SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA
2004 Julkaistu Helsingissä 31 päivänä joulukuuta 2004 N:o 1299 —1303
SISÄLLYS
N:o Sivu
1299Laki vesienhoidon järjestämisestä ........................................................... 3643
1300Laki ympäristönsuojelulain muuttamisesta ................................................... 3651
1301Laki vesilain 2 ja 16 luvun muuttamisesta .................................................. 3653
1302Laki maasta toiseen ulottuvien vesistöjen sekä kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä
tehdyn vuoden 1992 yleissopimuksen vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytäkirjan lainsäädännönalaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta ........................................... 3655
1303Valtioneuvoston asetus vesienhoitoalueista .................................................. 3656
LakiN:o 1299
vesienhoidon järjestämisestä
Annettu Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1§
Tarkoitus
Tässä laissa säädetään vesienhoidon järjes-
tämisestä ja siihen liittyvästä selvitystyöstä,yhteistoiminnasta ja osallistumisesta vesien-hoitoalueella sekä kansainvälisestä yhteis-työstä vesienhoidon järjestämisessä. Vesien-
hoidon järjestämisen yleisenä tavoitteena onsuojella, parantaa ja ennallistaa vesiä niin,ettei pintavesien ja pohjavesien tila heikkeneja että niiden tila on vähintään hyvä.
Tämän lain tarkoituksena on, että vesien-
hoidon järjestämisessä otetaan huomioon ve-sien laadun lisäksi vesien riittävyys, vesienkestävä käyttö, vesipalvelut ja niiden talou-
dellinen selvitys, tulvasuojelu, vesien virkis-tyskäyttö, vesien välityksellä leviävät tauditsekä vesiekosysteemien suojelu ja vesi-ekosysteemeihin suoraan yhteydessä olevienmaaekosysteemien ja kosteikkojen suojelu.
2§
Määritelmät
Tässä laissa tarkoitetaan:
1)pintavedellä veden peittämää aluetta,
rannikkovettä ja aluevettä;
2)pohjavedellä vettä, joka on maan pinnan
alla kyllästyneessä vyöhykkeessä ja suorassayhteydessä kallio- tai maaperään;
3)rannikkovedellä sellaisen viivan maan-
puoleista pintavettä, jonka jokainen piste onyhden meripeninkulman etäisyydellä meren
HE 120/2004
YmVM 21/2004EV 225/2004
Neuvoston direktiivi 2000/60/EY
193—2004 440201
puolella lähimmästä sen perusviivan pistees-
tä, josta alueveden leveys mitataan, ja jokajossakin kohdassa rajoittuu jokeen;
4)pintavesimuodostumalla pintavesien
erillistä ja merkittävää osaa, kuten järveä,tekoallasta, puroa, jokea tai kanavaa, puron,joen tai kanavan osaa tai rannikkoveden osaa;
5)pohjavesimuodostumalla yhtenäisenä
esiintymänä olevaa vettä, joka sijaitsee huo-koisessa ja läpäisevässä maa- tai kallioperä-muodostumassa ja joka mahdollistaa merkit-tävän pohjaveden virtauksen tai merkittävänpohjavedenoton; sekä
6)vesistöalueella aluetta, josta kaikki
pintavalunta virtaa puron, järven, joen taisuistoalueen kautta mereen.
3§
Vesienhoitoalue
Vesienhoitoalue koostuu yhdestä tai use-
ammasta vesistöalueesta. Rannikkovesimuo-dostuma ja pohjavesimuodostuma kuuluvatsiihen rajoittuvaan soveltuvimpaan vesienhoi-toalueeseen. Toisen valtion alueelle ulottu-vista vesistöalueista muodostetaan kansain-välinen vesienhoitoalue siten kuin siitä erik-seen säädetään.
4§
Viranomaiset
Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalo-
usministeriö ohjaavat ja seuraavat toimialoil-laan tämän lain täytäntöönpanoa. Suomenympäristökeskus hoitaa ympäristöministeriönja maa- ja metsätalousministeriön määräämiätehtäviä sekä Riista- ja kalatalouden tutki-muslaitos maa- ja metsätalousministeriönmääräämiä tehtäviä tämän lain täytäntöönpanemiseksi.
Alueellinen ympäristökeskus huolehtii tä-
män lain mukaisista tehtävistä toimialueel-laan. Työvoima- ja elinkeinokeskuksen kala-talousyksikkö huolehtii toimialallaan tämänlain täytäntöön panemiseksi tarpeellisista teh-tävistä.
Vesienhoitoalueella toimivat valtion ja
kuntien viranomaiset osallistuvat toimialal-laan tässä laissa tarkoitettuun vesienhoidon
järjestämiseen.
5§
Alueellisen ympäristökeskuksen tehtävät
Kullakin vesienhoitoalueella alueellisen
ympäristökeskuksen tehtäviin kuuluu:
1) laatia selvitys vesien ominaispiirteistä;2) laatia selvitykset ihmisen aiheuttamista
vaikutuksista vesiin;
3) laatia vedenkäytön taloudelliset selvi-
tykset;
4) kerätä tiedot valtioneuvoston asetuksella
säädettävistä alueista, jotka ovat Euroopanyhteisön lainsäädännön mukaan suojeltavia;
5) kerätä tarpeelliset tiedot talousveden
ottoon tarkoitetuista alueista;
6) valmistella vesien tilan luokittelu;7) järjestää vesien seuranta ja laatia vesien
seurantaohjelma;
8) valmistella vesienhoitosuunnitelma ja
toimenpideohjelma;
9) hoitaa muut ympäristöministeriön sekä
maa- ja metsätalousministeriön määräämättehtävät vesienhoidon järjestämiseksi.
Suomen ympäristökeskus antaa 1 momen-
tissa mainituissa tehtävissä alueelliselle ym-päristökeskukselle asiantuntija-apua ja pitää 1momentin 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoistalaadittua rekisteriä.
6§
Valtioneuvoston asetus vesienhoitoalueista
Vesienhoitoalueista ja vesienhoitoalueen
yhteensovittavasta alueellisesta ympäristö-keskuksesta annetaan tarkemmat säännöksetvaltioneuvoston asetuksella.
2 luku
Vesien tila
7§
Vesien ominaispiirteet
Pintavedet jaotellaan vesienhoidon järjes-
tämiseksi maantieteellisten ja luonnontieteel-3644 N:o 1299
listen ominaispiirteiden mukaan tyyppeihin.
Pohjavesistä määritetään tärkeiden ja muidenvedenhankintakäyttöön soveltuvien pohja-vesialueiden sijainti ja rajat sekä pohjavesi-alueiden maa- ja kallioperän yleispiirteet.Ominaispiirteiden selvittämistä varten vesiävoidaan tarkastella kokonaisuuksina.
8§
Vesien tilan luokittelu
Pinta- ja pohjavedet luokitellaan ihmisten
toiminnan aiheuttaman muutoksen voimak-kuuden perusteella. Pintaveden luokka perus-tuu ekologiseen ja kemialliseen tilaan senmukaan, kumpi niistä on huonompi.
Pintaveden ekologinen tila on erinomainen,
