11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 1/29Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2019 › 5.7.2019/808
Seurattu SDK 926/2022 saakka.
5.7.2019/808
Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Lain tarkoitus
Tässä laissa säädetään oikeusturvan ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin takeista hallintoasiaa ja muuta
julkisoikeudellista oikeussuhdetta koskevassa oikeudenkäynnissä.
2 §
Lain soveltamisala
Tätä lakia sovelletaan oikeudenkäynnissä yleisissä hallintotuomioistuimissa, joita ovat korkein hallinto-
oikeus ja alueelliset hallinto-oikeudet, mukaan lukien Ahvenanmaan hallintotuomioistuin.
Lisäksi tätä lakia sovelletaan hallintoasiaa koskevassa oikeudenkäynnissä vakuutusoikeudessa,
markkinaoikeudessa ja työtuomioistuimessa.
Tätä lakia sovelletaan myös valitusasioita käsittelemään perustetussa lautakunnassa siten kuin siitä erikseen
säädetään.
Mitä tässä laissa säädetään hallintotuomioistuimesta, sovelletaan myös 2 ja 3 momentissa tarkoitettuihin
tuomioistuimiin ja lautakuntiin niiden käsitellessä hallintolainkäyttöasiaa.
Muulle kuin tuomioistuimelle tai valitusasioita käsittelemään perustetulle lautakunnalle tehtävän valituksen
käsittelystä säädetään hallintolain (434/2003) 3 a §:ssä .
3 §
Suhde muuhun lainsäädäntöön
Jos muussa laissa on tästä laista poikkeavia säännöksiä, niitä sovelletaan tämän lain asemesta.
4 §
Määritelmät
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) viranomaisella  valtion virastoa ja laitosta, hyvinvointialueen ja hyvinvointiyhtymän viranomaista,
Ahvenanmaan maakunnan viranomaista, kunnallista viranomaista, itsenäistä julkisoikeudellista laitosta sekä
muuta julkista hallintotehtävää hoitavaa; (29.6.2021/639)
2) lainvoimalla  viranomaisen ja hallintotuomioistuimen päätöksen pysyvyyttä siten, että siihen ei enää voida
hakea muutosta säännönmukaisin muutoksenhakukeinoin oikaisuvaatimuksen määräajan tai valitusajan
päätyttyä tai sen vuoksi, että päätökseen ei saa vaatia oikaisua tai hakea muutosta valittamalla.
5 §
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 2/29Esteellisyys
Tuomari ei saa käsitellä asiaa hallintotuomioistuimessa, jos hän on esteellinen. T uomaria koskevia
säännöksiä esteellisyydestä sovelletaan myös tuomioistuimen muuhun jäseneen, esittelijään,
pöytäkirjanpitäjään ja siihen, joka muutoin osallistuu asian käsittelyyn.
Hallintotuomioistuimen päätösvaltaisuuteen tuomarin esteellisyyttä koskevassa asiassa sovelletaan, mitä
päätösvaltaisuudesta pääasiassa säädetään. Hallintotuomioistuin voi kuitenkin ratkaista esteellisyysväitteen
myös, kun siinä on vähintään yksi lainoppinut jäsen.
Esteellisyyteen sekä esteellisyysväitteen esittämiseen ja käsittelyyn hallintotuomioistuimessa sovelletaan
muuten, mitä oikeudenkäymiskaaren 2 luvun 13 §:ssä  ja 13 luvussa säädetään tuomarin esteellisyydestä.
2 luku
Valitus hallintopäätöksestä
6 §
Hallintopäätöksen valituskelpoisuus
Valittamalla saa hakea muutosta päätökseen, jolla viranomainen on ratkaissut hallintoasian tai jättänyt sen
tutkimatta.
Valittamalla ei saa hakea muutosta päätökseen, joka koskee vain asian valmistelua tai täytäntöönpanoa.
Valittamalla ei myöskään saa hakea muutosta hallinnon sisäiseen määräykseen, joka koskee tehtävän tai
muun toimenpiteen suorittamista.
7 §
Valitusoikeus hallintopäätöksestä
Hallintopäätökseen saa hakea muutosta valittamalla se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen,
velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa ja se, jonka valitusoikeudesta laissa erikseen
säädetään. V iranomainen saa hakea muutosta valittamalla myös, jos valittaminen on tarpeen viranomaisen
valvottavana olevan yleisen edun vuoksi.
Oikaisuvaatimukseen annettuun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla vain se, joka on tehnyt
oikaisuvaatimuksen. Jos hallintopäätöstä on oikaisuvaatimusmenettelyssä muutettu tai se on kumottu,
oikaisuvaatimukseen annettuun päätökseen saa kuitenkin hakea muutosta valittamalla myös se, jolla on 1
momentin mukaan valitusoikeus asiassa.
8 §
Valitustie hallintopäätöksestä
Viranomaisen päätöksestä valitetaan hallinto-oikeuteen. V altioneuvoston yleisistunnon päätöksestä valitetaan
kuitenkin korkeimpaan hallinto-oikeuteen. V alittamisesta muihin hallintotuomioistuimiin säädetään erikseen.
Alistettavassa asiassa annetusta päätöksestä valitetaan samalle tuomioistuimelle tai viranomaiselle, jolle
päätös alistetaan.
9 §
Valitus kunnallisen viranomaisen, hyvinvointialueen ja hyvinvointiyhtymän viranomaisen, Ahvenanmaan maakunnan
viranomaisen ja kirkollisen viranomaisen päätöksestä (29.6.2021/639)
Valituksesta kunnallisen viranomaisen päätökseen säädetään kuntalaissa (410/2015) .
Valituksesta hyvinvointialueen ja hyvinvointiyhtymän viranomaisen päätökseen säädetään
hyvinvointialueesta annetussa laissa (611/2021) . (29.6.2021/639)
Valituksesta Ahvenanmaan maakunnan hallituksen ja sen alaisen viranomaisen sekä Ahvenanmaan
kunnallisen viranomaisen päätökseen säädetään Ahvenanmaan itsehallintolaissa (1144/1991) .
Valituksesta evankelis-luterilaisen kirkon sekä sen seurakunnan ja seurakuntayhtymän viranomaisen
päätökseen säädetään kirkkolaissa (1054/1993) . Valituksesta ortodoksisen kirkon ja sen seurakunnan
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 3/29viranomaisen päätökseen säädetään ortodoksisesta kirkosta annetussa laissa (985/2006) .
10 §
Toimivaltainen hallinto-oikeus
Alueellisesti toimivaltainen on se hallinto-oikeus, jonka tuomiopiirissä on hallintopäätöksen tehneen
viranomaisen toimialue.
Jos päätöksen tehneen viranomaisen toimialue on useammassa kuin yhdessä tuomiopiirissä, toimivaltainen
on se hallinto-oikeus, jonka tuomiopiirissä viranomaisen päätoimipaikka sijaitsee. Jollei tätä perustetta voida
käyttää, toimivaltainen on se hallinto-oikeus, jonka tuomiopiirissä päätös on tehty .
Jos päätöksen tehneen viranomaisen toimialueena on koko maa, toimivaltainen on se hallinto-oikeus, jonka
tuomiopiirissä valittajan kotipaikka sijaitsee. Jos päätös koskee kiinteistöä tai aluetta, toimivaltainen on
kuitenkin se hallinto-oikeus, jonka tuomiopiirissä pääosa kiinteistöstä tai alueesta sijaitsee. V iranomaisen
toimialueena pidetään koko maata myös silloin, kun Ahvenanmaa ei kuulu sen toimialueeseen.
Jos 3 momentissa tarkoitetun viranomaisen päätös koskee useaa kiinteistöä tai aluetta, jotka sijaitsevat eri
hallinto-oikeuksien tuomiopiireissä, taikka useaa henkilöä tai yhteisöä, joiden kotipaikat sijaitsevat eri
hallinto-oikeuksien tuomiopiireissä, toimivaltainen on se hallinto-oikeus, jonka tuomiopiirissä viranomaisen
päätoimipaikka sijaitsee. Jollei tätä perustetta voida käyttää, toimivaltainen on se hallinto-oikeus, jonka
tuomiopiirissä päätös on tehty .
Jos asiassa ei ole toimivaltaista hallinto-oikeutta 1–4 momentin perusteella, toimivaltainen on Helsingin
hallinto-oikeus.
11 §
Asiakokonaisuuden yhdessä käsitteleminen hallinto-oikeudessa
Sen estämättä, mitä 10 §:ssä säädetään, hallinto-oikeus on toimivaltainen käsittelemään asian, joka kuuluu
samaan asiakokonaisuuteen hallinto-oikeudessa vireillä olevan asian kanssa. Edellytyksenä on, että:
1) hallinto-oikeus on asiallisesti toimivaltainen käsittelemään kyseessä olevaan asiaryhmään kuuluvia
asioita;
2) asioiden yhdessä käsitteleminen on erityisestä syystä tarpeen; ja
3) asioiden yhdessä käsittelystä ei aiheudu oikeudenkäynnin osapuolille kohtuutonta haittaa.
Hallinto-oikeus voi siirtää toimivaltaansa kuuluvan asian 1 momentissa tarkoitetun hallinto-
oikeuden käsiteltäväksi sovittuaan asiasta vastaanottavan tuomioistuimen kanssa. Ennen siirtoa on kuultava
oikeudenkäynnin osapuolia.
Siirtopäätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
12 §
Perustevalitus
Perustevalitukseen sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään valituksesta, jollei muualla laissa toisin säädetä.
3 luku
Valituksen tekeminen
13 §
Valituksen tekeminen ja valitusaika
Valituksen saa tehdä sillä perusteella, että päätös on lainvastainen.
Valitus on tehtävä kirjallisesti 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
Valituksen tekemisestä säädetään lisäksi sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa annetussa laissa
(13/2003) . Määräaikojen laskemisesta säädetään säädettyjen määräaikain laskemisesta annetussa laissa
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 4/29(150/1930) .
14 §
Valituksen toimittaminen
Valitus on toimitettava valitusajassa toimivaltaiselle hallintotuomioistuimelle, jollei erikseen säädetä, että
valitus toimitetaan viranomaiselle. Jos valitus on saapunut valitusajassa toimivaltaiselle tuomioistuimelle,
sitä ei kuitenkaan jätetä tutkimatta sillä perusteella, että se olisi lain mukaan tullut toimittaa viranomaiselle.
Suljetussa laitoksessa oleva voi antaa valituksen valitusajassa myös sille henkilölle, joka on määrätty tätä
tehtävää laitoksessa hoitamaan, tai laitoksen johtajalle. Tämän on toimitettava valitus viipymättä
toimivaltaiselle tuomioistuimelle tai viranomaiselle.
15 §
Valituksen sisältö
Valituksessa on ilmoitettava:
1) päätös, johon haetaan muutosta ( valituksen kohteena oleva päätös );
2) miltä kohdin päätökseen haetaan muutosta ja mitä muutoksia siihen vaaditaan tehtäväksi ( vaatimukset );
3) vaatimusten perustelut;
4) mihin valitusoikeus perustuu, jos valituksen kohteena oleva päätös ei kohdistu valittajaan.
Valituksessa on lisäksi ilmoitettava valittajan nimi ja yhteystiedot. Jos puhevaltaa käyttää valittajan laillinen
edustaja tai asiamies, myös tämän yhteystiedot on ilmoitettava. Yhteystietojen muutoksesta on valituksen
vireillä ollessa ilmoitettava viipymättä hallintotuomioistuimelle.
Valituksessa on ilmoitettava myös se postiosoite ja mahdollinen muu osoite, johon oikeudenkäyntiin liittyvät
asiakirjat voidaan lähettää ( prosessiosoite ). Mikäli valittaja on ilmoittanut enemmän kuin yhden
prosessiosoitteen, voi hallintotuomioistuin valita, mihin ilmoitetuista osoitteista se toimittaa
oikeudenkäyntiin liittyvät asiakirjat.
Oikaisuvaatimuksen tekijä saa valittaessaan oikaisuvaatimuspäätöksestä esittää vaatimuksilleen uusia
perusteluja. Hän saa esittää uuden vaatimuksen vain, jos se perustuu olosuhteiden muutokseen tai
oikaisuvaatimuksen tekemisen määräajan päättymisen jälkeen valittajan tietoon tulleeseen seikkaan.
