/745)
Jos velkojan on oikeuden menettämisen uhalla perittävä saatava laissa erikseen säädetyn ajan kuluessa eikä
velkaan sovelleta velan vanhentumisesta annettua lakia, tämän ajan umpeen kuluminen velkajärjestelyn tai
21 §:ssä tarkoitetun väliaikaisen kiellon alettua ei estä maksun saamista maksuohjelman nojalla. Jos tähän
lakiin perustuva perintä- tai täytäntöönpanokielto lakkaa ilman maksuohjelman vahvistamista tai
maksuohjelma raukeaa, tässä momentissa tarkoitettua määräaikaa laskettaessa ei oteta huomioon sitä
kalenterivuotta, jonka aikana perintä- tai täytäntöönpanokielto alkoi, eikä sen jälkeistä aikaa sen
kalenterivuoden loppuun, jona kielto edellä tarkoitetulla tavalla lakkasi tai maksuohjelma raukesi.
(15.8.2003/745)
Jos velkojan on laissa säädetyn etuoikeuden säilyttämiseksi haettava ulosmittausta määrätyn ajan kuluessa,
etuoikeuden voimaan saattamiseen sovelletaan vastaavasti, mitä 1 momentissa säädetään oikeudesta maksun
saantiin.
Jos tähän lakiin perustuva perintä- tai täytäntöönpanokielto lakkaa ilman maksuohjelman vahvistamista tai
maksuohjelma raukeaa, 3 momentissa tarkoitettua määräaikaa laskettaessa ei oteta huomioon
täytäntöönpanokiellon alkamisen ja lakkaamisen tai velkajärjestelyn raukeamisen välistä aikaa. Jos
ulosottoperintä keskeytyy tähän lakiin perustuvan täytäntöönpanokiellon tai maksuohjelman vuoksi, mainittu
aika jätetään vastaavasti ottamatta huomioon etuoikeuden säilymistä arvioitaessa.
79 a § (15.8.2003/745)
Vanhentumisajan ja perimismääräajan suhde vapaaehtoiseen velkajärjestelyyn
Jos velallisen kanssa sovitaan sellaisesta vapaaehtoisesta velkajärjestelystä, joka sisällöltään vastaa tässä
laissa säädettyjä periaatteita, velkojalla on 79 §:ssä tarkoitettujen aikojen umpeen kulumisen estämättä
oikeus saada maksu velkajärjestelyn ehtojen mukaisesti. Jos kysymys on 79 §:n 2 momentissa tarkoitetusta
saatavasta, velkojan on oikeuden menettämisen uhalla perittävä saatavansa viimeistään velkajärjestelyn
ehtojen mukaisen maksuajan päättymistä seuraavan kalenterivuoden loppuun mennessä, jollei alkuperäinen
määräaika saatavan perimiselle pääty sitä myöhemmin. Muussa tapauksessa vanhentumis- tai kanneajan
katsotaan katkenneen, kun velkajärjestelyn ehtojen mukainen maksuaika on päättynyt.
80 §
Salassapitovelvollisuus
Velkoja tai selvittäjä ei saa ilman velallisen suostumusta ilmaista eikä käyttää yksityiseksi hyödykseen
velallisen taloudellista asemaa tai henkilökohtaisia oloja koskevia tietoja, jotka hän on saanut tietoonsa
velkajärjestelyn yhteydessä taikka siinä yhteydessä, kun velallinen on selvittänyt mahdollisuuksiaan
sovintoon. Säännös ei estä velkojaa neuvottelemasta toisten velkojien kanssa velkajärjestelyyn liittyvistä
kysymyksistä eikä rajoita velkojan toimenpiteitä velan perimiseksi, jos velkajärjestely hylätään tai
maksuohjelma raukeaa.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös henkilöä, joka on osallistunut neuvotteluun, jonka tarkoituksena
on ollut sovintoratkaisun aikaansaaminen velallisen taloudellisen tilanteen korjaamiseksi ilman
velkajärjestelyä.