hyvä, tyydyttävä, välttävä tai huono. Luokitustehdään suhteutettuna vertailuoloihin. Voi-makkaasti muutettujen ja keinotekoisten pin-tavesimuodostumien vertailuoloina on parassaavutettavissa oleva ekologinen tila, johonsuhteutettuina ne vastaavasti luokitellaan hy-vään, tyydyttävään, välttävään ja huonoontilaan.
Pintaveden kemiallinen tila on hyvä, jos se
täyttää asetuksella erikseen säädettyjen yh-teisölainsäädännössä määriteltyjen haitallis-ten aineiden ympäristölaatunormit.
Pohjavedet luokitellaan kemiallisten ja
määrällisten ominaisuuksien perusteella hy-vään ja huonoon tilaan.
9§
Seuranta
Vesienhoitoalueella pinta- ja pohjavesien
seuranta on järjestettävä niin, että niidentilasta saadaan yhtenäinen ja monipuolinenkokonaiskuva.
Alueellisten ympäristökeskusten laatimat
vesien seurantaohjelmat yhteensovitetaan ve-sienhoitoalueella ja liitetään vesienhoitosuun-nitelmaan. Seurantaohjelmaa laadittaessa ote-taan soveltuvin osin huomioon toiminnanharjoittajalle muun lain nojalla kuuluva tark-kailu.10 §
Valtioneuvoston asetus vesien tilasta
Valtioneuvoston asetuksella säädetään tar-
kemmin:
1) pintavesityyppien maantieteellisiin ja
luonnontieteellisiin ominaisuuksiin perustu-vasta jaottelusta, keinotekoisten ja voimak-kaasti muutettujen pintavesien tarkastelustasekä pintavesityypille ominaisten vertailuolo-jen määrittämisestä ja vertailualueiden valin-nasta;
2) pohjavesien ominaispiirteiden tarkaste-
lusta;
3) vesien tilan ja käytön selvitysten sekä
vesipalvelujen taloudellisen selvityksen tar-kemmasta sisällöstä ja niiden laatimisesta;
4) vesien seurannasta ja seurantaohjelmas-
ta;
5) pintavesien ja pohjavesien luokittelun
perusteista.
Valtioneuvoston asetuksella voidaan lisäk-
si säätää tarkemmin 1 momentissa tarkoitet-tuja asioita vastaavista seikoista, jos se ontarpeen yhteisön vesipolitiikan puitteista an-netun Euroopan parlamentin ja neuvostondirektiivin 2000/60/EY täytäntöön panemi-seksi.
3 luku
Vesienhoitosuunnitelma ja toimenpide-
ohjelma
11 §
Vesienhoitosuunnitelma
Vesienhoitoalueelle on laadittava vesien-
hoitosuunnitelma. Vesienhoitosuunnitelmassaon yhteenvetona esitettävä:
1) tiedot vesienhoitoalueesta;2) tiedot vesienhoitoalueella laaditusta ve-
simuodostumien ominaispiirteiden tarkaste-lusta, luokittelusta, ympäristötavoitteista sekämuista vesien tilaan ja käyttöön liittyvistäseikoista;
3) suunnitelman muutokset verrattuna ai-
empiin suunnitelmiin;
4) toteutetut toimenpiteet, toteutetut väli-
aikaiset lisätoimenpiteet sekä arvio poikke-uksellisten olosuhteiden vaikutuksista;3645 N:o 1299
5) arvio 4 luvussa tarkoitettujen ympäris-
tötavoitteiden saavuttamisesta ja selvitysvaihtoehtojen valinnasta;
6) selvitys valmistelun aikana esitetyistä
kannanotoista ja valtioiden välisistä neuvot-teluista sekä siitä, miten ne ovat vaikuttaneetsuunnitelman sisältöön ja vaihtoehtojen va-lintaan.
Vesienhoitosuunnitelman osana on esitet-
tävä ympäristöselostus. Ympäristöselostuk-sesta on voimassa, mitä siitä säädetääntiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympä-ristövaikutusten arvioinnista annetussa Eu-roopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä2001/42/EY.
Viranomaisten ja julkisia palveluja tarjoa-
vien laitosten on annettava maksutta alueel-liselle ympäristökeskukselle hallussaan oleviatarpeellisia muita tietoja kuin henkilötietoja
vesienhoitosuunnitelman laatimiseksi. Viran-omaisten on luovutettava tietoja viranomais-ten toiminnan julkisuudesta annetun lain(621/1999) salassapitosäännösten estämättä.Muita kuin tilakohtaisia tietoja on lisäksiluovutettava maaseutuelinkeinorekisteristäannetun lain (1515/1994) salassapitosäännös-ten estämättä.
12 §
Toimenpideohjelma
Toimenpideohjelma laaditaan vesienhoi-
don ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ot-taen huomioon tehdyt taloudelliset selvityk-set. Toimenpideohjelma voi koostua yhtä taiuseampaa vesistöaluetta koskevasta ohjel-masta. Toimenpideohjelma käsitellään ve-sienhoitosuunnitelman osana.
Toimenpideohjelmassa on esitettävä:1) vesienhoidon perustoimenpiteet, kuten
vesiä ja ympäristönsuojelua koskevan lain-säädännön vaatimukset;
2) vesienhoidon täydentävät toimenpiteet,
kuten muut hallinnolliset ja taloudellisetkeinot, sopimukset, vesistön kunnostus sekäkoulutus- ja tutkimushankkeet;
3) toimenpiteet poikkeuksellisten tilantei-
den varalle;
4) vaihtoehtoisten toimenpiteiden yhdistel-
mät.13 §
Vesienhoitosuunnitelman valmistelu
Alueellisen ympäristökeskuksen on vesien-
hoitosuunnitelman laatimista varten tehtävä:
1) hoitosuunnitelman laatimisen aikataulu
ja työohjelma vähintään kolme vuotta ennenhoitosuunnitelmakauden alkamista;
2) yhteenveto vesistöalueen hoitoa koske-
vista keskeisistä kysymyksistä vähintään kak-si vuotta ennen hoitosuunnitelmakauden al-kamista; sekä
3) hoitosuunnitelmaehdotus vähintään vuo-
si ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista.
14 §
Yhteistyö vesienhoitosuunnitelman valmiste-
lussa
Alueellisen ympäristökeskuksen on järjes-
tettävä vesienhoitosuunnitelman valmisteluneri vaiheissa riittävä yhteistyö ja vuorovai-kutus toimialueensa eri viranomaisten jamuiden tahojen kanssa. Tätä varten tulee ollavähintään yksi yhteistyöryhmä. Yhteistyöryh-miä voidaan perustaa myös vesistöalueittain.
Vesienhoitosuunnitelman yhteensovitta-
mista varten vesienhoitoalueella on alueellis-ten ympäristökeskusten edustajista sekä maa-ja metsätalousministeriön nimeämästä työvoi-ma- ja elinkeinokeskuksen kalatalousyksikönedustajasta muodostuva ohjausryhmä. Ohja-usryhmän toiminnasta vastaa yhteensovittavaalueellinen ympäristökeskus. Ohjausryhmänkokoonpanosta määrää ympäristöministeriö.
Yhteensovittamisesta ja valmisteluasiakir-
jojen tiedoksi saattamisesta kansainvälisellävesienhoitoalueella voidaan antaa määräyksiäSuomea sitovassa kansainvälisessä sopimuk-sessa.
15 §
Osallistuminen ja tiedottaminen
Alueellisen ympäristökeskuksen on varat-