16 §
Valituksen liitteet
Valitukseen on liitettävä:
1) valituksen kohteena oleva päätös valitusosoituksineen;
2) selvitys siitä, milloin valittaja on saanut päätöksen tiedoksi, tai muu selvitys valitusajan alkamisen
ajankohdasta;
3) asiakirjat, joihin valittaja vetoaa vaatimuksensa tueksi, jollei niitä ole jo aikaisemmin toimitettu
viranomaiselle.
17 §
Virheellisen valitusosoituksen vaikutus
Jos valitus on puuttuneen tai virheellisen valitusosoituksen vuoksi tehty väärää menettelyä noudattaen,
valitusta ei tämän vuoksi jätetä tutkimatta.
Jos valitus on puuttuneen tai virheellisen valitusosoituksen takia toimitettu väärälle hallintotuomioistuimelle
tai viranomaiselle, tämän on siirrettävä valitus toimivaltaiselle tuomioistuimelle tai viranomaiselle. Siirrosta
on ilmoitettava valittajalle.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 5/2918 §
Asian siirto
Jos valitus on erehdyksestä toimitettu hallintotuomioistuimelle, jonka toimivaltaan asian käsittely ei kuulu,
se voi siirtää asian toimivaltaiselle hallintotuomioistuimelle tai viranomaiselle. Siirrosta voidaan tehdä
erillinen päätös. Siirrosta on aina kuitenkin ilmoitettava valittajalle.
Siirto ei pidennä valitusaikaa.
4 luku
Muu hallintolainkäyttöasia
19 §
Muun hallintolainkäyttöasian vireillepano
Hallintolainkäytössä käsiteltävä muu asia kuin valitus tai ylimääräinen muutoksenhaku ( muu
hallintolainkäyttöasia ) pannaan hallintotuomioistuimessa vireille kirjelmällä, jossa on ilmoitettava:
1) vaatimus ja sen perustelut;
2) viranomainen, henkilö, yhteisö tai muu taho, johon vaatimus kohdistuu.
Kirjelmään on liitettävä asiakirjat, joihin vireillepanija vetoaa vaatimuksensa tueksi.
20 §
Hallintoriita-asia
Hallinto-oikeus käsittelee hallintoriita-asiana riidan, joka:
1) säädetään laissa ratkaistavaksi hallintoriita-asiana;
2) koskee julkisoikeudellista maksuvelvollisuutta;
3) koskee muuta julkisoikeudellisesta oikeussuhteesta johtuvaa etua, oikeutta tai velvollisuutta; tai
4) koskee hallintosopimusta.
Asiaa ei kuitenkaan käsitellä hallintoriita-asiana, jos asia voidaan tai on voitu ratkaista hallintopäätöksellä tai
perustevalitukseen annettavalla päätöksellä.
21 §
Hallintoriita-asian vireillepanoaika
Hakemus, jolla hallintoriita-asia pannaan vireille, on toimitettava toimivaltaiselle hallinto-oikeudelle viiden
vuoden kuluessa siitä, kun asia on tullut riitaiseksi. Julkisoikeudellista maksuvelvollisuutta koskeva hakemus
on kuitenkin toimitettava hallinto-oikeudelle viiden vuoden kuluessa sitä seuranneen vuoden alusta, jona
maksua on vaadittu tai maksuvelvollisuuden peruste on syntynyt.
22 §
Toimivaltainen hallinto-oikeus hallintoriita-asiassa
Hallintoriita-asian käsittelee se hallinto-oikeus, jonka tuomiopiirissä henkilöllä tai yhteisöllä, johon vaatimus
kohdistuu, on kotipaikka. Oikeushenkilöä tai yksityistä elinkeinonharjoittajaa vastaan esitetty vaatimus
voidaan kuitenkin käsitellä myös siinä hallinto-oikeudessa, jonka tuomiopiirissä oikeushenkilöllä tai
elinkeinonharjoittajalla on toimipaikka.
Valtiota, hyvinvointialuetta, kuntaa tai muuta julkisoikeudellista oikeushenkilöä vastaan esitetty vaatimus
käsitellään kuitenkin siinä hallinto-oikeudessa, jonka tuomiopiirissä vaatimuksen esittäjällä on kotipaikka.
Julkisoikeudellista oikeushenkilöä vastaan esitetty vaatimus voidaan käsitellä myös siinä hallinto-
oikeudessa, jonka tuomiopiirissä tämän oikeushenkilön puhevaltaa käyttävän viranomaisen kotipaikka tai
toimipaikka sijaitsee. (29.6.2021/639)
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 6/29Jos hallintoriita-asiassa ei 1 tai 2 momentin mukaan ole toimivaltaista hallinto-oikeutta, asia käsitellään
Helsingin hallinto-oikeudessa.
23 §
Valitusta koskevien säännösten soveltaminen
Muuhun hallintolainkäyttöasiaan sovelletaan muutoin, mitä tässä laissa säädetään valituksesta.
5 luku
Puhevalta ja avustajan tai asiamiehen käyttäminen
24 §
Puhevalta
Jokaisella on oikeus käyttää puhevaltaa omassa asiassaan, jollei laissa toisin säädetä.
25 §
Vajaavaltaisen puhevalta
Vajaavaltaisen puhevaltaa käyttää hänen edunvalvojansa, huoltajansa tai muu laillinen edustajansa, jollei
laissa toisin säädetä.
Vajaavaltaisella on kuitenkin oikeus käyttää yksin puhevaltaa sellaista tuloa tai varallisuutta koskevassa
asiassa, josta hänellä on oikeus määrätä. V ajaavaltainen, joka on täyttänyt 18 vuotta, käyttää itse yksin
puhevaltaa henkilöään koskevassa asiassa, jos hän kykenee ymmärtämään asian merkityksen. Alaikäisellä,
joka on täyttänyt 15 vuotta, ja hänen huoltajallaan tai muulla laillisella edustajallaan on kummallakin oikeus
erikseen käyttää puhevaltaa asiassa, joka koskee alaikäisen henkilöä tai henkilökohtaista etua tai oikeutta.
26 §
Edunvalvojan puhevalta
Täysivaltaiselle määrätty edunvalvoja käyttää päämiehensä ohella itsenäisesti puhevaltaa asioissa, jotka
kuuluvat hänen tehtäviinsä. Edunvalvojan ja hänen päämiehensä ollessa eri mieltä on päämiehen kanta
ratkaiseva, jos hän kykenee ymmärtämään asian merkityksen.
Jos päämiehen toimintakelpoisuutta on rajoitettu muulla tavoin kuin vajaavaltaiseksi julistamalla,
edunvalvoja käyttää yksin päämiehen puhevaltaa asiassa, josta päämiehellä ei ole oikeutta päättää.
Edunvalvoja ja hänen päämiehensä käyttävät kuitenkin yhdessä puhevaltaa asiassa, josta heidän tulee päättää
yhdessä.
27 §
Päämiehen sekä edunvalvojan tai huoltajan kuuleminen
Jos kuuleminen on tarpeen päämiehen edun vuoksi tai asian selvittämiseksi, on:
1) edunvalvojan, huoltajan tai muun laillisen edustajan käyttäessä puhevaltaa kuultava päämiestä;
2) päämiehen käyttäessä puhevaltaa kuultava edunvalvojaa, huoltajaa tai muuta laillista edustajaa.
28 §
Edunvalvojan määrääminen oikeudenkäyntiä varten
Hallintotuomioistuin voi vireillä olevassa oikeudenkäynnissä määrätä asianosaiselle edunvalvojan
oikeudenkäyntiä varten, jos asianosainen on kykenemätön valvomaan etuaan heikentyneen terveydentilan tai
muun erityisen syyn vuoksi.
Tuomioistuimen on määrättävä edunvalvoja oikeudenkäyntiä varten, jos asianosaisen edunvalvoja, huoltaja
tai muu laillinen edustaja on esteellinen tai ei muuten voi käyttää asiassa puhevaltaa.
Edunvalvojan määräys on voimassa, kunnes asia on lainvoimaisesti ratkaistu, jollei tuomioistuin toisin päätä.
Edunvalvojaan sovelletaan, mitä holhoustoimesta annetussa laissa (442/1999)  säädetään.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 7/2929 §
Asianosaisseuraanto
Jos asianosainen kuolee oikeudenkäynnin aikana, hänen oikeudenomistajansa tulevat hänen sijaansa, jollei
asian laadusta muuta johdu.
Jos oikeudenkäynti koskee omistusoikeuden tai muun oikeuden käyttämistä ja tämä oikeus siirtyy
oikeudenkäynnin aikana toiselle, oikeuden uusi omistaja tulee alkuperäisen sijaan, jollei erityisistä syistä
muuta johdu. Sama koskee tilannetta, jossa asianosaisasema riippuu omistusoikeudesta tai muusta
oikeudesta.
30 §
Asiamies ja avustaja
Oikeudenkäynnin osapuoli saa käyttää asiamiestä tai avustajaa. Asiamiehen ja avustajan on oltava asianajaja,
julkinen oikeusavustaja tai luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista (715/201 1) annetussa laissa tarkoitettu
luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja. Asiamies tai avustaja voi kuitenkin olla myös muu rehellinen ja
tehtävään sopiva ja kykenevä täysi-ikäinen henkilö, joka ei ole konkurssissa ja jonka toimintakelpoisuutta ei
ole rajoitettu.
Hallintotuomioistuimen tuomari tai esittelijä ei saa toimia asiamiehenä eikä avustajana lukuun ottamatta
oikeudenkäymiskaaren 13 luvun 3 §:ssä  tarkoitetun läheisensä asiaa taikka asiaa, jossa hänellä tai hänen
edellä tarkoitetulla läheisellään on osaa. V irkamies ei saa toimia asiamiehenä tai avustajana, jos se on vastoin
hänen virkavelvollisuuttaan.
Asiamiehenä tai avustajana ei saa toimia se, joka on asiaa käsittelevään tuomariin tai esittelijään
oikeudenkäymiskaaren 13 luvun 3 §:ssä  tarkoitetussa suhteessa. Asiamiehenä tai avustajana ei myöskään saa
toimia se, joka on osallistunut asian käsittelyyn tuomioistuimessa tai viranomaisessa tai ollut siinä
vastapuolen asiamiehenä tai avustajana. Jos hallintotuomioistuin havaitsee, että asiamies tai avustaja on
oikeudenkäymiskaaren 13 luvun 3 §:ssä  tarkoitetussa suhteessa asiaa käsittelevään tuomariin tai esittelijään,
tuomioistuimen on ilmoitettava siitä asiamiehelle tai avustajalle.
31 §
Esiintymiskielto ja asian saattaminen valvontalautakunnalle
Jos asiamies tai avustaja on tehtäväänsä sopimaton, tuomioistuin voi kieltää häntä toimimasta asiamiehenä
tai avustajana yksittäisessä asiassa. Kiellosta on ilmoitettava päämiehelle ja varattava tälle tilaisuus uuden
asiamiehen tai avustajan hankkimiseen.
Tuomioistuin voi myös kieltää asiamieheltä tai avustajalta oikeuden toimia siinä tuomioistuimessa
asiamiehenä tai avustajana enintään kolmen vuoden ajan, jos siihen on syytä. T uomioistuimen on
ilmoitettava päätöksestään asianajajista annetussa laissa (496/1958)  tarkoitetulle valvontalautakunnalle, jos
päätös koskee asianajajaa, julkista oikeusavustajaa tai luvan saanutta oikeudenkäyntiavustajaa. 
Tuomioistuin voi ilmoittaa asianajajan, julkisen oikeusavustajan tai luvan saaneen oikeudenkäyntiavustajan
muusta tämän velvollisuuksien vastaisesta menettelystä 2 momentissa tarkoitetulle valvontalautakunnalle.
32 §
Asiamiehen valtuutus
Asiamiehen on esitettävä valtakirja.
Jollei hallintotuomioistuin toisin määrää, valtakirjaa ei kuitenkaan tarvitse esittää, jos:
1) päämies on antanut valtuutuksen suullisesti tuomioistuimessa;
2) asiamies on toiminut asiamiehenä asian aikaisemmassa käsittelyvaiheessa hallintomenettelyssä tai
tuomioistuimessa;
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 8/293) valtuutettu on asianajaja, julkinen oikeusavustaja tai luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista annetussa
laissa tarkoitettu luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja.