81 §
Oikeudenkäyntiasiakirjojen käyttö tutkimustarkoituksiin
Jos tässä laissa tarkoitettuun asiaan kuuluvia oikeudenkäyntiasiakirjoja on oikeudenkäynnin julkisuudesta
annetun lain (945/1984)  tai oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain
(370/2007)  nojalla määrätty salassa pidettäviksi, tuomioistuin, jossa asia on ollut vireillä, voi tämän
estämättä antaa luvan tietojen saamiseen tällaisesta asiakirjasta tieteellistä tutkimusta varten, jos on ilmeistä,
ettei tiedon antaminen loukkaa niitä etuja, joiden suojaksi salassapitomääräys on annettu. (30.3.2007/377)
Sillä, joka on tämän pykälän nojalla saanut salassa pidettäviä tietoja, on sama salassapitovelvollisuus kuin
asiaan osallisella.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 35/41L oikeudenkäynnin julkisuudesta 945/1984  on kumottu L:lla oikeudenkäynnin julkisuudesta annetun lain
kumoamisesta 371/2007 .
82 § (21.4.1995/627)
Rangaistus salassapitovelvollisuuden rikkomisesta
Rangaistus 80 §:ssä ja 81 §:n 2 momentissa säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan
rikoslain 38 luvun  1 tai 2 §:n mukaan, jollei teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta.
83 §
Korvausvelvollisuus salassapitovelvollisuuden rikkomisesta
Se, joka tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoo 80 §:ssä tai 81 §:n 2 momentissa säädetyn
salassapitovelvollisuuden, on velvollinen korvaamaan velalliselle tämän vuoksi aiheutuneen vahingon.
84 § (24.1.1997/63)
Velkojan oikeus eräiden tietojen saamiseen
Maksuohjelman nojalla velkojalla on oikeus salassapitosäännösten estämättä saada veroviranomaiselta
velkajärjestelyn kannalta tarpeelliset velallisen verotusta koskevat tiedot sekä tiedot työvoimaviranomaiselta
siitä, onko velallinen ilmoittautunut työvoimatoimistoon, onko hänelle tarjottu työtä ja onko hän kieltäytynyt
työstä.
Ulosottomies voi, jos siihen on erityistä syytä, velkojan vaatimuksesta maksuohjelman aikana selvittää
velallisen taloudellista asemaa noudattaen soveltuvin osin, mitä ulosottolain 3 luvussa  säädetään.
UlosottoL 37/1895  on kumottu Ulosottokaarella 705/2007 , ks. Ulosottokaari 705/2007 3 luku .
85 §
Sopimukseen perustuvan velkajärjestelyn laiminlyönti ja muuttaminen
Mitä 42 §:ssä säädetään maksuohjelman raukeamisen edellytyksistä ja vaikutuksista, koskee soveltuvin osin
sellaisen vapaaehtoisen velkajärjestelyn purkamista, joka sisällöltään vastaa tässä laissa säädettyjä
periaatteita. Sopimusehto, jonka mukaan velallisen laiminlyönnin seuraamukset taikka vapaaehtoisen
velkajärjestelyn purkamisen edellytykset tai vaikutukset olisivat velallisen kannalta ankarammat kuin 42 §:n
mukaan, on mitätön. Sama koskee vastaavasti sopimusta takausvastuun järjestelystä. (29.2.2008/1 17)
Jos tässä laissa tarkoitetun velallisen ja velkojan kesken on sovittu velkajärjestelystä eikä sopimuksessa ole
muuta määrätty , sopimusta voidaan velallisen tai velkojan vaatimuksesta muuttaa vastaavin perustein kuin
maksuohjelmaa voidaan 44 §:n 1–3 momentin mukaan muuttaa. Jolleivät osapuolet pääse muutoksesta
sopimukseen kahden kuukauden kuluessa siitä, kun muutosvaatimus on saatettu toisen osapuolen tietoon,
sopimuksen muuttamista vaatinut osapuoli saa kanteella vaatia tuomioistuimelta päätöstä sopimuksen
muuttamisesta. (24.1.1997/63)
86 § (4.8.2000/714)
86 § on kumottu L:lla 4.8.2000/714 .
