1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 1/14Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2007 › 30.3.2007/335
Seurattu SDK 125/2023 saakka.
30.3.2007/335
Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja yhteisönlaajuisissa yritysryhmissä
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Lain tarkoitus
Tässä laissa säädetään sekä suomalaisen että yhteisönlaajuisen yritysryhmän ja siihen kuuluvien yritysten
johdon ja henkilöstön välisistä yhteistoimintamenettelyistä, joilla varmistetaan näkemysten vaihto ja
vuoropuhelu työntekijöiden edustajien ja asianmukaisen yritysjohdon välillä.
Lain tarkoituksena on parantaa työntekijöiden oikeuksia saada tietoja ja tulla kuulluiksi yritysten ja
yritysryhmien toiminnasta ja niiden kehitysnäkymistä sekä erityisesti asioista, joista tehtävät päätökset
vaikuttavat työntekijöiden asemaan ja heidän työllisyyteensä yritysryhmässä tai yrityksessä. Lain
tarkoituksena on myös edistää yritysten ja yritysryhmien työntekijöiden keskinäistä vuorovaikutusta.
2 §
Soveltamisala
Tämän lain 1, 2, 4 ja 5 luvun säännöksiä sovelletaan 7 §:ssä tarkoitetussa suomalaisessa yritysryhmässä sekä
yrityksessä, jonka toiminta koostuu hallinnollisesti itsenäisistä toimintayksiköistä.
Tämän lain 1 ja 3–5 luvun säännöksiä sovelletaan 13 §:ssä tarkoitetussa yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä
sekä yhteisönlaajuisessa yrityksessä.
3 § (30.12.2021/1338)
Muu lainsäädäntö työntekijöiden osallistumisoikeuksista
Henkilöstöedustuksen järjestämisestä eurooppayhtiössä ja eurooppaosuuskunnassa säädetään
henkilöstöedustuksesta eurooppayhtiössä ja eurooppaosuuskunnassa sekä työnantajavelvoitteista ja
henkilöstöedustuksesta rajat ylittävissä yritysjärjestelyissä annetussa laissa (758/2004) . (19.1.2023/93)
L:lla 93/2023  muutettu 1 momentti tulee voimaan 31.1.2023. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Henkilöstöedustuksen järjestämisestä eurooppayhtiössä ja eurooppaosuuskunnassa säädetään
henkilöstöedustuksesta eurooppayhtiössä (SE) ja eurooppaosuuskunnassa (SCE) sekä rajat ylittävässä
yhtiöiden sulautumisessa tai jakautumisessa annetussa laissa (758/2004) .
Henkilöstön oikeudesta osallistua yritysten hallintoon säädetään yhteistoimintalaissa (1333/2021) .
Sen estämättä, mitä tässä laissa säädetään, suomalaisen yrityksen ja sen henkilöstön välisessä
yhteistoiminnassa noudatetaan yhteistoimintalakia.
4 §
Yritysryhmä ja määräysvaltaa käyttävä yritys
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 2/14Tässä laissa tarkoitetaan yritysryhmällä ryhmää, joka käsittää määräysvaltaa käyttävän yrityksen sekä sen
määräysvallassa olevat yritykset.
Määräysvaltaa käyttävänä yrityksenä pidetään yritystä, jolla on määräävä vaikutusvalta toisessa yrityksessä
omistuksen, rahoitukseen osallistumisen tai määräysvallassa olevan yrityksen yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen
perusteella taikka muulla vastaavalla tavalla.
Jollei toisin osoiteta, yrityksen katsotaan käyttävän määräysvaltaa toisessa yrityksessä:
1) kun se suoraan tai välillisesti voi nimittää enemmän kuin puolet yrityksen hallituksen tai tätä vastaavan
toimielimen jäsenistä;
2) kun sillä on yrityksen osakkeisiin tai osuuksiin perustuvan äänioikeuden enemmistö; tai
3) kun se suoraan tai välillisesti omistaa enemmän kuin puolet yrityksen osakkeista tai osuuksista.