Jos valtakirja esittämisvelvollisuudesta huolimatta puuttuu, tuomioistuimen on varattava tilaisuus sen
esittämiseen. Tämä ei kuitenkaan estä käsittelyn jatkamista.
Asiamies ei saa ilman päämiehen suostumusta siirtää toiselle henkilölle valtuutusta, joka on annettu
nimetylle henkilölle.
33 §
Valittajien yhdyshenkilö
Jos usea tekee valituksen yhdessä, voidaan joku heistä ilmoittaa valituksessa yhdyshenkilöksi. Jollei
yhdyshenkilöä ole ilmoitettu, yhdyshenkilönä toimii valituksessa ensimmäiseksi mainittu valittaja.
Yhdyshenkilön ei tarvitse esittää valtakirjaa.
34 §
Asiamiehen ja avustajan salassapitovelvollisuus
Oikeudenkäyntiasiamies tai -avustaja ei saa luvattomasti ilmaista yksityisen tai perheen salaisuutta tai
liikesalaisuutta, jonka hän on saanut tietää:
1) hoitaessaan oikeudenkäyntiin liittyvää tehtävää;
2) antaessaan oikeudellista neuvontaa päämiehen oikeudellisesta asemasta esitutkinnassa tai muussa
oikeudenkäyntiä edeltävässä käsittelyvaiheessa;
3) antaessaan oikeudellista neuvontaa oikeudenkäynnin käynnistämiseksi tai sen välttämiseksi.
Sama koskee asian käsittelyssä käytettävää tulkkia, kääntäjää ja sellaista henkilöä, joka osallistuu päämiehen
asian hoitamiseen, sekä 68 §:ssä tarkoitettua vajaavaltaisen tukihenkilöä.
Rangaistus salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain (39/1889) 38 luvun  1 tai 2 §:n
mukaan, jollei teko ole rangaistava rikoslain 40 luvun 5 §:n  mukaan tai siitä muualla laissa säädetä
ankarampaa rangaistusta.
6 luku
Asian käsittely ja selvittäminen
35 §
Tuomioistuimen prosessinjohto
Hallintotuomioistuimen on huolehdittava oikeudenkäynnin johtamisesta.
36 §
Käsittelytavat
Asia käsitellään hallintotuomioistuimessa kirjallisesti valituksen, valituksen kohteena olevan päätöksen ja
muun oikeudenkäyntiaineiston perusteella.
Asiassa voidaan järjestää myös suullinen valmistelu, suullinen käsittely , katselmus tai tarkastus.
37 §
Asian selvittäminen
Hallintotuomioistuimen on huolehdittava siitä, että asia tulee selvitetyksi. Hallintotuomioistuimen on
tarvittaessa osoitettava asianosaiselle tai päätöksen tehneelle viranomaiselle, mitä lisäselvitystä asiassa tulee
esittää.
Hallintotuomioistuimen on hankittava oma-aloitteisesti selvitystä siinä laajuudessa kuin käsittelyn
tasapuolisuus, oikeudenmukaisuus ja asian laatu sitä vaativat.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 9/29Asianosaisen ja päätöksen tehneen viranomaisen on esitettävä selvitystä vaatimustensa perusteluista
totuudenmukaisesti. Niiden on myötävaikutettava asian selvittämiseen sen oikeudellisen luonteen
edellyttämällä tavalla. V iranomaisen on oikeudenkäynnissä otettava huomioon tasapuolisesti yleiset ja
yksityiset edut.
38 §
Velvollisuus selvityksen esittämiseen
Jokaisella on velvollisuus saapua tuomioistuimeen kuultavaksi sekä sallia katselmuksen toimittaminen taikka
esittää tuomioistuimelle 51 §:ssä tarkoitettu esine tai asiakirja, jollei laissa toisin säädetä.
Jos henkilöllä on velvollisuus tai oikeus kieltäytyä todistamasta tuomioistuimessa, häntä ei kuitenkaan voida
velvoittaa esittämään asiakirjaa tai esinettä taikka sallimaan katselmuksen toimittamista selvityksen
esittämiseksi vaitiolovelvollisuuden tai vaitiolo-oikeuden piiriin kuuluvasta seikasta.
39 §
Oikeus selvityksen esittämiseen
Asianosaisella ja päätöksen tehneellä viranomaisella on oikeus esittää haluamansa selvitys
hallintotuomioistuimelle.
Tuomioistuin voi jättää huomioon ottamatta sellaisen aineiston, joka selvästi ei kuulu käsiteltävään asiaan.
40 §
Valituksen ja muun kirjelmän täydentäminen
Jos valitus tai muu hallintotuomioistuimelle toimitettu kirjelmä on puutteellinen, hallintotuomioistuimen on
varattava kirjelmän laatijalle tilaisuus kohtuullisessa määräajassa täydentää sitä, jollei täydentäminen ole
asian käsittelyn kannalta tarpeetonta. Täydennyspyynnössä on samalla ilmoitettava, millä tavoin kirjelmä on
puutteellinen ja mitä täydentämisen laiminlyönnistä voi seurata.
41 §
Uusien vaatimusten esittäminen
Valitusajan päättymisen jälkeen uuden vaatimuksen saa esittää vain, jos se perustuu olosuhteiden
muutokseen tai valitusajan päättymisen jälkeen valittajan tietoon tulleeseen seikkaan.
Valitusajan päättymisen jälkeen valittaja saa esittää uusia perusteluja vaatimuksensa tueksi, jollei asia sen
johdosta muutu toiseksi.
Asianosainen saa kuitenkin oikeudenkäynnin aikana vaatia täytäntöönpanon kieltämistä tai keskeyttämistä,
suullista käsittelyä tai oikeudenkäyntikulujen korvausta tai tehdä muun oikeudenkäyntiin liittyvän
sivuvaatimuksen.
42 §
Päätöksen tehneen viranomaisen lausunto
Päätöksen tehneen viranomaisen on hallintotuomioistuimen pyynnöstä annettava selostuksensa asiasta,
vastattava oikeudenkäynnin osapuolen esittämiin vaatimuksiin ja niiden perusteluihin sekä lausuttava
esitetystä selvityksestä.
Viranomaisen on hallintotuomioistuimen pyynnöstä toimitettava sille päätöksen perusteena olleet asiakirjat
ja muu tarvittava selvitys.
Velvoitteen tehosteeksi voidaan asettaa sakon uhka.
43 §
Muun viranomaisen ja asiantuntijan kuuleminen
Hallintotuomioistuin voi oma-aloitteisesti pyytää erityistä asiantuntemusta vaativasta kysymyksestä
lausunnon muulta kuin päätöksen tehneeltä viranomaiselta taikka yksityiseltä asiantuntijalta. T uomioistuin
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 10/29voi myös kuulla asiantuntijaa suullisessa käsittelyssä. T uomioistuin voi pyytää lausunnon myös
asiantuntijalta, jonka oikeudenkäynnin osapuoli nimeää ja jonka kuulemista hallintotuomioistuin pitää
tarpeellisena.
Asiantuntijan on oltava rehelliseksi ja alallaan taitavaksi tunnettu. Asiantuntijana ei saa toimia se, joka on
asiaan tai asianosaiseen sellaisessa suhteessa, että hänen puolueettomuutensa vaarantuu.
44 §
Asianosaisen kuuleminen
Asianosaiselle on ennen asian ratkaisua varattava tilaisuus esittää käsityksensä muiden oikeudenkäynnin
osapuolten esittämistä vaatimuksista sekä muusta oikeudenkäyntiaineistosta.
Asian saa ratkaista varaamatta asianosaiselle tilaisuutta tulla kuulluksi, jos valitus jätetään heti tutkimatta tai
se on ilmeisen perusteeton tai oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaaminen ei muutoin edellytä
kuulemista.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, koskee myös valituksen tehnyttä viranomaista.
Rajoituksista asianosaisen oikeuteen saada tieto oikeudenkäyntiin liittyvästä asiakirjasta, joka ei ole julkinen,
säädetään oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa annetun lain (381/2007) 9 §:ssä .
45 §
Selvityksen määräaika
Hallintotuomioistuimen on asetettava asian laatuun nähden kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa sen
pyytämä vastaus tai muu selvitys on toimitettava.
Tuomioistuin voi määräajan kuluttua ratkaista asian, vaikka pyydettyä selvitystä ei ole toimitettu. Tästä on
ilmoitettava määräaikaa asetettaessa.
46 §
Selvityksen rajoittaminen
Kun hallintotuomioistuin katsoo asian tulleen selvitetyksi, se voi asettaa asian laatuun nähden kohtuullisen
määräajan, jonka kuluessa oikeudenkäynnin osapuolten on toimitettava mahdollinen lisäaineisto asiassa. Jos
osapuoli toimittaa lisäaineistoa tämän määräajan jälkeen, hallintotuomioistuin voi jättää sen huomioon
ottamatta.
47 §
Suullinen valmistelu
Hallintotuomioistuin voi järjestää suullisen valmistelun sen selvittämiseksi, mistä asiaan liittyvistä seikoista
oikeudenkäynnin osapuolet ovat erimielisiä sekä mitä selvitystä vaatimusten tueksi on esitettävissä.
Suullisessa valmistelussa ei kuulla todistajia eikä asiantuntijoita.
Suulliseen valmisteluun voidaan kutsua yksinomaan asiamies, jollei asianosaisen henkilökohtaista läsnäoloa
pidetä tarpeellisena.
Suullisesta valmistelusta laaditaan pöytäkirja, johon merkitään asia ja sen yksilöimiseksi tarvittavat tiedot
sekä käsittelyyn osallistuneet henkilöt.
48 §
Katselmus
Hallintotuomioistuin voi järjestää asian selvittämiseksi katselmuksen. Katselmuksessa tehdään havaintoja
kiinteistöstä, maisemasta, rakennelmasta tai muusta sellaisesta kohteesta, jota ei hankaluudetta voida tuoda
tuomioistuimeen.
Katselmus voidaan kuitenkin tehdä pysyväisluonteiseen asumiseen käytettävissä tiloissa vain, jos se on
välttämätöntä asian selvittämiseksi.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 11/29Hallintotuomioistuimen on kutsuttava katselmukseen asianosaiset ja päätöksen tehnyt viranomainen.
Katselmuksesta laaditaan pöytäkirja, johon merkitään asian yksilöimiseksi tarpeelliset tiedot, läsnä olleet
henkilöt sekä selostus katselmuksen kulusta. Katselmuksen kohde on kuvattava, jollei se ole tarpeetonta.
Katselmukseen sovelletaan lisäksi, mitä 62 §:ssä säädetään oikeudenkäynnin osapuolten kutsumisesta
suulliseen käsittelyyn ja mitä oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 38 §:n  2 momentissa säädetään.
49 §
Tarkastus
Hallintotuomioistuin voi katselmuksen sijasta tehdä paikalla tarkastuksen tosiseikan todentamiseksi.
Tarkastusta ei saa suorittaa pysyväisluonteiseen asumiseen käytettävissä tiloissa.
Tarkastuksesta ilmoitetaan asianosaisille ja päätöksen tehneelle viranomaiselle etukäteen.
Tarkastuksesta laaditaan pöytäkirja, johon merkitään asian yksilöimiseksi tarpeelliset tiedot, läsnä olleet
henkilöt sekä selostus tarkastuksen kulusta. T arkastuksen kohde on kuvattava, jollei se ole tarpeetonta.
50 §
Hallintotuomioistuimen tiedonsaantioikeus
Hallintotuomioistuimella on oikeus pyynnöstä saada maksutta viranomaiselta salassapitosäännösten
estämättä kaikki asian ratkaisemiseksi välttämättömät tiedot ja asiakirjat. T uomioistuin voi määrätä
viranomaisen esittämään tarpeellisen selvityksen. Määräyksen tehosteeksi voidaan asettaa sakon uhka.
51 §
Asiakirjan ja esineen esittäminen
Hallintotuomioistuin voi määrätä muun kuin viranomaisen toimittamaan tämän hallussa olevan asiakirjan tai
esineen tuomioistuimelle tai esittämään sen tuomioistuimessa, jos asiakirjalla tai esineellä voidaan olettaa
olevan merkitystä todisteena asiassa. Määräyksen tehosteeksi voidaan asettaa sakon uhka.