87 § (16.6.2017/366)
Velkajärjestelyrekisteri
Velkajärjestelyrekisteristä säädetään velkajärjestelyrekisteristä annetussa laissa (368/2017) .
87 a § (14.5.2010/385)
Tuomioistuimen ilmoitusvelvollisuus
Tuomioistuimen on ilmoitettava velkajärjestelyrekisterin pitämistä varten velkajärjestelyasiassa tekemästään
ratkaisusta tiedot Oikeusrekisterikeskukselle.
Tuomioistuimen velvollisuudesta tehdä ilmoitus merkitsemällä ratkaisusta tieto oikeushallinnon
valtakunnallisen tietojärjestelmän ratkaisu- ja päätösilmoitusjärjestelmään säädetään tarvittaessa
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 36/41oikeusministeriön asetuksella. Merkinnän tekemiseen sovelletaan, mitä oikeushallinnon valtakunnallisesta
tietojärjestelmästä annetussa laissa (372/2010)  ja sen nojalla säädetään.
Silloin kun asiassa sovelletaan 45 a §:ää, tuomioistuimen on viipymättä ilmoitettava Patentti- ja
rekisterihallitukselle kaupparekisteriin merkitsemistä varten 21 §:ssä tarkoitetun väliaikaisen kiellon
määräämisestä ja velkajärjestelyn aloittamisesta sekä maksuohjelman vahvistamisesta ja asian käsittelyn
päättymisestä muun syyn vuoksi. Ilmoituksesta annetaan tarkempia säännöksiä oikeusministeriön
asetuksella. (19.12.2014/1 123)
Ks. OMa ilmoituksesta kaupparekisteriin yksityishenkilön velkajärjestelyasiassa 1382/2014 . L
oikeushallinnon valtakunnallisesta tietojärjestelmästä 372/2010  on kumottu L:lla oikeushallinnon
valtakunnallisesta tietovarannosta 955/2020 .
87 b § (19.12.2014/1123)
Merkintä kaupparekisteriin elinkeinotoiminnan velkojen järjestelystä
Jos elinkeinon- tai ammatinharjoittaja on merkitty kaupparekisteriin, Patentti- ja rekisterihallituksen on 87 a
§:ssä tarkoitetun ilmoituksen perusteella tehtävä viipymättä kaupparekisteriin merkintä väliaikaisen kiellon
määräämisestä ja velkajärjestelyn aloittamisesta sekä maksuohjelman vahvistamisesta ja asian käsittelyn
päättymisestä muun syyn vuoksi. Merkinnästä tulee ilmetä päätöksen tehnyt tuomioistuin sekä ajankohta,
jolloin päätös tehtiin.
88 § (16.6.2017/366)
Asetuksenantovaltuus
Sen lisäksi mitä muualla tässä laissa säädetään, valtioneuvoston asetuksella säädetään:
1) tuomioistuimen velvollisuudesta hankkia kiinteistöä koskevia selvityksiä;
2) tuomioistuimen velvollisuudesta toimittaa hakemuksen liitteet velkojille;
3) ulosottomiehen velvollisuudesta tehdä ilmoituksia rekisteriviranomaisille;
4) 41 §:ssä tarkoitetusta menettelystä ulosotossa.
12 luku
Voimaantulosäännökset
89 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 8 päivänä helmikuuta 1993.
Toimenpiteisiin lain täytäntöönpanemiseksi voidaan ryhtyä jo ennen lain voimaantuloa.
Ennen tämän lain voimaantuloa syntyneen vakuusvelan osalta ei voida alentaa maksuohjelman
vahvistamisen jälkeiseen velan luottoaikaan kohdistuvia luottokustannuksia siltä osin kuin vakuuden arvo
olisi velkajärjestelyn alkaessa riittänyt kattamaan velan pääoman sekä mainittujen luottokustannusten
kokonaismäärän nykyarvon.