Jos yritysryhmän kahden tai useamman yrityksen voidaan katsoa käyttävän määräysvaltaa, on määräysvalta
ensisijaisesti 3 momentin 1 kohdassa ja toissijaisesti 2 kohdassa tarkoitetulla yrityksellä, jollei osoiteta, että
jokin yrityksistä muulla perusteella käyttää määräysvaltaa.
Määräysvallan määräytymiseen sovellettavasta laista yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä tai yrityksessä
säädetään 16 §:ssä.
5 §
Työntekijämäärän laskeminen
Suomalaisessa yritysryhmässä ja yrityksessä 7 ja 13 §:ssä tarkoitetut työntekijämäärät lasketaan, osa-aikaiset
ja määräaikaiset työntekijät mukaan lukien, yrityksessä kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana
työskennelleiden keskiarvona.
6 §
Työneuvoston lausunto
Työneuvosto antaa lausuntoja siitä, onko yritysryhmää tai yritystä pidettävä sellaisena, johon tätä lakia
sovelletaan, siten kuin työneuvostosta ja työsuojelun poikkeusluvista annetussa laissa (400/2004)  säädetään.
2 luku
Yhteistoiminta suomalaisessa yritysryhmässä
7 §
Yritysryhmä ja yritys
Tämän luvun säännöksiä sovelletaan suomalaisessa yritysryhmässä, jolla on Suomessa yhteensä vähintään
500 työntekijää. Säännöksiä sovelletaan yritysryhmän niissä suomalaisissa yrityksissä, joissa on vähintään 20
työntekijää.
Jos yritysryhmässä on yksi tai useampi yritysryhmä, sovelletaan tämän luvun säännöksiä vain ylimmässä
yritysryhmässä, jolleivät viimeksi mainitun johto ja työntekijöiden edustajat sovi yhteistoiminnan
järjestämisestä toisin.
Tämän luvun säännöksiä sovelletaan 1 momentissa tarkoitettujen työntekijämäärien täyttyessä myös
sellaiseen suomalaiseen yritykseen, jonka toiminta koostuu hallinnollisesti itsenäisistä, eri paikkakunnilla
Suomessa sijaitsevista toimintayksiköistä. Hallinnollisesti itsenäiseen toimintayksikköön sovelletaan, mitä
yritysryhmän yrityksestä säädetään.
Jos yritysryhmään kuuluvan yrityksen taikka yrityksen toimintayksikön toimiala ei liity kiinteästi
yritysryhmässä tai yrityksessä harjoitettuihin tuotanto- tai palvelutoimintoihin, eikä tämän yrityksen tai
toimintayksikön toiminta ole merkittävää yritysryhmän taikka yrityksen työntekijöiden aseman kannalta,
saadaan tällainen yritys jättää tässä luvussa säädetyn yhteistoiminnan ulkopuolelle.
8 §
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 3/14Sopimus yhteistoiminnasta
Yritysryhmän tai yrityksen johto ja työntekijöiden edustajat saavat 9–12 §:ssä säädetyn estämättä sopia
yhteistoiminnan sisällöstä ja menettelytavoista sekä työntekijöiden edustajien määrästä ja jakautumisesta
henkilöstöryhmittäin.
Yritysryhmän taikka yrityksen kullakin henkilöstöryhmällä on oikeus valita keskuudestaan yksi edustaja
työntekijöiden neuvotteluryhmään. Henkilöstöryhmät saavat ennen edustajien valintaa sopia keskenään, että
työntekijöiden neuvotteluryhmään valitaan enintään kolme lisäjäsentä. Samalla on sovittava, mitkä
henkilöstöryhmät ovat oikeutetut valitsemaan lisäjäseniä.
Sopimus yhteistoiminnasta on tehtävä kirjallisesti. Sopimus voi olla voimassa määräajan tai toistaiseksi.