tava kaikille mahdollisuus tutustua 13 §:ssätarkoitettuihin valmisteluasiakirjoihin ja nii-den tausta-asiakirjoihin sekä varattava tilai-suus esittää mielipiteensä valmisteluasiakir-joista kirjallisesti tai sähköisesti. Valmistelu-3646 N:o 1299
asiakirjojen ja tausta-asiakirjojen julkisuudes-
ta säädetään viranomaisten toiminnan julki-suudesta annetussa laissa.
Ympäristökeskuksen on julkaistava kuulu-
tus valmisteluasiakirjojen nähtävilläolostaalueen kuntien ilmoitustauluilla. Asiakirjat onpidettävä nähtävillä tarpeellisilta osin alueenkunnissa ja ne on julkaistava sähköisesti.Ympäristökeskuksen on lisäksi pyydettävätarvittavat lausunnot.
Hoitosuunnitelmaehdotuksesta sekä yh-
teensovitetusta vesienhoitosuunnitelmasta onlisäksi ilmoitettava alueella yleisesti ilmesty-vissä sanomalehdissä sekä järjestettävä tar-peen mukaan tiedotustilaisuuksia, joissa va-rataan tilaisuus mielipiteen esittämiseen.
16 §
Vesienhoitosuunnitelman käsittely
Ehdotus vesienhoitoalueen vesienhoito-
suunnitelmaksi käsitellään ja yhteensovite-taan ohjausryhmässä.
Yhteensovittava alueellinen ympäristökes-
kus toimittaa ohjausryhmässä käsitellyn eh-dotuksen vesienhoitoalueen vesienhoitosuun-nitelmaksi ympäristöministeriölle.
17 §
Vesienhoitosuunnitelmien hyväksyminen
Valtioneuvosto hyväksyy vesienhoitosuun-
nitelmat.
Päätös vesienhoitosuunnitelmasta annetaan
julkipanon jälkeen, ja sen katsotaan tulleenasianomaisten tietoon, kun se on annettu.
Vesienhoitosuunnitelmien hyväksymisestä
on toimitettava tieto alueellisille ympäristö-keskuksille, joiden on edelleen toimitettavatieto alueensa kunnille ja niille viranomaisille,joita asian käsittelyn aikaisemmissa vaiheissaon kuultu. Alueellisen ympäristökeskuksenon kuulutettava hyväksymisestä kunnan il-moitustaululla sekä ilmoitettava hyväksymi-sestä riittävällä tavalla sanomalehdissä. Kun-nan aluetta koskeva hyväksytty vesienhoito-suunnitelma on oltava nähtävillä kunnassa.
Ympäristöministeriö julkaisee valtioneu-
voston hyväksymät vesienhoitosuunnitelmatsähköisesti.Valtioneuvoston päätöksen tiedoksi saatta-
misesta kansainvälisellä vesienhoitoalueellavoidaan antaa määräyksiä Suomea sitovassakansainvälisessä sopimuksessa.
18 §
Muutoksenhaku
Valtioneuvoston vesienhoitosuunnitelman
hyväksymistä koskevaan päätökseen saa ha-kea muutosta valittamalla korkeimpaan hal-linto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttö-laissa (586/1996) säädetään. Valituksen saatehdä sillä perusteella, että päätös on lain-vastainen. Valtioneuvoston päätökseen sovel-letaan, mitä hallintolainkäyttölain 31 §:n 2momentissa säädetään.
Valitusoikeus on sillä, jonka oikeuteen,
velvollisuuteen tai etuun päätös saattaa vai-kuttaa, asianomaisella kunnalla, yleistä etuavalvovilla viranomaisilla sekä sellaisella re-kisteröidyllä paikallisella tai alueellisella yh-distyksellä tai säätiöllä, jonka tarkoituksenaon ympäristön- tai luonnonsuojelun edistä-minen ja jonka toiminta-aluetta vesienhoito-suunnitelma koskee.
19 §
Tarkistaminen
Vesienhoitosuunnitelmassa esitettävät ta-
voitteet vesienhoidolle ja toimenpideohjel-massa esitettävät toimenpiteiden yhdistelmättarkistetaan kuuden vuoden välein. Tarkista-misesta on soveltuvin osin voimassa, mitäsäädetään vesienhoitosuunnitelman ja toi-menpideohjelman valmistelusta ja hyväksy-misestä.
20 §
Valtioneuvoston asetus vesienhoitosuunnitel-
masta ja toimenpideohjelmasta
Valtioneuvoston asetuksella säädetään ve-
sienhoitosuunnitelman ja toimenpideohjel-man laatimisesta, laatimisen määräajoista se-kä vesienhoitosuunnitelman valmisteluun liit-tyvän yhteistyön järjestämisestä.
Lisäksi valtioneuvoston asetuksella voi-
daan tarkemmin säätää vesienhoitosuunnitel-3647 N:o 1299
massa ja toimenpideohjelmassa esitettävien
ympäristötavoitteiden asettamisesta sekäsuunnitelmassa ja ohjelmassa esitettävistätiedoista.
4 luku
Ympäristötavoitteet vesienhoitosuunnitel-
massa
21 §
Ympäristötavoitteet vesienhoidon suunnitte-
lussa
Vesienhoitosuunnitelman ja toimenpideoh-
jelman tavoitteena on, että:
1) pinta- ja pohjavesimuodostumien tila ei
heikkene ja että niiden tila on vähintään hyvä;
2) jäljempänä 22 §:ssä tarkoitettujen kei-
notekoisten ja voimakkaasti muutettujen ve-simuodostumien tila ei heikkene ja että niilläon vähintään hyvä saavutettavissa oleva eko-loginen tila ja hyvä kemiallinen tila;
3) pintavesimuodostumia suojellaan, pa-
rannetaan ja ennallistetaan siten, että 1 tai 2kohdassa tarkoitettu tila voidaan saavuttaaviimeistään vuonna 2015;
4) pohjavesimuodostumia suojellaan, pa-
rannetaan, ennallistetaan sekä varmistetaantasapaino pohjavedenoton ja pohjavedenmuodostumisen välillä siten, että 1 kohdassatarkoitettu tila voidaan saavuttaa viimeistäänvuonna 2015;
5) pohjavesimuodostumia pilaavien ainei-
den pitoisuuksien pysyvää ja merkittävääkasvamista ehkäistään.
Edellä 5 §:n 1 momentin 4 kohdassa
tarkoitetun suojeltavaksi määritellyn alueenvesien tilan tulee olla suojelun edellyttämällätasolla viimeistään vuonna 2015.
Vesien tilaa ei voida pitää ympäristötavoit-
teiden vastaisena, jos poikkeuksellinen luon-nonolosuhde tai onnettomuus aiheuttaa tila-päisesti vesien tilan huonontumisen tai estääympäristötavoitteiden saavuttamisen, eikä ta-voitteita voida käytettävissä olevilla keinoillasaavuttaa.22 §
Keinotekoiset ja voimakkaasti muutetut vesi-
muodostumat
Rakentamalla tai muutoin fyysisesti muu-
tettu vesimuodostuma voidaan vesienhoito-suunnitelmassa nimetä keinotekoiseksi taivoimakkaasti muutetuksi, jos hyvän ekologi-sen tilan saavuttamiseksi tarpeellisista hyd-rologis-morfologisten ominaisuuksien muu-toksista aiheutuu merkittäviä haitallisia vai-kutuksia ympäristölle tai seuraaville toimin-noille:
1) vesiliikenne tai satamatoiminta;2) vesien virkistyskäyttö;3) veden hankinta tai vesivoiman tuotanto;4) vesistön säännöstely, tulvasuojelu tai
maankuivatus; tai
5) muut vastaavat, kestävän kehityksen
mukaiset ihmisen toiminnot.
Edellytyksenä on lisäksi, ettei vesimuodos-