HE 183/92 , LaVM 14/92
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
31.1.1995/113:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä helmikuuta 1995.
HE 250/94 , LaVM 20/94
21.4.1995/627:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1995.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 37/41HE 94/93 , LaVM 22/94, SuVM 10/94
24.1.1997/63:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 1997.
Tämän lain 9 a §:ää ja 10 §:n 1–4 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta, jos hakemus on tullut vireille 1 1 päivänä
lokakuuta 1996 tai sitä aikaisemmin. Tällöin sovelletaan kuitenkin yksityishenkilön velkajärjestelystä
annetun lain tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 30 §:n 2 momenttia. Tämän lain 70 §:n 1
momenttia ei sovelleta, jos maksuohjelmaehdotus on toimitettu asiaan osallisille ennen lain voimaantuloa.
Tämän lain säännöksiä maksuohjelman muuttamisesta ja raukeamisesta sovelletaan, jos maksuohjelman
muuttamista tai raukeamista koskeva asia on vireillä käräjäoikeudessa tämän lain voimaan tullessa eikä
päätöksen antamispäivää ole ilmoitettu tai jos asia tulee vireille tämän lain tultua voimaan.
Muutoksenhakutuomioistuimessa sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä
maksuohjelman muuttamista ja raukeamista koskevassa asiassa, joka on ennen tämän lain voimaantuloa
ratkaistu alemmassa tuomioistuimessa ja sellaisessa asiassa myös käräjäoikeudessa, jos asia on
muutoksenhakutuomioistuimesta palautettu käräjäoikeuteen.
Jos maksuohjelma on vahvistettu ennen tämän lain voimaantuloa, on velallisen maksuvelvollisuudesta
voimassa mitä tämän lain 40 §:n 1 momentissa säädetään ja maksuohjelman täytäntöönpanokelpoisuudesta ja
täytäntöönpanosta mitä 42 §:n 1–3 momentissa säädetään.
Tämän lain 31 a §:ää ei sovelleta, jos päätös velkajärjestelyn aloittamisesta on tehty ennen lain voimaantuloa.
Tämän lain 61 §:n 1 momentin säännöstä määräajasta maksuohjelman raukeamista koskevan hakemuksen
tekemiseksi ei sovelleta, jos maksuohjelma on päättynyt ennen lain voimaantuloa.
Tämän lain 43 a §:ää ei sovelleta, jos velallinen on kuollut ennen lain voimaantuloa.
HE 180/1996 , LaVM 19/1996, EV 236/1996
6.2.1998/110:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1998.
HE 132/1997 , LaVM 17/1997, EV 231/1997
1.4.1999/462:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999.
HE 146/1998 , LaVM 20/1998, EV 234/1998
21.5.1999/648:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999.
HE 30/1998 , HaVM 31/1998, EV 303/1998
4.8.2000/714:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2000.
Tällä lailla kumottavassa 62 §:n 2 momentissa tarkoitettua korvausta maksetaan ennen tammikuun 1 päivää
2001 järjestetystä velkaneuvonnasta.
HE 37/2000 , TaVM 16/2000, EV 92/2000
30.8.2002/772:
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 38/41Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.
Asia, joka on tullut vireille ennen tämän lain voimaantuloa, käsitellään tuomioistuimessa noudattaen tämän
lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 32/2001 , LaVM 12/2002, EV 97/2002
30.12.2002/1273:
1. Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.
2. Tätä lakia sovelletaan, jos velkajärjestelyhakemus tai muu velkajärjestelyä koskeva asia on vireillä
käräjäoikeudessa tämän lain voimaan tullessa eikä päätöksen antamispäivää ole ilmoitettu, tai jos asia tulee
vireille lain tultua voimaan. Jos tällaisessa vireillä olevassa asiassa on vaadittu maksuohjelman muuttamista
tai raukeamista, asiassa sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita menettelysäännöksiä, mutta
lisäsuoritukset voidaan määrätä maksettaviksi sellaisellekin velkojalle, joka ei ole esittänyt sitä koskevaa
vaatimusta. Muutoksenhakutuomioistuimessa sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä, jos asia on ennen tämän lain voimaantuloa ratkaistu alemmassa tuomioistuimessa ja sellaisessa
asiassa myös käräjäoikeudessa, jos asia on muutoksenhakutuomioistuimesta palautettu käräjäoikeuteen.