Asiakirjan ja esineen toimittamiseen ja esittämiseen tuomioistuimelle sovelletaan lisäksi, mitä
oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 39 §:ssä  ja 40 §:n 2 momentissa säädetään kirjallisesta todisteesta ja esineen
tuomisesta oikeuteen.
52 §
Tulkitseminen ja kääntäminen
Hallintotuomioistuin huolehtii tulkitsemisesta ja kääntämisestä, jos henkilö ei osaa tuomioistuimessa
kielilain (423/2003)  mukaan käytettävää kieltä taikka ei sairauden tai vammaisuuden vuoksi voi tulla
ymmärretyksi ja:
1) asian aikaisemmassa käsittelyvaiheessa sitä käsitelleen viranomaisen on tullut huolehtia tulkitsemisesta tai
kääntämisestä hallintolain 26 §:n 1 momentin tai muun säännöksen nojalla;
2) tuomioistuin ratkaisee ensi asteena hallintoriita-asian tai muun hallintolainkäyttöasian, joka on tullut
vireille viranomaisen aloitteesta; tai
3) henkilöä kuullaan suullisesti.
Erityisestä syystä tuomioistuin voi huolehtia tulkitsemisesta ja kääntämisestä muussakin kuin 1 momentissa
tarkoitetussa tapauksessa.
Tulkkina tai kääntäjänä ei oikeudenkäynnissä saa toimia henkilö, joka on sellaisessa suhteessa asianosaiseen
tai asiaan, että hänen luotettavuutensa voi tästä syystä vaarantua.
Suomen ja ruotsin kieltä käyttävän oikeudesta viranomaisen järjestämään tulkkaukseen sekä käännökseen
säädetään kielilaissa. Saamelaisten oikeudesta käyttää omaa kieltään säädetään saamen kielilaissa
(1086/2003) . Hallintotuomioistuimen on myös huolehdittava siitä, että muiden Pohjoismaiden kansalaiset
saavat sen käsiteltävissä asioissa tarvittavan tulkitsemis- ja käännösavun siten kuin Pohjoismaiden
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 12/29kansalaisten oikeudesta käyttää omaa kieltään muussa pohjoismaassa Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja
Tanskan välillä tehdyssä sopimuksessa (SopS 1 1/1987) määrätään.
53 §
Laillinen este
Laillinen este on sillä, joka sairauden tai yleisen liikenteen keskeytymisen tai muun niihin rinnastuvan syyn
vuoksi ei voi noudattaa hallintotuomioistuimen asettamaa määräaikaa. Laillisesta esteestä ja sen
päättymisestä on viipymättä ilmoitettava tuomioistuimelle.
Jos asianosainen ei laillisen esteen vuoksi voi saapua kuultavaksi tai noudattaa muuta hallintotuomioistuimen
asettamaa määräaikaa, tuomioistuimen on siirrettävä asian käsittelyä ja asetettava uusi määräaika.
Jos asianosaisen oikeudenkäyntiasiamiehellä tai avustajalla on laillinen este eikä hänen sijaansa ole ajoissa
voitu saada toista asiamiestä tai avustajaa, katsotaan tuomioistuimen asettaman määräajan noudattamatta
jättämisen johtuneen laillisesta esteestä.
54 §
Järjestyksen turvaaminen oikeudenkäynnissä
Hallintotuomioistuimen tulee huolehtia järjestyksestä oikeudenkäynnissä. Oikeudenkäyntitilaisuudesta
voidaan poistaa se, joka häiritsee asian käsittelyä. T uomioistuimella on oikeus saada poliisilta virka-apua
oikeudenkäyntitilaisuuden järjestämiseksi ja järjestyksen turvaamiseksi oikeudenkäyntitilaisuudessa. 
Tuomioistuin voi tuomita henkilön maksettavaksi enintään 1 000 euron suuruisen järjestyssakon. Sakko
voidaan tuomita, jos henkilö ei tuomioistuimen varoituksesta huolimatta noudata puheenjohtajan määräyksiä,
puhuu tuomioistuimen arvoa loukkaavasti taikka muutoin käyttäytyy häiritsevästi tai sopimattomasti
oikeudenkäyntitilaisuudessa.
Edellä 2 momentissa tarkoitettu sakko voidaan tuomita myös vastaavan kirjallisen aineiston toimittamisen
perusteella, jos aineisto on tuomioistuimen varoituksesta huolimatta tuomioistuimen arvoa loukkaavaa tai
muutoin sopimatonta.
Jos henkilö on poistettu oikeudenkäyntitilaisuudesta, tuomioistuimen on harkittava, voidaanko asian
käsittelyä siitä huolimatta jatkaa.
55 §
Arvio asian käsittelyajasta
Hallintotuomioistuimen on pyynnöstä ilmoitettava arvio asian käsittelyajasta.
56 §
Uhkasakkolain soveltaminen
Oikeudenkäynnin kulun turvaamiseksi asetettavan uhkasakon asettamiseen ja tuomitsemiseen sovelletaan,
mitä uhkasakkolain (1113/1990) 2 luvussa  säädetään.
7 luku
Suullinen käsittely
57 §
Suullisen käsittelyn järjestäminen
Hallintotuomioistuimen on järjestettävä suullinen käsittely , jos tuomioistuin pitää sitä tarpeellisena tai
yksityinen asianosainen sitä vaatii. Suullisessa käsittelyssä voidaan kuulla asianosaista, päätöksen tehnyttä
viranomaista, todistajia ja asiantuntijoita sekä ottaa vastaan muuta selvitystä.
Tuomioistuin voi asianosaisen vaatimuksesta huolimatta jättää suullisen käsittelyn järjestämättä, jos:
1) suullista käsittelyä vaatineen asianosaisasema perustuu hyvinvointialueen, kunnan tai muun yhteisön
jäsenyyteen; (29.6.2021/639)
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 13/292) asian ratkaisemiseksi merkityksellisistä tosiseikoista on jo saatu riittävä selvitys, jonka perusteella asia
voidaan ratkaista ilman, että tuomioistuimelle jää varteenotettavaa epäilystä tosiseikoista;
3) tosiseikat voidaan selvittää muulla tavoin;
4) suullinen käsittely on jo järjestetty samassa asiassa hallintotuomioistuimessa; tai
5) suullisen käsittelyn järjestäminen on muuten ilmeisen tarpeetonta, kun otetaan huomioon asian laatu ja
merkitys asianosaiselle sekä oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimukset.
Korkein hallinto-oikeus voi asianosaisen vaatimuksesta huolimatta jättää suullisen käsittelyn järjestämättä
myös, jos asiassa on kyse muutoksenhausta hallintotuomioistuimen päätökseen eikä suullisen käsittelyn
järjestäminen ole tarpeen asian selvittämiseksi.
Suullista käsittelyä vaativan on ilmoitettava, minkä vuoksi sen järjestäminen on tarpeen ja mitä selvitystä hän
esittäisi suullisessa käsittelyssä.
Jos asiassa vedotaan asiantuntijalausuntoon tai yksityisluonteiseen kirjalliseen todistajankertomukseen,
suullinen käsittely asiantuntijan tai todistajan kuulemiseksi järjestetään vain, jos se on tarpeen asian
selvittämiseksi.
58 §
Päätös suullisen käsittelyn järjestämisestä
Hallintotuomioistuin päättää suullista käsittelyä koskevasta vaatimuksesta pääasian yhteydessä tai tekee
asiasta välipäätöksen.
Jos hallintotuomioistuin ei järjestä asianosaisen vaatimaa suullista käsittelyä, tästä on ilmoitettava
asianosaisille. Samalla asianosaisille on varattava tilaisuus esittää kirjallista lisäselvitystä. Ilmoittamisesta
voidaan luopua, jos valitus jätetään tutkimatta tai hylätään heti taikka jos ilmoittaminen muusta vastaavasta
syystä on ilmeisen tarpeetonta.
59 §
Suullisen käsittelyn rajoittaminen
Hallintotuomioistuin voi rajoittaa suullista käsittelyä siten, että se koskee ainoastaan osaa asiasta,
asianosaisten ja päätöksen tehneen viranomaisen käsitysten selvittämistä tai suullisen todistelun
vastaanottamista, tai muulla vastaavalla tavalla.
60 §
Suullisen käsittelyn kulku
Suullisessa käsittelyssä hallintotuomioistuin:
1) esittää aluksi yhteenvedon siitä, mistä asiassa on kysymys;
2) kuulee asianosaisia ja päätöksen tehnyttä viranomaista;
3) kuulee tarvittaessa todistajia ja asiantuntijoita sekä ottaa vastaan muuta selvitystä;
4) kuulee lopuksi oikeudenkäynnin osapuolia käsittelyssä esitetyistä seikoista.
61 §
Todistajan nimeäminen
Oikeudenkäynnin osapuolet nimeävät todistajansa. Hallintotuomioistuin voi nimetä todistajia myös omasta
aloitteestaan.
Tuomioistuin voi asettaa määräajan, jossa oikeudenkäynnin osapuolten on nimettävä todistajat.
Tuomioistuin päättää, keitä todistajiksi kutsutaan.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 14/2962 §
Oikeudenkäynnin osapuolten kutsuminen
Hallintotuomioistuimen on kutsuttava suulliseen käsittelyyn oikeudenkäynnin osapuolet. Jos suullista
käsittelyä on rajoitettu 59 §:ssä tarkoitetulla tavalla, kutsumatta voidaan jättää ne asianosaiset, joiden
läsnäolo on ilmeisen tarpeetonta.
Kutsutun tai hänen laillisen edustajansa poissaolo suullisesta käsittelystä ei estä asian käsittelyä ja
ratkaisemista.
Asianosainen tai hänen laillinen edustajansa voidaan kutsua saapumaan henkilökohtaisesti suulliseen
käsittelyyn, jos se on tarpeen asian selvittämiseksi. Kutsun tehosteeksi voidaan asettaa sakon uhka.
Tuomioistuimen on tuomittava uhkasakko maksettavaksi ja asetettava uusi korkeampi sakon uhka, jos
asianosainen tai hänen laillinen edustajansa ei noudata 3 momentissa tarkoitettua kutsua ja tuomioistuin
edelleen pitää asianomaisen henkilökohtaista läsnäoloa tarpeellisena. Uhkasakkoa ei tuomita maksettavaksi,
jos asia käsitellään ja ratkaistaan asianomaisen poissaolosta huolimatta tai poissaolo johtuu laillisesta
esteestä.
63 §
Muiden kuultavien kutsuminen
Hallintotuomioistuin päättää asiantuntijan ja todistajan kutsumisesta suulliseen käsittelyyn. Lisäksi
tuomioistuin päättää niiden muiden henkilöiden ja viranomaisten kutsumisesta, joiden kuulemista se pitää
tarpeellisena.
Hallintotuomioistuin huolehtii 1 momentissa tarkoitettujen kuultavien kutsumisesta. T uomioistuin voi myös
oikeuttaa oikeudenkäynnin osapuolen kutsumaan asiantuntijan tai todistajan.
Tuomioistuin voi kutsua todistajan suulliseen käsittelyyn sakon uhalla. T odistajan kutsumiseen sovelletaan
lisäksi, mitä oikeudenkäymiskaaren 17 luvun  62 ja 64 §:ssä säädetään uhkasakosta ja todistajan noutamisesta
tuomioistuimeen.
64 §
Kutsun sisältö
Kutsussa suulliseen käsittelyyn on mainittava tarpeelliset tiedot käsiteltävästä asiasta ja oikeudenkäynnin
osapuolista sekä ilmoitettava käsittelyn ajankohta ja paikka. Kutsussa on lisäksi ilmoitettava poissaolon
seurauksista ja siitä, että kutsutun on viipymättä ilmoitettava laillisesta esteestä ja sen päättymisestä.
Todistajalle ja asiantuntijalle on kutsussa myös ilmoitettava hänen oikeudestaan saada ennakolta korvaus
matka- ja toimeentulokustannuksistaan sekä siitä, ettei hän ole velvollinen saapumaan
hallintotuomioistuimeen, jos hänelle ei pyynnöstä huolimatta ole maksettu ennakkoa.