tuman keinotekoisista tai muutetuista omi-naispiirteistä johtuvaa hyötyä voida teknistentai taloudellisten syiden vuoksi kohtuudellasaavuttaa muilla ympäristön kannalta merkit-tävästi paremmilla keinoilla.
Vesienhoitosuunnitelmassa on esitettävä
tässä pykälässä tarkoitetulle vesimuodostu-malle erikseen ympäristötavoitteet.
23 §
Ympäristötavoitteista poikkeaminen uuden
merkittävän hankkeen vuoksi
Jos uusi merkittävä hanke muuttaa fyysi-
sesti vesimuodostumaa siten, ettei pintavedenhyvää ekologista tilaa tai pohjaveden hyväätilaa voida saavuttaa, edellä 21 §:ssä tarkoi-tetuista ympäristötavoitteista voidaan poiketaedellyttäen, että:
1) hanke on yleisen edun kannalta erittäin
tärkeä ja se edistää merkittävästi kestävääkehitystä, ihmisten terveyttä tai ihmistenturvallisuutta;
2) haittojen ehkäisemiseksi on ryhdytty
kaikkiin käytettävissä oleviin toimenpiteisiin;
3) tavoiteltaviin hyötyihin ei päästä muilla
teknisesti ja taloudellisesti kohtuullisilla ja3648 N:o 1299
ympäristön kannalta merkittävästi paremmilla
keinoilla kuin vesimuodostuman muuttami-sella.
Pintavesimuodostuman tilan heikkenemistä
erinomaisesta hyvään ei pidetä ympäristöta-voitteiden vastaisena, jos tilan heikkenemisenaiheuttaa uusi merkittävä, kestävän kehityk-sen mukainen hanke ja jos 1 momentin 1—3kohtaa vastaavat edellytykset täyttyvät.
Vesienhoitosuunnitelmassa on esitettävä
selvitys 1 momentin mukaisten edellytystentoteutumisesta sekä selvitys hankkeen aihe-uttamista muutoksista vesimuodostumassa jasen tilassa.
24 §
Ympäristötavoitteiden lieventäminen
Vesienhoitosuunnitelmassa voidaan asettaa
21 §:ssä säädettyä lievempiä ympäristötavoit-teita, jos vesimuodostuma on selvitystenmukaan ihmisen toiminnan siten muuttama taisen luonnonolot ovat sellaiset, että ne estävätvaativampien tavoitteiden saavuttamisen, taiympäristötavoitteiden saavuttamisen edellyt-täminen on teknisten tai taloudellisten syidenvuoksi kohtuutonta.
Edellytyksenä on lisäksi, että:1) vesien käytöstä tai kuormituksesta ai-
heutuvia hyötyjä ei voida saavuttaa muillaympäristön kannalta merkittävästi paremmillakeinoilla;
2) toimintojen haittoja ei voida vähentää
ilman kohtuuttomia kustannuksia;
3) saavutetaan paras mahdollinen pinta-
vesimuodostumien tila ottaen huomioon vai-kutukset, joita ei ihmisen toiminnan taipilaantumisen luonteen vuoksi ole kohtuudel-la voitu välttää;
4) muutokset pohjaveden hyvään tilaan
verrattuna jäävät mahdollisimman vähäisiksieikä näitä vaikutuksia ole mahdollista koh-tuudella välttää ottaen huomioon ihmistentoiminta ja pilaantumisen luonne; ja
5) vesimuodostuman tila ei heikkene.
25 §
Tavoitteiden saavuttaminen vaiheittain
Vesienhoitosuunnitelmassa voidaan piden-tää 21 §:ssä asetettuja määräaikoja, jos ym-
päristötavoitteiden saavuttaminen on mahdol-lista ainoastaan vaiheittain.
Edellytyksenä määräajan pidentämiselle
on, että:
1) vesimuodostuman tilan parantaminen
vesienhoitosuunnitelmakauden aikana on tek-nisesti tai taloudellisesti kohtuutonta tai luon-nonolosuhteiden vuoksi ylivoimaista; ja
2) vesimuodostuman tila ei edelleen huo-
none.
Määräaikaa voidaan pidentää yhteensä
enintään kahdella vesienhoitosuunnitelma-kaudella.
26 §
Valtioneuvoston asetus ympäristötavoitteista
Valtioneuvoston asetuksella voidaan säätää
tarkemmin tässä luvussa tarkoitetuista ympä-ristötavoitteista.
5 luku
Erinäiset säännökset
27 §
Vesistä aiheutuvat terveyshaitat
Vesistä aiheutuvien terveyshaittojen ehkäi-
semisestä, vähentämisestä ja poistamisestasekä niihin liittyvistä tarpeellisista suunnitel-mista ja selvityksistä säädetään lisäksi ter-veydensuojelulaissa (736/1994).
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella
säädetään tarkemmin vesistä aiheutuvien ter-veyshaittojen ehkäisemiseen, vähentämiseenja poistamiseen liittyvän tiedon keräämisestäja toimittamisesta tässä laissa tarkoitettuavesienhoitosuunnitelmaa varten.
28 §
Vesienhoitosuunnitelman huomioon ottami-
nen
Valtion ja kuntien viranomaisten on otet-
tava soveltuvin osin toiminnassaan huomioon3649 N:o 1299
valtioneuvoston 17 §:n mukaisesti hyväksy-
mät vesienhoitosuunnitelmat.
Vesienhoitosuunnitelmien huomioon otta-
misessa noudatetaan lisäksi, mitä muuallalaissa säädetään.29 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä
joulukuuta 2004.
Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Tasavallan Presidentti
TARJA HALONEN
Ympäristöministeri Jan-Erik Enestam3650 N:o 1299
LakiN:o 1300
ympäristönsuojelulain muuttamisesta
Annettu Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan 4 päivänä helmikuuta 2000 annetun ympäristönsuojelulain (86/2000) 19 §:n 2
momentin 6 kohta, 52 §:n 3 momentti, 55 §:n 2 momentti, 65 §:n 1 momentti ja 96 §:n 4momentti, sellaisena kuin niistä on 55 §:n 2 momentti laissa 506/2002, sekä
lisätään 19 §:n 2 momenttiin uusi 7 kohta, 46 §:ään, sellaisena kuin se on osaksi mainitussa
laissa 506/2002, uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2—4 momentti siirtyvät 3—5 momentiksi,50 §:ään uusi 2 momentti ja 92 §:ään uusi 2 momentti seuraavasti:
19 §
Kunnan ympäristönsuojelumääräykset
—————————————
Määräykset voivat koskea:
—————————————
6) valvontaa varten tarpeellisten tietojen
antamista; sekä
7) vesien tilan parantamista koskevia toi-
mia, jotka ovat vesienhoidon järjestämisestäannetun lain (1299/2004) mukaisen vesien-hoitosuunnitelman mukaan tarpeellisia.—————————————
46 §
Tarkkailumääräykset
—————————————
Toiminnan vesiin kohdistuvien vaikutusten
tarkkailumääräystä annettaessa on otettavahuomioon, mitä vesienhoidon järjestämisestäannetussa laissa tarkoitetussa vesien tilaakoskevassa seurantaohjelmassa on pidettytarpeellisena seurannan järjestämiseksi. Toi-minnan tarkkailun tietoja voidaan käyttäävesienhoidon järjestämisestä annetun lainmukaisessa seurannassa ja vesienhoitosuun-nitelman laadinnassa.—————————————50 §
Eräiden suunnitelmien ja ohjelmien vaikutus—————————————
Luvassa on 42 §:n 1 momentin 2 kohdassa