Palautetussa asiassa sovelletaan kuitenkin tämän lain 10 a §:ää.
3. Tämän lain 4 §:n 2 momenttia sovelletaan, jos maksuohjelma on vahvistettu tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleiden säännösten mukaan, ja velallisen maksuvara lasketaan uudelleen muutettaessa
maksuohjelmaa tämän lain voimaantulon jälkeen.
4. Tämän lain 7 §:n 3 momenttia sovelletaan, jos maksuohjelma on vahvistettu ennen tämän lain
voimaantuloa eikä sen kesto ole ennen tämän lain voimaantuloa päättynyt. Tämän lain 7 §:n 3 momenttia ei
sovelleta, jos ennen tämän lain voimaantuloa vahvistettuun maksuohjelmaan ei sisälly
lisäsuoritusvelvollisuutta koskevia määräyksiä. Tällöin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
ollutta 7 §:n 3 momenttia.
5. Jos velalliselle on maksuohjelmassa vahvistettu lisäsuoritusvelvollisuus tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleiden säännösten nojalla, lisäsuoritusvelvollisuudesta on voimassa kertaluonteisten suoritusten
osalta tämän lain voimaantulosta alkaen ja muilta osin 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen, mitä tämän lain
35 a §:ssä säädetään. Kertaluonteisiin suorituksiin perustuvaa lisäsuoritusvelvollisuutta laskettaessa on
otettava huomioon myös sellaiset suoritukset, jotka velallinen on saanut ennen tämän lain voimaantuloa,
mutta joita ei maksuohjelman mukaan ollut vielä tilitettävä velkojille. Mitä edellä säädetään
maksuohjelmassa vahvistetusta lisäsuoritusvelvollisuudesta, sovelletaan vastaavasti, jos velallisen ja
velkojan välisessä, yksityishenkilön velkajärjestelystä annetun lain 85 §:ssä tarkoitetussa sopimuksessa on
sovittu tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesta lisäsuoritusvelvollisuudesta.
6. Tämän lain 41 §:n 2 momenttia sovelletaan, vaikka maksuohjelma on vahvistettu ennen tämän lain
voimaantuloa.
7. Jollei velalliselle ennen 1 päivää helmikuuta 1997 vahvistettuun maksuohjelmaan sisälly
lisäsuoritusvelvollisuutta koskevia määräyksiä ja velallisen maksukyky olennaisesti paranee, maksuohjelmaa
voidaan muuttaa tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden 44 §:n säännösten mukaisesti ja velalliselle
voidaan tällöin määrätä tämän lain 35 a §:ssä tarkoitettu lisäsuoritusvelvollisuus.
8. Tämän lain 49 §:n 4 momenttia sekä 61 a ja 62 §:ää sovelletaan, jos velalliselle ennen tämän lain
voimaantuloa vahvistetussa maksuohjelmassa on määrätty lisäsuoritusvelvollisuus. Jos velkoja vaatii
lisäsuorituksen määrän vahvistamista, ennen lain voimaantuloa kertyneitä lisäsuorituksia voidaan velallisen
vaatimuksesta alentaa sellaisten seikkojen nojalla, joiden perusteella maksuohjelmaa voitaisiin tämän lain 44
§:n 1 momentin nojalla muuttaa. Jos maksuohjelma on päättynyt ennen tämän lain voimaantuloa, velkoja voi
61 a §:n 1 momentissa säädetyn määräajan estämättä vaatia lisäsuorituksen vahvistamista kahden vuoden
kuluessa tämän lain voimaantulosta.