65 §
Muut kutsumista koskevat säännökset
Kutsumisessa noudatetaan muuten, mitä tässä laissa säädetään tiedoksiannosta. Kutsumiseen sovelletaan
myös, mitä oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 42 §:ssä  säädetään Suomen ulkopuolella tiedoksi annettavasta
kutsusta.
66 §
Todistajan esteellisyys
Todistajana ei voida kuulla asianosaista eikä muutakaan henkilöä, jonka oikeutta, etua tai velvollisuutta
oikeudenkäynnin kohteena oleva asia välittömästi koskee, eikä tällaisen henkilön laillista edustajaa.
Todistajana ei voida kuulla myöskään henkilöä, joka toimii oikeudenkäynnin osapuolena olevan
viranomaisen puhevaltaa käyttävänä edustajana samassa oikeudenkäynnissä.
Todistajan nimeämiseen sovelletaan myös, mitä oikeudenkäymiskaaren 17 luvun  31 ja 32 §:ssä säädetään.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 15/2967 §
Henkilökohtainen kuuleminen
Suullisessa käsittelyssä voidaan kuulla henkilökohtaisesti myös henkilöä, jota ei 66 §:n perusteella voida
kuulla todistajana, jos kuuleminen on tarpeen asian selvittämiseksi.
Tuomioistuin voi kutsua sakon uhalla kuultavaksi henkilön, jota ei voida kuulla todistajana hänen
asianosaisuuteen rinnastettavan asemansa vuoksi.
68 §
Vajaavaltaisen kuuleminen
Vajaavaltaista voidaan kuulla suullisessa käsittelyssä, jos vajaavaltainen antaa siihen suostumuksensa. Alle
12-vuotiasta voidaan kuitenkin kuulla muussa kuin omassa asiassaan vain, jos kuuleminen on välttämätöntä
asian ratkaisemiseksi eikä kuulemisesta arvioida aiheutuvan hänelle merkittävää haittaa. Harkittaessa
vajaavaltaisen henkilökohtaista kuulemista on otettava huomioon oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin
vaatimukset. Kuulemisen yhteydessä vajaavaltaiselle ei saa antaa sellaisia tietoja, jotka voisivat vakavasti
vaarantaa hänen terveyttään tai kehitystään. Jos vajaavaltaisen suojaamiseksi tai hänen itsenäisen
mielipiteensä selvittämiseksi on tarpeen, vajaavaltaista kuullaan henkilökohtaisesti siten, että hänen lisäkseen
läsnä on vain yksi tai useampi hallintotuomioistuimen jäsen.
Jos vajaavaltaista kuullaan 1 momentissa säädetyllä tavalla ilman, että kaikki oikeudenkäynnin osapuolet
ovat läsnä, asianosaisille ja osapuolena olevalle viranomaiselle voidaan varata tilaisuus ehdottaa, mistä
seikoista vajaavaltaista tulisi kuulla. Lisäksi osapuolille on varattava tilaisuus tutustua kuulemisen sisällöstä
laadittuun tai tallennettuun oikeudenkäyntiaineistoon ja lausua mielipiteensä sen sisällöstä. Oikeutta tietojen
saamiseen voidaan rajoittaa, jos tiedon antamatta jättäminen on välttämätöntä vajaavaltaisen suojaamiseksi
tai hänen muun erittäin tärkeän etunsa turvaamiseksi eikä tiedon antamatta jättäminen vaaranna
oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista.
Tuomioistuin voi tarvittaessa määrätä vajaavaltaiselle kuultavalle tukihenkilön, jonka tehtävänä on olla
asianomaisen henkilökohtaisena tukena suullisessa käsittelyssä.
69 §
Todistajan vaitiolo-oikeus
Asianosaisen nykyinen tai entinen aviopuoliso taikka nykyinen avopuoliso, sisarus, sukulainen suoraan
ylenevässä tai alenevassa polvessa taikka se, jolla on vastaavanlainen parisuhteeseen tai sukulaisuuteen
rinnastuva läheinen suhde asianosaiseen, saa kieltäytyä todistamasta.
Jos 1 momentissa tarkoitettu henkilö suostuu todistamaan, suostumusta ei voida peruuttaa, ellei muusta tässä
laissa säädetystä salassapitovelvollisuudesta tai vaitiolo-oikeudesta muuta johdu.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, todistaja saa kieltäytyä todistamasta siltä osin kuin todistaminen
ilmaisisi:
1) liikesalaisuuden, elleivät erittäin tärkeät syyt ottaen huomioon asian laatu, todisteen merkitys asian
ratkaisemisen kannalta ja seuraukset sen esittämättä jättämisestä sekä muut olosuhteet vaadi todistamista;
2) sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä annetun lain (460/2003) 16 §:ssä  tarkoitetun tiedon.
Todistaja saa kieltäytyä kertomasta seikan, jonka kertominen saattaisi hänet tai häneen 1 momentissa
tarkoitetussa suhteessa olevan henkilön syytteen vaaraan tai myötävaikuttaisi hänen tai häneen mainitussa
suhteessa olevan henkilön syyllisyyden selvittämiseen.
Oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 33 §:ssä tarkoitettu anonyymi todistaja saa kieltäytyä todistamasta siltä osin
kuin todistaminen saattaisi paljastaa hänen henkilöllisyytensä tai yhteystietonsa.
Väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain (661/2009) 36 §:ssä
tarkoitettu henkilö, jolle on talletettu turvakielto, saa kieltäytyä todistamasta siltä osin kuin todistaminen
saattaisi paljastaa hänen yhteystietonsa.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 16/2970 §
Todistajan velvollisuus kieltäytyä todistamasta
Hallintotuomioistuimen päätösneuvottelun sisällöstä ei saa todistaa.
Jokaisella muulla kuin oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 33 §:ssä  tarkoitetulla anonyymilla todistajalla on
velvollisuus kieltäytyä todistamasta siltä osin kuin todistaminen saattaisi paljastaa anonyymin todistajan
henkilöllisyyden tai hänen yhteystietonsa.
Jokaisella muulla kuin väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun
lain 36 §:ssä tarkoitetulla henkilöllä, jolle on talletettu turvakielto, on velvollisuus kieltäytyä todistamasta
siltä osin kuin todistaminen saattaisi paljastaa kyseisen henkilön yhteystiedot.
Lisäksi velvollisuuteen kieltäytyä todistamasta sovelletaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 10 §:ssä ,
11 §:n 3 momentissa, 12 §:n 3–5 momentissa, 13 §:n 1 ja 3 momentissa, 15 §:n 1 momentissa sekä 16 §:ssä
säädetään.
Oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 1 1 §:n 3 momentissa, 12 §:n 3–5 momentissa, 13 §:n 1 ja 3 momentissa
sekä 16 §:ssä tarkoitettu henkilön velvollisuus kieltäytyä todistamasta säilyy , vaikkei asianomainen henkilö
enää ole siinä asemassa, jossa hän on saanut tiedon todistettavasta seikasta.
Henkilöllä, joka on saanut oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 1 1 §:n  3 momentissa taikka 13 §:n 1 tai 3
momentissa tarkoitetun tiedon toimiessaan lainkohdassa tarkoitetun henkilön palveluksessa tai muuten hänen
apunaan, on vastaava velvollisuus kieltäytyä todistamasta kuin mainituissa lainkohdissa tarkoitetuilla
henkilöillä. Palveluksessa tai apuna toiminut henkilö voidaan kuitenkin määrätä todistamaan
oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 15 §:n  1 momentissa säädetyillä edellytyksillä.
71 §
Muussa laissa säädetyn vaitiolovelvollisuuden vaikutus todistajan kuulemiseen
Muussa laissa säädetyn vaitiolovelvollisuuden piiriin kuuluvasta seikasta voidaan kuulla todistajaa vain, jos:
1) kuuleminen on välttämätöntä asian selvittämiseksi; tai
2) se, jonka hyväksi vaitiolovelvollisuus on säädetty , suostuu todistamiseen.
Hallintotuomioistuin ei kuitenkaan saa kuulla todistajaa tämän 1 momentissa tarkoitetun
vaitiolovelvollisuuden piiriin kuuluvasta seikasta, jos kuulematta jättämiselle on erittäin tärkeän yleisen edun
taikka lapsen edun tai erittäin tärkeän muun yksityisen edun vuoksi erityisen painavat perusteet eikä
kuulematta jättäminen vaaranna oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista.
72 §
Todistajan kieltäytymisen perusteleminen
Jos todistaja kieltäytyy todistamasta, hänen on ilmoitettava kieltäytymisensä peruste ja saatettava
todennäköiseksi sitä tukevat seikat.
Jos henkilö kuitenkin kieltäytyy todistamasta 69 §:n 4–6 momentissa tai 70 §:n 2 ja 3 momentissa
tarkoitetulla perusteella, kieltäytyminen hyväksytään, jollei hän ole selvästi erehtynyt kieltäytymistä
koskevan oikeuden tai velvollisuuden sisällöstä tai kieltäytyminen ole muutoin selvästi perusteeton.
73 §
Kuuleminen teknisellä tiedonvälitystavalla
Todistajaa tai muuta henkilöä voidaan kuulla suullisesti myös käyttäen videoneuvottelua tai muuta
tiedonvälitystapaa.
Oikeudenkäynnin osapuolille on varattava tilaisuus esittää kuultavalle kysymyksiä.
74 §
Suullisen käsittelyn pöytäkirja
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 17/29Suullisesta käsittelystä laaditaan pöytäkirja, johon merkitään asia ja sen yksilöimiseksi tarvittavat tiedot sekä
läsnä olleet henkilöt. Lisäksi pöytäkirjaan merkitään käsittelyssä esitetyt vaatimukset, tehdyt päätökset sekä
selostus käsittelyn kulusta.
75 §
Tallentaminen
Hallintotuomioistuimen on äänitettävä tai muulla vastaavalla tavalla tallennettava kuuleminen suullisessa
käsittelyssä.
Hallintotuomioistuimen on lisäksi tallennettava kuuleminen kuultaessa lasta lastensuojelulain (417/2007) 86
§:n mukaisesti muulla tavoin kuin suullisessa käsittelyssä.
Jos tallentaminen ei ole mahdollista, pöytäkirjaan on riittävän täsmällisesti merkittävä, mitä asiassa on
kerrottu. Pöytäkirjattu suullinen lausuma on heti luettava ja pöytäkirjaan on merkittävä lausuman antajan
ilmoitus siitä, onko lausuma merkitty oikein pöytäkirjaan.
Tallenne on säilytettävä vähintään kuuden kuukauden ajan asian ratkaisemisesta. Jos asiassa on haettu
muutosta valittamalla, tallenne on kuitenkin säilytettävä, kunnes asia on lainvoimaisesti ratkaistu.
76 §
Todistelukustannusten korvaaminen
Todistajalla on oikeus saada kohtuullinen korvaus tarpeellisista matka- ja toimeentulokustannuksista sekä
taloudellisesta menetyksestä.
Hallintotuomioistuimen omasta aloitteestaan kutsumalle todistajalle samoin kuin valtion nimeämälle
todistajalle maksetaan korvaus valtion varoista sen mukaan kuin valtion varoista maksettavista
todistelukustannuksista annetussa laissa (666/1972)  säädetään. Oikeusapua saaneen asianosaisen nimeämällä
todistajalla on oikeus saada korvausta valtion varoista siten kuin oikeusapulaissa (257/2002)  säädetään.
Muiden kuin 2 momentissa tarkoitettujen oikeudenkäynnin osapuolten on suoritettava korvaus nimeämälleen
todistajalle. T odistajalle voidaan kuitenkin maksaa korvaus valtion varoista, jos todistaminen on ollut tarpeen
asian selvittämiseksi.
Yksityisen asianosaisen nimeämällä todistajalla on oikeus saada ennakolta korvaus matka- ja
toimeentulokustannuksista. Ennakon suorittamiseen sovelletaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 65
§:n 3 ja 4 momentissa säädetään.