tarkoitettua pilaantumisen merkittävyyttä ar-vioitaessa otettava huomioon, mitä vesien-hoidon järjestämisestä annetun lain mukai-sessa vesienhoitosuunnitelmassa on esitettytoiminnan vaikutusalueen vesien tilaan jakäyttöön liittyvistä seikoista.
52 §
Lupapäätöksen sisältö
—————————————
Jos hankkeeseen sovelletaan ympäristövai-
kutusten arviointimenettelystä annettua lakia,lupapäätöksestä on käytävä ilmi, miten arvi-ointi on otettu huomioon lupaharkinnassa.Lupapäätöksestä on lisäksi käytävä ilmi,miten vesienhoidon järjestämisestä annetunlain mukaiset vesienhoitosuunnitelmat onotettu huomioon.—————————————
HE 120/2004
YmVM 21/2004EV 225/2004
Neuvoston direktiivi 2000/60/EY3651
2 440201/193
55 §
Luvan voimassaolo ja tarkistaminen
—————————————
Toistaiseksi voimassa olevassa luvassa tu-
lee määrätä, mihin mennessä hakemus lupa-määräysten tarkistamiseksi on tehtävä jamitkä selvitykset on tuolloin esitettävä, jolleitällaista määräystä ole pidettävä ilmeisentarpeettomana. Lupamääräyksiä on kuitenkintarkistettava määräajoin, jos lupa koskeeympäristön pilaantumisen ehkäisemisen javähentämisen yhtenäistämiseksi annetun neu-voston direktiivin (96/61/EY) mukaan luvan-varaista toimintaa. Tarkistamista koskevaamääräystä tai luvan määräaikaisuutta harkit-taessa on otettava huomioon vesienhoidonjärjestämisestä annetun lain mukaiset vesien-hoitosuunnitelmat ja toimenpideohjelmat.Erityisestä syystä myös määräaikaisessa lu-vassa voidaan määrätä lupamääräyksen tar-kistamisesta. Luvan myöntäneen viranomai-sen on käsiteltävä asia soveltuvin osin kutenlupahakemus.—————————————
65 §
Tietojärjestelmään merkitseminen
Valtioneuvoston asetuksella voidaan sää-
tää, että muusta kuin ympäristöluvanvarai-sesta toiminnasta on ilmoitettava alueelliselleympäristökeskukselle 27 §:n mukaiseen ym-päristönsuojelun tietojärjestelmään merkitse-mistä varten, jos:
1) toiminta on 30 §:n 1 momentissa tar-
koitettua;
2) toiminnassa käytetään valtioneuvoston
asetuksessa säädettyä haitallista ainetta;3) toiminnasta voi aiheutua ympäristön
pilaantumisen vaaraa ja toiminnan päästöjenehkäisemisen vähimmäistasosta tai muustaympäristönsuojeluvaatimusten vähimmäis-tasosta on säädetty valtioneuvoston asetuk-sella.—————————————
92 §
Vireillepano-oikeus
—————————————
Alueellinen ympäristökeskus voi panna
vireille vaatimuksen 19 §:n 2 momentin 7kohdan mukaisesta ympäristönsuojelumäärä-yksen antamista koskevasta asiasta, jos kuntaei ole antanut tätä koskevaa määräystä jamääräystä on pidetty vesienhoidon järjestä-misestä annetun lain mukaisessa vesienhoi-tosuunnitelmassa merkityksellisenä keinonavesien tilan kannalta.
96 §
Muutoksenhaku
—————————————
Kunnan ympäristönsuojelumääräysten hy-
väksymistä sekä ympäristölupahakemuksenkäsittelymaksua tarkoittavaa taksaa koske-vaan päätökseen haetaan valittamalla muu-tosta siten kuin kuntalaissa (365/1995) sää-detään. Alueellisella ympäristökeskuksella onlisäksi oikeus hakea muutosta päätökseen,jonka kunta on tehnyt 92 §:n 2 momentinnojalla tehdystä vireillepanosta.—————————————
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä
joulukuuta 2004.
Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Tasavallan Presidentti
TARJA HALONEN
Ympäristöministeri Jan-Erik Enestam3652 N:o 1300
LakiN:o 1301
vesilain 2 ja 16 luvun muuttamisesta
Annettu Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Eduskunnan päätöksen mukaisesti
kumotaan 19 päivänä toukokuuta 1961 annetun vesilain (264/1961) 2 luvun 14 §:n 2
momentti, sellaisena kuin se on laissa 467/1987,
muutetaan 16 luvun 23 a §, sellaisena kuin se on laissa 88/2000, ja
lisätään 2 lukuun uusi 11 a ja 1 4 a § seuraavasti:
2 luku
Yleiset säännökset rakentamisesta vesistöön
1 1a§
Rakentamisesta aiheutuvaa hyötyä, vahin-
koa ja haittaa tämän luvun 11 §:n mukaanarvioitaessa on otettava huomioon, mitä ve-sienhoidon järjestämisestä annetun lain(1299/2004) mukaisessa vesienhoitosuunni-telmassa on esitetty hankkeen vaikutusalueenvesien tilaan ja käyttöön liittyvistä seikoista.
1 4a§
Luvan haltija on tarvittaessa luvassa vel-
voitettava tarkkailemaan hankkeen toteutta-mista ja sen vaikutuksia ( tarkkailuvelvoite ).
Tarkkailuvelvoitetta määrättäessä on otettavahuomioon vesienhoidon järjestämisestä anne-tussa laissa tarkoitettu seurantaohjelma jahankkeen vaikutusaluetta koskevat muut seu-rantavelvoitteet.Ympäristölupavirasto voi luvassa päättää
tarkkailusta kokonaan tai osittain taikka siten,että hankkeesta vastaavan on laadittava eril-
linen suunnitelma tarkkailuvelvoitteen toteut-tamiseksi ( tarkkailusuunnitelma ).Tarkkailu-
suunnitelman hyväksyy alueellinen ympäris-tökeskus. Kalataloutta koskevalta osin tark-kailusuunnitelman hyväksyy kuitenkin työ-voima- ja elinkeinokeskus.
Päätös tarkkailusuunnitelman hyväksymi-
sestä on tehtävä noudattaen, mitä hallinto-laissa (434/2003) säädetään. Päätös annetaanjulkipanon jälkeen. Päätöstä voidaan muuttaaviran puolesta taikka hankkeesta vastaavan,valvontaviranomaisen, asiassa yleistä etuavalvovan viranomaisen, kunnan tai haittaakärsivän asianosaisen vaatimuksesta.
Alueellisen ympäristökeskuksen sekä työ-
voima- ja elinkeinokeskuksen päätökseenvoidaan hakea kirjallisesti oikaisua ympäris-tölupavirastolta 30 päivän kuluessa päätöksenjulkipanosta. Oikaisuvaatimuksen johdosta
HE 120/2004
YmVM 21/2004EV 225/2004
Neuvoston direktiivi 2000/60/EY3653
tehtyyn ympäristölupaviraston päätökseen
haetaan muutosta siten kuin 17 luvun 1 §:ssäsäädetään.
16 luku
Hakemusasioiden käsittely ympäristölupa-
virastossa
2 3a§
Jos hakemus koskee ympäristövaikutusten
arviointimenettelystä annetussa laissa tarkoi-tettua hanketta, ympäristölupaviraston pää-töksestä on käytävä ilmi, miten mainitun lainmukainen arviointi on otettu huomioon. Lu-papäätöksestä on lisäksi käytävä ilmi, mitenvesienhoidon järjestämisestä annetun lainmukainen vesienhoitosuunnitelma on otettu
huomioon.
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä
joulukuuta 2004.
Ennen tämän lain voimaantuloa myönnet-
tyyn lupaan perustuvaan rakentamisen ja senvaikutusten tarkkailuun sovelletaan tämänlain 2 luvun 14 a §:ää.
Jos ennen tämän lain voimaantuloa myön-
netyssä luvassa ei ole määrätty rakentamisenja sen vaikutusten tarkkailusta, voi alueellinenympäristökeskus vaatia ympäristölupaviras-tolle tehtävällä hakemuksella, että lupaa tar-kistetaan tarkkailua koskevan määräyksenasettamiseksi.
Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Tasavallan Presidentti
TARJA HALONEN
Ympäristöministeri Jan-Erik Enestam3654 N:o 1301
LakiN:o 1302
maasta toiseen ulottuvien vesistöjen sekä kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä
tehdyn vuoden 1992 yleissopimuksen vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytäkirjan
lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta
Annettu Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1§
Lontoossa 17 päivänä kesäkuuta 1999
tehdyn maasta toiseen ulottuvien vesistöjensekä kansainvälisten järvien suojelusta jakäytöstä tehdyn vuoden 1992 yleissopimuk-sen vesivaroja ja terveyttä koskevan pöytä-kirjan lainsäädännön alaan kuuluvat määräyk-set ovat lakina voimassa sellaisina kuinSuomi on niihin sitoutunut.
2§
Ennen vesienhoidon järjestämisestä anne-
tun lain (1299/2004) mukaisten ensimmäistenvesienhoitosuunnitelmien hyväksymistä pöy-täkirjan 6 artiklan 2 kappaleessa tarkoitetuttavoitteet ja tavoitepäivämäärät niiden saa-vuttamiseksi valmistellaan ja niistä tiedote-
taan siten kuin hallintolaissa (434/2003)säädetään.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut tavoitteet
ja tavoitepäivämäärät niiden saavuttamiseksihyväksyy sosiaali- ja terveysministeriö.
3§
Tarkempia säännöksiä tämän lain täytän-
töönpanosta voidaan antaa valtioneuvostonasetuksella.
4§
Tämän lain voimaantulosta säädetään ta-
savallan presidentin asetuksella.
Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Tasavallan Presidentti
TARJA HALONEN
Ympäristöministeri Jan-Erik Enestam
HE 120/2004
YmVM 21/2004EV 225/20043655
Valtioneuvoston asetusN:o 1303
vesienhoitoalueista
Annettu Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti, joka on tehty ympäristöministeriön esittelystä,
säädetään vesienhoidon järjestämisestä 30 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain (1299/2004)6 ja 20 §:n nojalla:
1§
Vesienhoitoalueet
Vesienhoidon järjestämisestä annetun lain
(1299/2004), jäljempänä vesienhoitolaki,3 §:ssä tarkoitetut vesienhoitoalueet ovatVuoksen vesienhoitoalue, Kymijoen—Suo-menlahden vesienhoitoalue, Kokemäen-joen—Saaristomeren—Selkämeren vesien-hoitoalue, Oulujoen—Iijoen vesienhoitoalueja Kemijoen vesienhoitoalue.
Ruotsin kanssa muodostetaan kansainväli-
nen vesienhoitoalue Tornionjoen vesistöalu-eelle ja Norjan kanssa Tenon, Näätämöjoen jaPaatsjoen vesistöalueille siten kuin niistäerikseen kansainvälisellä sopimuksella mää-rätään.
Vesienhoitoalueet määrittyvät liitteessä 1
luetelluista vesistöalueista. Vesienhoitoalueetsijaitsevat liitteessä 2 lueteltujen kuntienalueilla.
2§
Yhteensovittavat alueelliset ympäristökes-
kukset
Vesienhoitolain 6 §:ssä tarkoitettu yhteen-
sovittava alueellinen ympäristökeskus Vuok-sen vesienhoitoalueella on Etelä-Savon ym-päristökeskus, Kymijoen—Suomenlahden ve-sienhoitoalueella Uudenmaan ympäristökes-
kus, Kokemäenjoen—Saaristomeren—Selkä-meren vesienhoitoalueella Länsi-Suomen ym-päristökeskus, Oulujoen—Iijoen vesien-hoitoalueella Pohjois-Pohjanmaan ympäristö-keskus ja Kemijoen vesienhoitoalueella Lapinympäristökeskus.
Alueelliselle ympäristökeskukselle tässä
asetuksessa säädetyistä tehtävistä Ruotsin jaNorjan kanssa muodostettavilla kansainväli-sillä vesienhoitoalueilla huolehtii Lapin ym-päristökeskus.
3§
Yhteistyöryhmä
Kukin alueellinen ympäristökeskus kutsuu
toimialueellaan koolle yhden tai useampiavesienhoitolain 14 §:n 1 momentissa tarkoi-tettuja yhteistyöryhmiä kuudeksi vuodeksikerrallaan. Yhteistyöryhmän toiminnan jär-jestämisestä huolehtii alueellinen ympäristö-keskus.
Yhteistyöryhmään kutsutaan riittävä edus-
tus vesien käyttöön, suojeluun ja tilaan
vaikuttavista keskeisistä valtion ja kuntienviranomaisista, elinkeinon harjoittajista, jär-jestöistä, vesialueiden omistajista sekä vesienkäyttäjistä.3656
4§
Yhteistyöryhmän tehtävät
Yhteistyöryhmä osallistuu vesienhoito-
suunnitelman valmisteluun sen eri vaiheissaja tässä tarkoituksessa:
1) tekee alueelliselle ympäristökeskukselle
ehdotuksia vesienhoidon tavoitteista;
2) seuraa, arvioi ja ennakoi vesien käyttöä,
suojelua ja tilaa sekä näiden kehitystä alu-eella; ja
3) käsittelee omalta osaltaan ehdotuksen
vesienhoitosuunnitelmaksi, sitä varten laadi-tut selvitykset ja ohjelmat sekä ottaa niihinkantaa.
5§
Ohjausryhmä ja yhteensovittaminen
Ympäristöministeriö määrää vesienhoito-
lain 14 §:n 2 momentissa tarkoitetun vesien-hoitoalueen ohjausryhmän kokoonpanon kuu-deksi vuodeksi kerrallaan.
Ohjausryhmä yhteensovittaa vesienhoito-
alueella valmistellut selvitykset, seurantaoh-jelmat ja toimenpideohjelmat sekä kokoaa
niistä ehdotuksen vesienhoitoalueen vesien-hoitosuunnitelmaksi.
6§
Toimet kansainvälisillä vesienhoitoalueilla
Kansainvälisillä vesienhoitoalueilla kan-
sainvälinen yhteistyö ja vesienhoitosuunnitel-mien yhteensovittaminen järjestetään sitenkuin niistä erikseen kansainvälisellä sopimuk-sella määrätään.
7§
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä
tammikuuta 2005.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa voi-
daan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttä-miin toimenpiteisiin.
Ensimmäiset yhteistyöryhmät on kutsutta-
va koolle ja ensimmäisten ohjausryhmienkokoonpanosta on määrättävä siten, että nii-den toimikaudet alkavat viimeistään 30 päi-vänä kesäkuuta 2005.
Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 2004
Ympäristöministeri Jan-Erik Enestam
Hallitusneuvos Ulla Kaarikivi-Laine3657 N:o 1303
 N:o 1303 
  