9. Jos velallinen ja velkoja ovat ennen tämän lain voimaantuloa tehneet yksityishenkilön velkajärjestelystä
annetun lain 85 §:ssä tarkoitetun sopimuksen eikä sopimuksessa ole muuta määrätty , velalliselle voidaan
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 39/41velallisen maksukyvyn parantumisen vuoksi maksuohjelman muuttamisen sijasta määrätä tämän lain 35 a
§:n mukaan lisäsuoritusvelvollisuus. Menettelystä on voimassa, mitä mainitun 85 §:n 2 momentissa
säädetään.
HE 98/2002 , LaVM 20/2002, EV 194/2002
27.6.2003/691:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2004.
HE 216/2001 , LaVM 34/2002, EV 305/2002
15.8.2003/745:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
HE 187/2002 , TaVM 28/2002, EV 278/2002
8.12.2006/1088:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.
Jos velalliselle on vahvistettu lisäsuoritusvelvollisuus tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden
säännösten nojalla, lisäsuoritusvelvollisuudesta on voimassa 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen, mitä tämän
lain 35 a §:n 3 momentissa säädetään. Mitä edellä säädetään maksuohjelmassa vahvistetusta
lisäsuoritusvelvollisuudesta, sovelletaan vastaavasti, jos velallisen ja velkojan välisessä lain 85 §:ssä
tarkoitetussa sopimuksessa on sovittu tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesta
lisäsuoritusvelvollisuudesta.
Tämän lain 43 a §:ää sovelletaan, jos velallinen kuolee tämän lain voimaantulon jälkeen.
HE 30/2006 , LaVM 13/2006, EV 146/2006
30.3.2007/377:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2007.
HE 13/2006 , LaVM 24/2006, EV 269/2006
29.2.2008/117:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2008.
Jos velkajärjestely perustuu ennen tämän lain voimaantuloa vahvistettuun maksuohjelmaan, velkojan
oikeutta saada maksu saatavalleen maksuohjelman mukaisesti ei estä se, että velka muutoin vanhentuisi
ulosottokaaren 2 luvun 27 §:n nojalla. V elkojalla on vastaavasti oikeus saada ennen tämän lain voimaantuloa
vahvistetun maksuohjelman mukaisesti maksu myös silloin, kun vanhentuminen koskee sellaista velkaa,
josta velallinen tai hänen vakuudeksi antamansa omaisuus vastaa takauksen, panttauksen tai muun syyn
perusteella. Mitä tässä momentissa säädetään, sovelletaan myös, jos maksuohjelmaehdotus on toimitettu
asiaan osallisille ennen lain voimaantuloa.
Mitä 2 momentissa säädetään, koskee myös sellaista ennen lain voimaantuloa sovittua vapaaehtoista
velkajärjestelyä, joka sisällöltään vastaa yksityishenkilön velkajärjestelystä annetussa laissa säädettyjä
periaatteita.
Mitä tämän lain 42 §:n 4 momentissa säädetään, sovelletaan myös, jos velallisen maksuohjelman
raukeamista koskeva asia on vireillä tuomioistuimessa lain tullessa voimaan.
Mitä 85 §:n 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa tehdyn vapaaehtoisen
velkajärjestelyn purkamisen edellytyksiin ja vaikutuksiin.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 40/41HE 178/2007 , LaVM 2/2008, EV 2/2008
22.12.2009/1612:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010.
HE 24/2009 , YmVM 10/2009, EV 206/2009
14.5.2010/385:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2010.
HE 102/2009 , LaVM 2/2010, EV 21/2010
24.6.2010/632:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa vahvistettuihin maksuohjelmiin ja maksuohjelmiin, joita koskeva
maksuohjelmaehdotus on toimitettu asiaan osallisille ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 52/2010 , LaVM 1 1/2010, EV 98/2010
19.12.2014/1123:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
Tämän lain 9 a §:n 1 momenttia, 10 §:n 2, 3, 7, 8 ja 1 1 kohtaa sekä 10 a §:ää sovelletaan, jos
velkajärjestelyhakemus tai muu velkajärjestelyä koskeva asia on vireillä käräjäoikeudessa tämän lain
voimaan tullessa eikä päätöksen antamispäivää ole ilmoitettu, tai jos asia tulee vireille lain tultua voimaan.