77 §
Muiden kustannusten korvaaminen
Yksityisellä asianosaisella tai tämän laillisella edustajalla, joka on velvoitettu saapumaan sakon uhalla, on
oikeus saada kohtuullinen korvaus tarpeellisista matka- ja toimeentulokustannuksista sekä taloudellisesta
menetyksestä valtion varoista, jos hänen läsnäolonsa on ollut tarpeen asian selvittämiseksi.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan kustannusten korvaamiseen myös, kun joku muu kuin
oikeudenkäynnin osapuoli, todistaja tai asiantuntija on kutsuttu kuultavaksi sakon uhalla tai velvoitettu
toimittamaan hallintotuomioistuimeen asiakirja tai esine.
Hallintotuomioistuimen määräämälle asiantuntijalle maksetaan kohtuullinen palkkio työstä ja korvaus
tarpeellisista kuluista valtion varoista. Muulle asiantuntijalle maksettavaan palkkioon ja korvaukseen
sovelletaan, mitä 76 §:n 3 momentissa säädetään todistajalle suoritettavasta korvauksesta. 
Edellä 28 §:ssä tarkoitetulla edunvalvojalla ja 68 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tukihenkilöllä on oikeus
saada kohtuullinen korvaus tarpeellisista matka- ja toimeentulokustannuksista sekä taloudellisesta
menetyksestä valtion varoista.
Tuomioistuin voi määrätä 1–4 momentissa tarkoitetun korvauksen tai osan siitä maksettavaksi ennakolta.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 18/29Valtion varoista maksettavaan korvaukseen sovelletaan muutoin, mitä valtion varoista maksettavista
todistelukustannuksista annetussa laissa säädetään.
78 §
Muut säännökset todistajan ja asiantuntijan kuulemisesta
Todistajan ja asiantuntijan suulliseen kuulemiseen sovelletaan lisäksi, mitä oikeudenkäymiskaaren 17 luvun
43–46 ja 50 §:ssä sekä 51 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään.
8 luku
Hallintotuomioistuimen päätöksenteko
79 §
Asian ratkaiseminen
Hallintotuomioistuimen on päätöksessään annettava ratkaisu esitettyihin vaatimuksiin.
Hallintotuomioistuimen tulee harkita kaikkia esiin tulleita seikkoja ja päättää, mihin seikkoihin ratkaisu
voidaan perustaa.
80 §
Hallintotuomioistuimen päätös
Asian käsittelyn lopettavan hallintotuomioistuimen ratkaisun nimikkeenä on päätös.
Muun kuin asian käsittelyn lopettavan ratkaisun nimikkeenä on välipäätös.
81 §
Ratkaisu valitusasiassa
Hallintotuomioistuin voi hyväksyä tai hylätä valituksen tai jättää sen tutkimatta kokonaan tai osittain.
Päätöksessään tuomioistuin voi:
1) pysyttää valituksen kohteena olevan päätöksen;
2) kumota valituksen kohteena olevan päätöksen;
3) palauttaa asian uudelleen käsiteltäväksi;
4) muuttaa valituksen kohteena olevaa päätöstä; tai
5) siirtää valituksen toimivaltaiseen viranomaiseen tai tuomioistuimeen.
Tuomioistuin jättää valituksen tutkimatta, jos:
1) valituksen tutkiminen ei kuulu sen toimivaltaan;
2) päätös ei ole valituskelpoinen;
3) muutoksenhaku valittamalla on laissa kielletty;
4) valittajalla ei ole valitusoikeutta;
5) valitusta ei ole tehty määräajassa;
6) valitus on jäänyt puutteelliseksi, vaikka valittajalle on varattu tilaisuus sen täydentämiseen; tai
7) tutkimatta jättämiseen on muu vastaava syy .
Asian käsittely raukeaa, jos valitus peruutetaan tai jos siihen on muu vastaava syy .
82 §
Ratkaisu muussa hallintolainkäyttöasiassa
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 19/29Hallintotuomioistuin voi käsitellessään 4 luvussa tarkoitettua muuta hallintolainkäyttöasiaa hylätä tai
hyväksyä esitetyn vaatimuksen tai jättää sen tutkimatta kokonaan tai osittain.
Hyväksyessään hallintoriitahakemuksen hallinto-oikeus voi:
1) velvoittaa maksamaan julkisoikeudelliseen oikeussuhteeseen tai hallintosopimukseen perustuvan
suorituksen tai suorittamaan muun tällaiseen oikeussuhteeseen perustuvan toimen; tai
2) vahvistaa julkisoikeudelliseen oikeussuhteeseen tai hallintosopimukseen perustuvan edun, oikeuden tai
velvollisuuden.
Hallintotuomioistuin jättää muussa hallintolainkäyttöasiassa esitetyn vaatimuksen tutkimatta, jos:
1) asian käsittely ei kuulu sen toimivaltaan;
2) vaatimusta ei voida käsitellä hallintolainkäyttöasiana;
3) asia voidaan tai on voitu ratkaista hallintopäätöksellä tai perustevalitukseen annettavalla päätöksellä;
4) vireillepanijalla ei ole oikeutta panna asiaa vireille;
5) vaatimusta ei ole tehty säädetyssä määräajassa; tai
6) tutkimatta jättämiseen on muu vastaava syy .
Asian käsittely raukeaa, jos vaatimus peruutetaan tai jos siihen on muu vastaava syy .
83 §
Hyödyntämiskielto
Hallintotuomioistuin ei saa hyödyntää selvitystä, joka on hankittu laissa säädetyn vaitiolo-oikeuden tai
vaitiolovelvollisuuden vastaisesti tai muulla tavoin lainvastaisesti, jos hyödyntäminen vaarantaa
oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumisen, kun otetaan huomioon asian laatu, selvityksen
hankkimistapaan liittyvän oikeudenloukkauksen vakavuus, hankkimistavan merkitys selvityksen
luotettavuudelle, selvityksen merkitys asian ratkaisemisen kannalta ja muut olosuhteet.
84 §
Rangaistusluonteisen hallinnollisen taloudellisen seuraamuksen käsittelyn viivästyminen
Jos rangaistusluonteisen hallinnollisen taloudellisen seuraamuksen määräämistä koskevan asian käsittely on
viivästynyt niin, että viivästys loukkaa asianosaisen oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa,
hallintotuomioistuin voi ottaa viivästyksen huomioon ratkaisussaan.
Tuomioistuin voi viivästyksen hyvittämiseksi alentaa seuraamuksen määrää, lieventää sitä tai poistaa sen
kokonaan.
85 §
Äänestäminen
Jos hallintotuomioistuimen jäsenet eivät ole samaa mieltä ratkaisusta, siitä on äänestettävä. Ratkaisusta
äänestetään virkaikäjärjestyksessä siten, että nuorin jäsen esittää kantansa ensin ja istunnon puheenjohtaja
viimeiseksi. Muu kuin lainoppinut jäsen esittää kantansa ennen lainoppinutta jäsentä. Jos tuomioistuimen
jäsen esittelee asian, hänen on kuitenkin esitettävä kantansa ensin.
Äänestyksessä voittaa kanta, jota jäsenten enemmistö on kannattanut. Äänten mennessä tasan voittaa kanta,
jota puheenjohtaja on kannattanut. Rangaistusluonteista hallinnollista seuraamusta tai uhkasakon
tuomitsemista koskevassa asiassa sekä päätettäessä todistajan noutamisesta tuomioistuimeen taikka
tuomittaessa järjestyssakko voittaa äänten mennessä tasan kuitenkin kanta, joka on lievempi sille, johon
seuraamus kohdistuu.
Äänestämiseen sovelletaan muutoin, mitä siitä oikeudenkäymiskaaressa säädetään.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 20/2986 §
Päätöksen sisältö
Päätöksestä on käytävä ilmi:
1) tuomioistuimen nimi ja päätöksen päiväys;
2) oikeudenkäynnin osapuolet ja päätös, josta valitetaan;
3) tarpeellisilta osiltaan selostus asian aikaisemman käsittelyn vaiheista;
4) osapuolten vaatimukset ja tarpeellisilta osiltaan niiden perustelut;
5) tarpeellisilta osiltaan selostus asiassa saaduista selvityksistä;
6) ratkaisu perusteluineen;
7) päätöksentekoon osallistuneiden nimet;
8) ilmoitus äänestyksestä, jolloin äänestyslausunnot on liitettävä päätökseen;
9) ilmoitus esittelijän eriävästä mielipiteestä, jolloin eriävä mielipide on liitettävä päätökseen; sekä
10) ilmoitus tuomioistuinmaksusta.
Jos hallintotuomioistuimen päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla, päätöksessä on ilmoitettava,
mihin säännökseen valituskielto perustuu.
87 §
Päätöksen perusteleminen
Hallintotuomioistuimen on perusteltava päätöksensä. Perusteluista on ilmettävä sovelletut lainkohdat sekä se,
mitkä seikat ja selvitykset ovat vaikuttaneet ratkaisuun ja mihin oikeudelliseen päättelyyn ratkaisu perustuu.
Välipäätös voidaan perustella esittämällä pelkästään sovelletut lainkohdat, jollei asian luonne edellytä muita
perusteluja.
88 §
Valitusosoitus
Hallintotuomioistuimen päätökseen on liitettävä valitusosoitus, jos päätökseen saa hakea muutosta
valittamalla.
Valitusosoituksessa on mainittava:
1) valitusaika ja miten se lasketaan;
2) tuomioistuin, johon päätöksestä saa valittaa;
3) tuomioistuin tai viranomainen, jolle valitus toimitetaan, sekä tarvittavat yhteystiedot; ja
4) valittajan velvollisuudesta ilmoittaa yhteystietonsa sekä niiden muutokset.
Valitusosoituksessa on selostettava säännökset valituksen sisällöstä, liitteistä ja perille toimittamisesta sekä
valituksen käsittelystä perittävistä maksuista.
Jos asiassa tarvitaan valituslupa, valitusosoituksessa on mainittava perusteet, joilla valituslupa voidaan
myöntää.
89 §
Valitusosoituksen korjaaminen
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 21/29Jos valitusosoitusta ei ole annettu tai hallintotuomioistuimen päätöksessä on virheellisesti ilmoitettu, ettei
päätökseen saa hakea muutosta valittamalla tai että valittaminen edellyttää valitusluvan myöntämistä,
tuomioistuimen on annettava lainmukainen valitusosoitus. V alitusaika lasketaan tällöin valitusosoituksen
tiedoksisaannista.
Jos valitusosoitus on muulla kuin 1 momentissa tarkoitetulla tavalla virheellinen, tuomioistuimen on
annettava uusi valitusosoitus, jos sitä pyydetään säädetyssä tai valitusosoituksessa mainitussa valitusajassa.
Valitusaika lasketaan tällöin uuden valitusosoituksen tiedoksisaannista.
9 luku
Tiedoksianto
90 §
Tavallinen ja todisteellinen tiedoksianto
Hallintotuomioistuimen päätös tai muu asiakirja annetaan tiedoksi kirjeitse tai sähköisellä viestillä käyttäen
tiedoksiannon vastaanottajan tuomioistuimelle tätä tarkoitusta varten ilmoittamaa prosessiosoitetta
(tavallinen tiedoksianto ).
Tiedoksianto on kuitenkin toimitettava todisteellisesti, jos se koskee velvoittavaa päätöstä, jonka
tiedoksisaannista alkaa kulua muutoksenhakuaika tai muu vastaanottajan oikeuteen vaikuttava määräaika.
Todisteellista tiedoksiantoa voidaan käyttää myös, jos se on muusta syystä tarpeen asianosaisen oikeuksien
turvaamiseksi. T iedoksianto on toimitettava todisteellisesti myös, jos se koskee päätöksen täytäntöönpanoa
tai muuta väliaikaista määräystä.
Edellä 2 momentissa tarkoitettu päätös voidaan antaa tiedoksi asianosaiselle myös toimittamalla päätös
asianosaisen käyttämälle asianajajalle, julkiselle oikeusavustajalle tai luvan saaneista
oikeudenkäyntiavustajista annetussa laissa tarkoitetulle luvan saaneelle oikeudenkäyntiavustajalle tavallisena
tiedoksiantona.
Tiedoksianto toimitetaan todisteellisesti:
1) toimittamalla asiakirja kirjeitse vastaanottajalle ja liittämällä siihen vastaanottotodistus, jonka
vastaanottaja palauttaa määräajassa tuomioistuimelle;
2) toimittamalla asiakirja kirjeitse vastaanottajalle saantitodistusta vastaan;
3) luovuttamalla asiakirja vastaanottajalle henkilökohtaisesti;
4) käyttämällä todisteellista sähköistä tiedoksiantoa;
5) käyttämällä haastetiedoksiantoa tai sijaistiedoksiantoa.