   
 3658
 
 
                  Liite 1 
 VESIENHOITOALUEITA MÄÄRITTÄVÄT VESISTÖALUEET 
 
  
1. Vuoksen vesienhoitoalue 
 Jänisjoki 
Kiteenjoki—Tohmajoki 
Hiitolanjoki Vuoksi 
Juustilanjoki 
Hounijoki Tervajoki 
Vilajoki 
Urpalanjoki Vaalimaanjoki 
 
2. Kymijoen—Suomenlahden vesienhoito-alue 
 
Vironjoki Vehkajoki 
Summajoki 
Kymijoki Taasianjoki 
Koskenkylänjoki 
Ilolanjoki Porvoonjoki 
Mustijoki 
Sipoonjoki Vantaanjoki 
Siuntionjoki 
Karjaanjoki  
3. Kokemäenjoen—Saaristomeren—
Selkämeren vesienhoitoalue  
Kiskonjoki—Perniönjoki 
Uskelanjoki Halikonjoki 
Paimionjoki 
Aurajoki Hirvijoki 
Mynäjoki 
Laajoki Sirppujoki 
Lapinjoki 
Eurajoki Kokemäenjoki Karvianjoki Lapväärtinjoki—Isojoki 
Teuvanjoki 
Närpiönjoki Maalahdenjoki 
Laihianjoki 
Kyrönjoki Vöyrinjoki 
Kimojoki 
Lapuanjoki Kovjoki 
Purmojoki 
Ähtävänjoki Kruunupyynjoki 
Perhonjoki 
Kälviänjoki Lestijoki 
Pöntiönjoki 
 4. Oulujoen—Iijoen vesienhoitoalue 
 
Kalajoki Pyhäjoki 
Liminkaoja 
Piehinginjoki Siikajoki 
Temmesjoki 
Oulujoki Kalimeenoja 
Kiiminkijoki 
Iijoki Olhavanjoki 
Kuivajoki 
Koutajoen latvaosat Vienan Kemin latvaosat 
 
5. Kemijoen vesienhoitoalue  
Simojoki  
Kemijoki Kaakamajoki 
 
 N:o 1303 
  
   
 3659
6. Tornionjoen vesistöalueelle perustettava 
kansainvälinen vesienhoitoalue 
 
Tornionjoki—Muonionjoki   
 
 7. Tenon—Näätömöjoen—Paatsjoen vesistö-alueelle perustettava kansainvälinen vesien-
hoitoalue 
 Teno  
Näätämöjoki  
Uutuanjoki  Paatsjoki  
Tuulomajoen latvaosat 
 
 
Rannikkovesimuodostuma ja pohjavesimuodostuma kuuluvat siihen rajoittuvaan soveltuvim-
paan vesienhoitoalueeseen (Vesienhoidon järjestämisestä annetun lain (1299/2004) 3 §). 
 
 
 N:o 1303 
  
   
 3660
 
                  Liite 2 
 
VESIENHOITOSALUEILLA KOKONAAN TAI OSITTAIN SIJAITSEVAT KUNNAT  
 
 1. Vuoksen vesienhoitoalue 
 
Eno Enonkoski 
Haukivuori 
Heinävesi Iisalmi 
Ilomantsi 
Imatra Joensuu 
Joroinen 
Joutseno Juankoski 
Juuka 
Juva Kaavi 
Kajaani 
Karttula Kerimäki 
Kesälahti 
Kitee Kiuruvesi 
Kontiolahti 
Kuhmo Kuopio 
Lapinlahti 
Lappeenranta Lemi 
Leppävirta 
Lieksa Liperi 
Luumäki 
Maaninka Miehikkälä 
Mikkeli 
Mäntyharju Nilsiä 
Nurmes 
Outokumpu Parikkala 
Pieksämäki 
Pieksänmaa Pielavesi 
Polvijärvi 
Punkaharju Puumala 
Pyhäjärvi 
Pyhäntä Pyhäselkä 
Rantasalmi 
Rautavaara Rautjärvi 
Ristiina 
Ruokolahti Rääkkylä 
Savitaipale 
Savonlinna Savonranta 
Siilinjärvi 
Sonkajärvi Sotkamo 
Sulkava 
Suomenniemi Suonenjoki 
Taipalsaari 
Tervo Tohmajärvi 
Tuusniemi 
Valkeala Valtimo 
Varkaus 
Varpaisjärvi Vieremä 
Virolahti 
Vuolijoki Ylämaa 
 
2. Kymijoen—Suomenlahden vesienhoito-alue 
 
Alajärvi Anjalankoski 
Artjärvi 
Asikkala Askola 
Elimäki 
Espoo Haapajärvi 
Hamina 
Hankasalmi 
 N:o 1303 
  
   
 3661
Hanko 
Hartola 
Haukivuori 
Hausjärvi Heinola 
Helsinki 
Hirvensalmi Hollola 
Hyvinkää 
Hämeenkoski Iisalmi 
Iitti 
Inkoo Jaala 
Janakkala 
Joutsa Jyväskylä 
Jyväskylän mlk 
Jämsä Jämsänkoski 
Järvenpää 
Kangasniemi Kannonkoski 
Karjaa 
Karjalohja Karkkila 
Karstula 
Karttula Kauniainen 
Keitele 
Kerava Keuruu 
Kiikala 
Kinnula Kirkkonummi 
Kisko 
Kiuruvesi Kivijärvi 
Konnevesi 
Korpilahti Kotka 
Kouvola 
Kuhmalahti Kuhmoinen 
Kuopio 
Kuusankoski Kyyjärvi 
Kärkölä 
Lahti Lapinjärvi 
Lappeenranta 
Laukaa Leivonmäki Lemi 
Leppävirta 
Lestijärvi Liljendal 
Lohja 
Loppi Loviisa 
Luhanka 
Luumäki Längelmäki 
Maaninka 
Miehikkälä Mikkeli 
Multia 
Muurame Myrskylä 
Mäntsälä 
Mäntyharju Nastola 
Nummi-Pusula 
Nurmijärvi Orimattila 
Padasjoki 
Perho Pernaja 
Perniö 
Pertunmaa Petäjävesi 
Pieksämäki 
Pieksänmaa Pielavesi 
Pihtipudas 
Pohja Pornainen 
Porvoo 
Pukkila Pyhtää 
Pyhäjärvi 
Pylkönmäki Rautalampi 
Reisjärvi 
Riihimäki Ristiina 
Ruotsinpyhtää 
Saarijärvi Sammatti 
Savitaipale 
Sipoo Siuntio 
Soini 
Somero 
 N:o 1303 
  