Muutoksenhakutuomioistuimessa sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, jos
asia on ennen tämän lain voimaantuloa ratkaistu alemmassa tuomioistuimessa ja sellaisessa asiassa myös
käräjäoikeudessa, jos asia on muutoksenhakutuomioistuimesta palautettu käräjäoikeuteen.
Tämän lain 20 a §:ää ja 70 §:n 5 momenttia sovelletaan, jos velkajärjestely on aloitettu tämän lain tultua
voimaan.
Tämän lain 31 §:n 3 momenttia, 32 §:n 2 momentin 2 kohtaa, 49 a §:ää, 52 §:n 3 momenttia, 52 a §:ää, 54
§:n 2 momentin johdantokappaletta sekä 4 ja 5 momenttia, 62 a §:n 2 momenttia ja 64 §:n 1 momenttia
sovelletaan, jos velkajärjestelyä koskeva asia tulee vireille käräjäoikeudessa tämän lain tultua voimaan.
Jos velalliselle on vahvistettu lisäsuoritusvelvollisuus tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden
säännösten nojalla, lisäsuoritusvelvollisuuteen sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015 tämän lain 35 a §:n 3
ja 5 momenttia.
Tämän lain 41 §:n 2 momenttia sovelletaan, vaikka maksuohjelma on vahvistettu ennen tämän lain
voimaantuloa.
HE 83/2014 , LaVM 12/2014, EV 156/2014
16.6.2017/366:
Tämä laki tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2017. Lain 87 ja 88 § tulevat kuitenkin voimaan vasta 26
päivänä kesäkuuta 2018.
Tällä lailla kumotaan 26 päivästä kesäkuuta 2018 yksityishenkilön velkajärjestelystä annetun asetuksen
(58/1993) 7–10 § .
Tämän lain 1 §:n 4 momenttia ei sovelleta, jos päätös velkajärjestelyn aloittamisesta on tehty ennen tämän
lain voimaantuloa.
6/27/22, 2:40 PM Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä 57/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19930057 41/41HE 12/2017 , LaVM 6/2017, EV 40/2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/848
(32015R0848); EUVL L 141, 5.6.2015, s. 19
12.1.2018/26:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2019.
HE 97/2017 , VaVM 26/2017, EV 182/2017
25.5.2022/389:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2022.
Jos velkajärjestelyhakemus tai muu velkajärjestelyä koskeva asia on vireillä käräjäoikeudessa tämän lain
voimaan tullessa ja päätöksen antamispäivä on ilmoitettu, 9 ja 9 a §:n, 10 §:n 9 ja 10 kohdan, 45 a §:n 1
momentin ja 45 b §:n asemasta sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Muutoksenhakutuomioistuimessa sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, jos
asia on ennen tämän lain voimaantuloa ratkaistu alemmassa tuomioistuimessa, ja sellaisessa asiassa myös
käräjäoikeudessa, jos asia on muutoksenhakutuomioistuimesta palautettu käräjäoikeuteen.
Ennen tämän lain voimaantuloa vahvistettuihin maksuohjelmiin ja maksuohjelmiin, joita koskeva
maksuohjelmaehdotus on ensimmäisen kerran toimitettu asiaan osallisille ennen tämän lain voimaantuloa,
sovelletaan 30 §:n ja 31 §:n 4 momentin asemasta tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Jos lisäsuoritusvelvollisuus on täytettävä ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan 35 a §:n 5 momentin
asemasta tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 35 a §:n 7 momenttia sovelletaan lisäsuoritusvelvollisuuteen
31 päivään joulukuuta 2022.
HE 238/2021 , LaVM 4/2022, EV 51/2022
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 1993  › 25.1.1993/57
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.