91 §
Suullinen tiedoksianto
Asiakirja voidaan oikeudenkäynnin kuluessa antaa tiedoksi suullisesti kertomalla asianosaiselle asiakirjan
sisältö. Suullisesti ei kuitenkaan voida antaa tiedoksi asian käsittelyn lopettavaa päätöstä eikä sellaista
välipäätöstä, johon saa hakea muutosta valittamalla.
Suullisesti voidaan antaa tiedoksi vain sellainen asiakirja, jonka sisällön ja merkityksen asianosainen
epäilyksettä ymmärtää asiakirjan laatu ja laajuus huomioon ottaen.
Suullisesti tiedoksi annettu asiakirja toimitetaan erikseen asianosaiselle myös kirjallisesti.
92 §
Tiedoksianto ulkomaille
Tiedoksianto toimitetaan ulkomaille tämän lain tai asianomaisen valtion lainsäädännön mukaisesti, jollei
Suomea sitovista kansainvälisistä sopimuksista ja velvoitteista muuta johdu.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 22/29Jos ulkomaille tarkoitettua tiedoksiantoa ei saada toimitetuksi, asiakirja annetaan tiedoksi Suomessa
yleistiedoksiannolla.
93 §
Tiedoksisaannin ajankohta
Vastaanottajan katsotaan saaneen tiedon kirjeitse tavallisena tiedoksiantona lähetetystä asiakirjasta
seitsemäntenä päivänä asiakirjan lähettämisestä, jollei vastaanottaja näytä tiedoksisaannin tapahtuneen tätä
myöhemmin. V iranomaisen tietoon asiakirjan katsotaan kuitenkin tulleen kirjeen saapumispäivänä.
Käytettäessä todisteellista tiedoksiantotapaa vastaanottajan katsotaan saaneen asiakirjasta tiedon sinä
päivänä, jona asiakirja on vastaanotettu. V astaanottotodistusta käytettäessä asiakirja katsotaan otetuksi
vastaan vastaanottotodistuksen osoittamana päivänä. Käytettäessä sijaistiedoksiantoa asiakirja katsotaan
kuitenkin saadun tiedoksi kolmantena päivänä sijaistiedoksiantoa koskevan tiedoksiantotodistuksen
osoittamasta päivästä.
Käytettäessä suullista tiedoksiantoa vastaanottajan katsotaan saaneen tiedon asiakirjasta silloin, kun hänelle
on kerrottu asiakirjan sisältö.
Sähköisen tiedoksiannon tiedoksisaantiajankohdasta säädetään sähköisestä asioinnista
viranomaistoiminnassa annetussa laissa ja yleistiedoksiannon tiedoksisaantiajankohdasta hallintolaissa.
Julkipanomenettelyssä annetun päätöksen tiedoksisaantiajankohdasta säädetään erikseen.
94 §
Muut tiedoksiantoon sovellettavat säännökset
Tiedoksiantoon sovelletaan muutoin, mitä siitä hallintolaissa säädetään.
10 luku
Oikeudenkäyntikulut
95 §
Oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuus
Oikeudenkäynnin osapuoli on velvollinen korvaamaan toisen osapuolen oikeudenkäyntikulut kokonaan tai
osaksi, jos erityisesti asiassa annettu ratkaisu huomioon ottaen on kohtuutonta, että tämä joutuu itse
vastaamaan oikeudenkäyntikuluistaan.
Korvausvelvollisuuden kohtuullisuutta arvioitaessa voidaan lisäksi ottaa huomioon asian
oikeudellinen epäselvyys, osapuolten toiminta ja asian merkitys asianosaiselle.
Yksityinen asianosainen voidaan 1 ja 2 momentista poiketen velvoittaa korvaamaan viranomaisen
oikeudenkäyntikuluja vain, jos yksityinen asianosainen on esittänyt ilmeisen perusteettoman vaatimuksen.
96 §
Erityinen korvausvelvollisuus
Riippumatta siitä, kuinka oikeudenkäyntikulut muutoin on korvattava, oikeudenkäynnin osapuoli voidaan
velvoittaa korvaamaan toiselle osapuolelle ne kulut, jotka ovat aiheutuneet siitä, että osapuoli on tahallisesti
tai huolimattomuudesta ilmeisen tarpeettomasti pitkittänyt oikeudenkäyntiä.
Tarpeettomana pitkittämisenä voidaan pitää:
1) uuden selvityksen tai vaatimuksen esittämistä myöhemmin kuin se olisi ollut esitettävissä, jollei tähän ole
painavaa syytä;
2) sellaisen väitteen esittämistä, jonka oikeudenkäynnin osapuoli tietää perusteettomaksi;
3) jäämistä pois suullisesta tai muusta käsittelystä ilman laillista estettä;
4) muuta vastaavaa oikeudenkäyntiin liittyvää menettelyä.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 23/29Oikeudenkäynnin osapuolen edustaja, asiamies tai avustaja voidaan velvoittaa yhteisvastuullisesti osapuolen
kanssa korvaamaan 1 momentissa säädetyt kulut, jos pitkittyminen on aiheutunut hänen tahallisuudestaan tai
huolimattomuudestaan.
97 §
Korvattavat oikeudenkäyntikulut
Korvattavia oikeudenkäyntikuluja ovat:
1) oikeudenkäyntikirjelmän laatimisesta, asian ratkaisemiseksi tarvittavan selvityksen hankkimisesta ja
muusta oikeudenkäynnin valmistelusta aiheutuneet kulut;
2) suulliseen käsittelyyn tai muuhun oikeudenkäyntitilaisuuteen osallistumisesta aiheutuneet kulut;
3) todistajalle tai asiantuntijalle maksettava korvaus;
4) asiamiehelle tai avustajalle maksettava palkkio ja korvaus;
5) muut oikeudenkäyntiin välittömästi liittyvät kulut.
Korvausta voidaan suorittaa myös oikeudenkäynnin osapuolelle oikeudenkäynnistä aiheutuneesta työstä ja
oikeudenkäyntiin välittömästi liittyvästä menetyksestä.
98 §
Korvausvaatimus
Oikeudenkäyntikulujen korvaamista on vaadittava ennen kuin hallintotuomioistuin tekee päätöksen
pääasiassa. V aatimuksessa on eriteltävä oikeudenkäyntikulujen määrä ja sen perusteet.
Hallintotuomioistuin antaa ratkaisun oikeudenkäyntikuluista pääasian yhteydessä. Ennen
korvausvelvollisuuden määräämistä velvoitettavalle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
Jos asia palautetaan viranomaiselle, kysymys siihenastisista kuluista ratkaistaan palauttavassa
tuomioistuimessa. Jos asia palautetaan tuomioistuimelle, kuluvaatimus ratkaistaan siinä tuomioistuimessa,
johon asia on palautettu.
99 §
Korvausvelvollisuuden kohdistaminen
Jos useampi kuin yksi oikeudenkäynnin osapuolista on vastuussa samoista oikeudenkäyntikuluista, he
vastaavat niiden korvaamisesta yhteisvastuullisesti.
Oikeudenkäynnin osapuolen on kuitenkin yksin korvattava ne kustannukset, jotka liittyvät ainoastaan tätä
koskevaan asian osaan tai jotka tämä on aiheuttanut pitkittämällä oikeudenkäyntiä tarpeettomasti.
Hallintotuomioistuin määrää, kuinka kulut usean korvausvelvollisen välillä jaetaan tai onko jonkun heistä
korvattava kaikki kulut.
100 §
Viivästyskorko
Oikeudenkäyntikulujen korvaukselle on vaadittaessa määrättävä vuotuista viivästyskorkoa korkolain
(633/1982) 4 §:n  1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan siitä lähtien, kun kuukausi on kulunut
päivästä, jona päätös on ollut oikeudenkäynnin osapuolten saatavissa.
101 §
Oikeudenkäyntikulut asianosaisseuraannossa
Asianosaisseuraannossa alkuperäinen ja uusi asianosainen vastaavat yhteisvastuullisesti niistä
oikeudenkäyntikuluista, jotka ovat syntyneet ennen seuraantoa. Tämän jälkeen syntyneistä kuluista vastaa
uusi asianosainen yksin.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 24/2911 luku
Päätöksen korjaaminen ja täydentäminen
102 §
Päätöksen korjaaminen
Hallintotuomioistuimen on korjattava päätöksessään oleva kirjoitus- tai laskuvirhe tai muu niihin verrattava
selvä virhe. V irhettä ei kuitenkaan saa korjata, jos korjaaminen johtaa asianosaiselle kohtuuttomaan
tulokseen.
103 §
Päätöksen täydentäminen
Hallintotuomioistuin voi täydentää päätöstään valitusajassa, kuitenkin viimeistään 30 päivän kuluttua
päätöksen tiedoksisaannista, jos päätös ei sisällä ratkaisua kaikkiin asiassa esitettyihin sivuvaatimuksiin.
Päätöstä ei kuitenkaan saa täydentää, jos se johtaa asianosaiselle kohtuuttomaan tulokseen.
104 §
Korjaamis- ja täydentämismenettely
Hallintotuomioistuin päättää päätöksen korjaamisesta tai täydentämisestä samassa kokoonpanossa, joka on
antanut korjattavan tai täydennettävän päätöksen. Jos jollekin tuomioistuimen jäsenelle on tullut este,
päätöksen täydentää tuomioistuin sellaisessa kokoonpanossa, joka olisi ollut toimivaltainen käsittelemään
asian. Päätöksen korjaamisesta voi kuitenkin päättää myös asiaa käsitelleen istunnon puheenjohtaja tai
tuomioistuimen muu lainoppinut jäsen. Istunnon puheenjohtaja tai tuomioistuimen muu lainoppinut jäsen voi
päättää myös täydentämättä jättämisestä.
Ennen päätöksen täydentämistä on kuultava niitä oikeudenkäynnin osapuolia, joita täydentäminen koskee.
Korjaamisesta ja täydentämisestä on tehtävä merkintä päätöksen taltiokappaleeseen.
Jos korjattavasta tai täydennettävästä päätöksestä on valitettu, hallintotuomioistuimen on ilmoitettava asian
käsiteltäväksi ottamisesta ja toimitettava siinä tehty päätös valitusta käsittelevälle tuomioistuimelle.
Päätöksen korjaamista tai täydentämistä käsitellessään tuomioistuin voi kieltää päätöksensä täytäntöönpanon
tai määrätä sen keskeytettäväksi.
105 §
Korjaamis- ja täydentämispäätöksen antaminen ja valitus päätöksestä
Korjattu tai täydennetty päätös annetaan maksutta oikeudenkäynnin osapuolille.
Päätöksen korjaamisesta ja täydentämisestä valitetaan niin kuin pääasiasta. V alitusaika korjatusta tai
täydennetystä päätöksestä alkaa tämän päätöksen tiedoksisaannista. Päätökseen, jolla hallintotuomioistuin on
hylännyt vaatimuksen korjaamisesta tai täydentämisestä, ei kuitenkaan saa hakea muutosta valittamalla.
12 luku
Valitus hallintotuomioistuimen päätöksestä
106 §
Hallintotuomioistuimen päätöksen valituskelpoisuus
Valittamalla saa hakea muutosta päätökseen, jolla hallintotuomioistuin on ratkaissut asian tai jättänyt sen
tutkimatta.
107 §
Valittaminen hallintotuomioistuimen päätöksestä
Hallinto-oikeuden hallintolainkäyttöasiassa antamaan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla
korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan. Erikseen säädetään
muutoksenhausta valittamalla muun hallintotuomioistuimen päätökseen.
Muutoksenhaussa pääasiaan liittyvää vaatimusta koskevasta hallintotuomioistuimen ratkaisusta sovelletaan,
mitä muutoksenhausta pääasiaan säädetään.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 25/29108 §
Valitus välipäätöksestä
Hallintotuomioistuimen välipäätökseen saa hakea muutosta pääasian yhteydessä.