   
 3662
Sumiainen 
Suolahti 
Suomenniemi 
Suomusjärvi Suonenjoki 
Sysmä 
Särkisalo Taipalsaari 
Tammela 
Tammisaari Tervo 
Toivakka 
Tuusula Uurainen 
Valkeala 
Vantaa Vesanto 
Vihti 
Viitasaari Virolahti 
Äänekoski 
 3. Kokemäenjoen—Saaristomeren—
Selkämeren vesienhoitoalue 
 Alahärmä 
Alajärvi 
Alastaro Alavus 
Asikkala 
Askainen Aura 
Dragsfjärd 
Eura Eurajoki 
Evijärvi 
Forssa Halikko 
Halsua 
Harjavalta Hattula 
Hauho 
Hausjärvi Himanka 
Hollola 
Honkajoki Houtskari 
Huittinen 
Humppila Hämeenkoski 
Hämeenkyrö 
Hämeenlinna Ikaalinen Ilmajoki 
Iniö 
Isojoki Isokyrö 
Jalasjärvi 
Janakkala Jokioinen 
Jurva 
Juupajoki Jämijärvi 
Jämsä 
Jämsänkoski Kaarina 
Kalajoki 
Kalvola Kangasala 
Kankaanpää 
Kannus Karijoki 
Karjalohja 
Karkkila Karstula 
Karvia 
Kaskinen Kauhajoki 
Kauhava 
Kaustinen Kemiö 
Keuruu 
Kihniö Kiikala 
Kiikoinen 
Kinnula Kisko 
Kiukainen 
Kivijärvi Kodisjoki 
Kokemäki 
Kokkola Korppoo 
Korsnäs 
Kortesjärvi Koski Tl 
Kristiinankaupunki 
Kruunupyy Kuhmalahti 
Kuhmoinen 
Kuortane Kurikka 
Kuru 
Kustavi 
 N:o 1303 
  
   
 3663
Kuusjoki 
Kylmäkoski 
Kyyjärvi 
Kälviä Kärkölä 
Köyliö 
Laihia Laitila 
Lammi 
Lappajärvi Lappi 
Lapua 
Lavia Lehtimäki 
Lempäälä 
Lemu Lestijärvi 
Lieto 
Lohtaja Loimaa 
Loppi 
Luopioinen Luoto 
Luvia 
Längelmäki Maalahti 
Maksamaa 
Marttila Masku 
Mellilä 
Merikarvia Merimasku 
Mietoinen 
Mouhijärvi Multia 
Mustasaari 
Muurla Mynämäki 
Mäntsälä 
Mänttä Naantali 
Nakkila 
Nauvo Nokia 
Noormarkku 
Nousiainen Nummi-Pusula 
Nurmo 
Närpiö Oravainen 
Oripää 
Orivesi Padasjoki Paimio 
Parainen 
Parkano Pedersören kunta 
Perho 
Perniö Pertteli 
Petäjävesi 
Pietarsaari Piikkiö 
Pirkkala 
Pohja Pomarkku 
Pori 
Punkalaidun Pyhäranta 
Pylkönmäki 
Pälkäne Pöytyä 
Raisio 
Rauma Reisjärvi 
Renko 
Riihimäki Ruovesi 
Rusko 
Rymättylä Salo 
Sammatti 
Sauvo Seinäjoki 
Sievi 
Siikainen Soini 
Somero 
Suodenniemi Suomusjärvi 
Säkylä 
Särkisalo Taivassalo 
Tammela 
Tammisaari Tampere 
Tarvasjoki 
Teuva Toholampi 
Toijala 
Turku Tuulos 
Töysä 
Ullava 
 N:o 1303 
  
   
 3664
Ulvila 
Urjala 
Uusikaarlepyy 
Uusikaupunki Vaasa 
Vahto 
Valkeakoski Vammala 
Vampula 
Vehmaa Velkua 
Vesilahti 
Veteli Viiala 
Viljakkala 
Vilppula Vimpeli 
Virrat 
Vähäkyrö Västanfjärd 
Vöyri 
Ylihärmä Ylistaro 
Yläne 
Ylöjärvi Ypäjä 
Äetsä 
Ähtäri  
4. Oulujoen—Iijoen vesienhoitoalue 
 Alavieska 
Haapajärvi 
Haapavesi Hailuoto 
Haukipudas 
Himanka Hyrynsalmi 
Ii 
Kajaani Kalajoki 
Kannus 
Kempele Kestilä 
Kiiminki 
Kiuruvesi Kuhmo 
Kuivaniemi 
Kuusamo Kärsämäki 
Lestijärvi 
Liminka Lumijoki Merijärvi 
Muhos 
Nivala Nurmes 
Oulainen 
Oulu Oulunsalo 
Paltamo 
Pihtipudas Piippola 
Posio 
Pudasjärvi Pulkkila 
Puolanka 
Pyhäjoki Pyhäjärvi 
Pyhäntä 
Raahe Rantsila 
Ranua 
Reisjärvi Ristijärvi 
Ruukki 
Salla Sievi 
Siikajoki 
Simo Sotkamo 
Suomussalmi 
Taivalkoski Toholampi 
Tyrnävä 
Utajärvi Vaala 
Vihanti 
Vuolijoki Yli-Ii 
Ylikiiminki 
Ylivieska  
5. Kemijoen vesienhoitoalue 
 Enontekiö 
Inari 
Kemi Kemijärvi 
Keminmaa 
Kittilä Kolari 
Kuivaniemi 
Kuusamo 
 N:o 1303 
  
   
 3665
Muonio 
Pelkosenniemi 
Pello 
Posio Ranua 
Rovaniemen mlk 
Rovaniemi Salla 
Savukoski 
Simo Sodankylä 
Tervola 
Tornio Ylitornio 
 
6. Tornionjoen vesistöalueelle perustettava kansainvälinen vesienhoitoalue 
 
Enontekiö Kittilä Kolari 
Muonio 
Pello Rovaniemen mlk 
Tornio 
Ylitornio  
7. Tenon—Näätämöjoen—Paatsjoen vesistö-
alueille perustettava kansainvälinen vesien-hoitoalue 
 
Enontekiö Inari 
Kittilä 
Salla Savukoski 
Sodankylä 
Utsjoki 
 
 
JULKAISIJA: OIKEUSMINISTERIÖ
N:o 1299—1303, 3 arkkia
EDITA PRIMA OY, HELSINKI 2004 EDITA PUBLISHING OY, PÄÄTOIMITTAJA JARI LINHALA ISSN 1455-8904SDK/SÄHKÖINEN PAINOS