Erikseen saa kuitenkin valittaa hallintotuomioistuimen välipäätöksestä, jolla on:
1) määrätty todistajan tai muun henkilön oikeudesta korvaukseen tai korvausvelvollisuudesta;
2) kielletty asiamiestä tai avustajaa esiintymästä oikeudenkäynnissä;
3) tuomittu uhkasakkoon oikeudenkäynnin kulun turvaamiseksi tarkoitetun velvoitteen laiminlyönnin
johdosta tai väliaikaisen määräyksen tehosteeksi;
4) tuomittu käsittelyn häiritsemisestä tai muusta sellaisesta toiminnasta järjestyssakko.
109 §
Valitusoikeus hallintotuomioistuimen päätöksestä
Hallintotuomioistuimen päätökseen saa hakea muutosta valittamalla se, johon päätös on kohdistettu tai jonka
oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa, ja se, jonka valitusoikeudesta laissa
erikseen säädetään.
Alkuperäisen hallintopäätöksen tehneellä viranomaisella on oikeus hakea muutosta valittamalla
hallintotuomioistuimen päätökseen, jolla hallintotuomioistuin on kumonnut viranomaisen päätöksen tai
muuttanut sitä.
Viranomainen saa hakea muutosta valittamalla myös, jos valittaminen on tarpeen viranomaisen valvottavana
olevan yleisen edun vuoksi.
110 §
Valitusluvan hakeminen
Jos asiassa tarvitaan valituslupa, valittajan on valituslupaa hakiessaan ilmoitettava 1 11 §:ssä tarkoitettu
peruste, jolla valituslupaa pyydetään, sekä syyt, joiden vuoksi valittaja katsoo, että valitusluvan
myöntämiseen on edellä tarkoitettu peruste.
111 §
Valitusluvan myöntämisen perusteet
Valituslupa on myönnettävä, jos:
1) lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa tapauksissa tai oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi on
tärkeätä saattaa asia korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi;
2) asian saattamiseen korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi on erityistä aihetta asiassa tapahtuneen
ilmeisen virheen vuoksi; tai
3) valitusluvan myöntämiseen on muu painava syy .
Korkein hallinto-oikeus voi myöntää valitusluvan myös siten, että se koskee vain osaa muutoksenhaun
kohteena olevasta hallintotuomioistuimen päätöksestä.
112 §
Päätöksen perusteleminen eräissä tapauksissa
Sen estämättä, mitä 87 §:ssä säädetään, hallintotuomioistuimen päätöstä koskevan valituksen ratkaissut
tuomioistuin voi korvata päätöksensä perusteluja liittämällä päätökseen alemman tuomioistuimen päätöksen
perustelut ja viittaamalla niihin.
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 26/29Valituslupaa koskeva päätös voidaan perustella esittämällä pelkästään sovelletut lainkohdat, jollei asian
luonne edellytä muita perusteluja.
13 luku
Ylimääräinen muutoksenhaku
113 §
Ylimääräiset muutoksenhakukeinot
Ylimääräisiä muutoksenhakukeinoja ovat menetetyn määräajan palauttaminen ja lainvoimaisen päätöksen
purkaminen.
114 §
Menetetyn määräajan palauttaminen
Korkein hallinto-oikeus voi palauttaa menetetyn määräajan sille, joka 53 §:ssä tarkoitetun laillisen esteen tai
muun erittäin painavan syyn vuoksi ei ole voinut määräajassa:
1) panna vireille oikaisuvaatimusta tai hakea muutosta päätökseen; tai
2) ryhtyä muuhun toimenpiteeseen hallintomenettelyssä tai hallintoasian oikeudenkäynnissä.
115 §
Hakemus menetetyn määräajan palauttamiseksi
Menetetyn määräajan palauttamista haetaan korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Hakemuksessa on
ilmoitettava, mitä määräaikaa hakemus koskee, sekä esitettävä selvitystä perusteesta, jolla palauttamista
haetaan. Hakemukseen on liitettävä asiakirjat, joihin hakemus perustuu.
Hakemus on tehtävä 30 päivän kuluessa laillisen esteen lakkaamisesta. Jos hakemus perustuu muuhun
erittäin painavaan syyhyn, uutta määräaikaa on haettava vuoden kuluessa alkuperäisen määräajan
päättymisestä. Menetetty määräaika voidaan erityisen painavista syistä palauttaa myöhemmin tehdystä
hakemuksesta.
116 §
Palautettu määräaika
Palautettu määräaika alkaa kulua sitä koskevan päätöksen tiedoksi saamisesta.
117 §
Lainvoimaisen päätöksen purkaminen
Korkein hallinto-oikeus voi purkaa lainvoimaisen hallintopäätöksen tai hallintotuomioistuimen
lainvoimaisen päätöksen, jos:
1) asianosaiselle ei ole annettu oikeutta tulla kuulluksi tai asian käsittelyssä on tapahtunut muu
menettelyvirhe;
2) päätös perustuu sellaiseen ilmeisesti väärään lain soveltamiseen tai erehdykseen, joka on voinut
olennaisesti vaikuttaa päätökseen;
3) asiaan on tullut uutta selvitystä, joka olisi voinut olennaisesti vaikuttaa asiaan, eikä johdu hakijasta, että
selvitystä ei ole aikanaan esitetty;
4) päätös on niin epäselvä tai puutteellinen, ettei siitä käy ilmi, miten asia on ratkaistu.
Päätöksen saa purkaa vain, jos päätös loukkaa yksityisen oikeutta tai jos yleinen etu vaatii päätöksen
purkamista.
118 §
Purkuhakemus
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 27/29Päätöksen purkamista haetaan korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Hakemuksessa on ilmoitettava vaatimus ja
sen perustelut. Hakemukseen on liitettävä päätös, jota hakemus koskee, sekä ne asiakirjat, joihin hakemus
perustuu.
Päätöksen purkamista saa hakea asianosainen sekä viranomainen, jolla on ollut oikeus hakea valittamalla
muutosta päätökseen, samoin kuin valtioneuvoston oikeuskansleri ja eduskunnan oikeusasiamies. Lisäksi
viranomainen ja hallintotuomioistuin saa hakea oman päätöksensä purkamista.
Päätöksen purkamista ei kuitenkaan saa hakea, jos päätöksestä voidaan tehdä samalla perusteella
perustevalitus.
Oikeudenkäynnin osapuoli saa hakea samassa asiassa päätöksen purkamista vain kerran, jollei asiaa ole
erityisen painavasta syystä välttämätöntä tutkia uudelleen.
Muun hakijan kuin viranomaisen ja hallintotuomioistuimen on päätöksen purkamista koskevassa asiassa
käytettävä asianajajaa, julkista oikeusavustajaa tai luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista annetussa laissa
tarkoitettua luvan saanutta oikeudenkäyntiavustajaa.
119 §
Määräaika purkuasiassa
Päätöksen purkamista on haettava viiden vuoden kuluessa siitä, kun purettavaksi haettu päätös sai
lainvoiman. Jos purkuhakemus perustuu 1 17 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuun kuulemisvirheeseen,
määräaika on kuitenkin kuusi kuukautta siitä, kun hakija sai tiedon päätöksestä. Erityisen painavista syistä
päätöksen purkamista voidaan hakea määräajan päätyttyä.
Korkein hallinto-oikeus voi purkaa vireillä olevan asian yhteydessä siihen liittyvän päätöksen ilman
hakemusta viiden vuoden kuluessa siitä, kun purettava päätös sai lainvoiman. Erityisen painavista syistä se
voi purkaa päätöksen määräajan päätyttyä.
120 §
Purkuasiassa annettava päätös
Korkein hallinto-oikeus voi purkaa päätöksen osittain tai kokonaan. Se voi samalla palauttaa tai siirtää asian
toimivaltaiselle viranomaiselle tai tuomioistuimelle uudelleen käsiteltäväksi taikka tehdä asiassa uuden
päätöksen.
Päätös voidaan perustella esittämällä pelkästään sovelletut lainkohdat, jollei asian luonne edellytä muita
perusteluja.
121 §
Valitusta koskevien säännösten soveltaminen
Ylimääräiseen muutoksenhakuun sovelletaan muutoin, mitä tässä laissa säädetään valituksesta.
14 luku
Päätöksen täytäntöönpano ja hallintotuomioistuimen väliaikaiset määräykset
122 §
Päätöksen täytäntöönpanokelpoisuus
Päätöstä ei saa panna täytäntöön ennen kuin se on saanut lainvoiman.
Valitus korkeimpaan hallinto-oikeuteen ei kuitenkaan estä päätöksen täytäntöönpanoa asiassa, jossa tarvitaan
valituslupa. Täytäntöönpanoon ei kuitenkaan saa ryhtyä, jos valitus käy täytäntöönpanon johdosta
hyödyttömäksi.
Päätös voidaan panna täytäntöön lainvoimaa vailla olevana myös, jos:
1) laissa niin säädetään;
2) päätös on luonteeltaan sellainen, että se on pantava täytäntöön heti;
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 28/293) päätöksen täytäntöönpanoa ei yleisen edun vuoksi voida lykätä.
Valitettaessa erikseen hallintotuomioistuimen tekemästä välipäätöksestä valitus ei estä välipäätöksen
täytäntöönpanoa, ellei päätöksen tehnyt tai päätöksestä tehtyä valitusta käsittelevä hallintotuomioistuin toisin
määrää.
123 §
Hallintotuomioistuimen määräys päätöksen täytäntöönpanosta ja muu väliaikainen määräys
Hallintotuomioistuin voi valituksen ollessa vireillä kieltää päätöksen täytäntöönpanon, määrätä
täytäntöönpanon keskeytettäväksi tai antaa päätöksen täytäntöönpanoa koskevan muun määräyksen.
Täytäntöönpanomääräys voidaan kohdistaa myös osaan päätöksestä.
Hallintotuomioistuin voi myös muussa sen käsiteltävänä olevassa hallintolainkäyttöasiassa kuin
valitusasiassa antaa asianosaisen oikeuden tai edun toteuttamista turvaavan väliaikaisen määräyksen.
Tuomioistuin voi asettaa määräyksen tehosteeksi uhkasakon.
Vaatimus määräyksen antamiseksi tehdään sille tuomioistuimelle, joka on toimivaltainen käsittelemään
pääasian. V aatimus on käsiteltävä kiireellisenä.
124 §
Määräyksen voimassaolo
Hallintotuomioistuimen on määrättävä 123 §:ssä tarkoitetun määräyksensä voimassaolosta.
Jos tuomioistuimen päätöksestä saa valittaa, siinä voidaan määrätä, että 123 §:ssä tarkoitettu määräys on
voimassa, kunnes päätös on lainvoimainen tai asiaa käsittelevä tuomioistuin määrää toisin.
Päätöksen kumotessaan tuomioistuin voi samalla määrätä, että kumottua päätöstä on edelleen noudatettava,
kunnes asia ratkaistaan uudelleen tai kunnes tuomioistuimen päätös on lainvoimainen tai asiaa käsittelevä
tuomioistuin toisin määrää.
15 luku
Voimaantulo
125 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
Tällä lailla kumotaan hallintolainkäyttölaki (586/1996) .
126 §
Siirtymäsäännökset
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa tehtyyn hallintoviranomaisen tai hallintotuomioistuimen
päätökseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Ylimääräiseen
muutoksenhakuun sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä kuitenkin vain, jos se
on pantu vireille ennen tämän lain voimaantuloa.
Tämän lain voimaan tullessa hallintotuomioistuimessa tai muussa valitusviranomaisessa vireillä olevat asiat
käsitellään tässä hallintotuomioistuimessa tai valitusviranomaisessa loppuun soveltaen tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Sen estämättä, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, sovelletaan hallintotuomioistuimessa tämän lain voimaan
tullessa vireillä olevassa asiassa valitusosoitukseen ja tiedoksiantoon tätä lakia.
127 §
Aiemmat viittaussäännökset
11/29/22, 10:29 AM Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190808 29/29Muualla laissa tai asetuksessa olevalla viittauksella hallintolainkäyttölakiin tai muutoksenhausta
hallintoasioissa annettuun lakiin (154/1950)  tarkoitetaan tämän lain voimaan tultua viittausta tähän lakiin.
HE 29/2018 , LaVM 18/2018, EV 295/2018
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
29.6.2021/639:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2021.
HE 241/2020 , StVM 16/2021, EV 1 11/2021
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2019  › 5.7.2019/808
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.