Toistaiseksi voimassa olevan sopimuksen voivat irtisanoa yritysryhmän tai yrityksen johto ja kunkin
henkilöstöryhmän sopimusperusteisessa yhteistoiminnassa tarkoitettu edustaja. Jos henkilöstöryhmällä on
enemmän kuin yksi edustaja, tulee heidän olla yksimieliset sopimuksen irtisanomisesta. Sopimuksella
yhteistoiminnasta voidaan rajoittaa henkilöstöryhmien edustajien oikeutta irtisanoa tämä sopimus.
Irtisanomisaika on kahdeksan kuukautta, jollei muuta ole sovittu.
Yhteistoiminnasta tehdyn sopimuksen lakattua olemasta voimassa, on noudatettava, mitä 9–12 §:ssä
säädetään.
9 §
Toissijaiset säännökset yhteistoiminnasta yritysryhmässä ja yrityksessä
Yritysryhmässä ja yrityksessä, jossa ei ole tehty sopimusta johdon ja työntekijöiden välisestä
yhteistoiminnasta, on sovellettava, mitä 10–12 §:ssä säädetään. Sopimus yhteistoiminnasta yritysryhmässä
tai yrityksessä saadaan kuitenkin tehdä milloin tahansa 10–12 §:ssä säädetyn estämättä.
Yritysryhmässä tai yrityksessä, joka työntekijämäärän lisäännyttyä täyttää 7 §:ssä säädetyt
soveltamisedellytykset, toissijaisia säännöksiä on kuitenkin sovellettava vasta 12 kuukauden kuluttua 8 §:ssä
tarkoitettujen sopimusneuvottelujen aloittamisesta, kuitenkin viimeistään 24 kuukauden kuluttua lain
soveltamisedellytysten täyttymisestä, jollei yhteistoiminnasta ole sovittu sitä ennen.
10 §
Työntekijöiden edustajat
Yritysryhmän kunkin suomalaisen yrityksen työntekijöillä on oikeus valita keskuudestaan yritysryhmän
johdon ja työntekijöiden yhteistoimintaa varten yksi edustaja. Työntekijöiden edustajat tulee valita niin, että
yritysryhmän kaikilla henkilöstöryhmillä on ainakin yksi edustaja.
11 §
Yhteistoimintamenettelyssä tiedotettavat ja käsiteltävät asiat
Yritysryhmän Suomessa toimivien yritysten työntekijöiden edustajille on annettava:
1) tilikausittain yhtenäinen selvitys yritysryhmän taloudellisesta tilasta konsernitilinpäätöksineen tai, jos
yritysryhmän ei lain mukaan tule laatia konsernitilinpäätöstä yritysryhmän käytettävissä oleva tätä vastaava
selvitys;
2) tilikausittain tiedot yritysryhmän tuotannon, työllisyyden, kannattavuuden ja kustannusrakenteen
kehitysnäkymistä sekä arvio todennäköisistä henkilöstön määrän sekä työntekijöiden ammattitaito- tai
osaamisvaatimuksien muutoksista henkilöstöryhmittäin;
3) tiedot yritysryhmän johdon harkitsemista ratkaisuista yritysryhmään kuuluvan yrityksen toiminnan
olennaisesta laajentamisesta, supistamisesta tai lopettamisesta; sekä
4) tiedot yritysryhmän johdossa tehtävistä suunnitelluista ratkaisuista, jotka työntekijöiden asemaan
vaikuttaen muuttavat olennaisesti yritysryhmään kuuluvan yrityksen tuotevalikoimaa, palvelutoimintaa tai
muuta näihin rinnastettavaa toimintoa.
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 4/14Yritysryhmään kuuluvasta, muualla kuin Suomessa toimivasta yrityksestä on konsernitilinpäätöksestä tai
vastaavasta ilmi käyvien tietojen lisäksi annettava vain sellaiset 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetut tiedot,
joilla on olennainen merkitys yritysryhmän Suomessa työskentelevien työntekijöiden asemaan.
12 § (30.12.2021/1338)
Yhteistoimintamenettely
Yritysryhmän tai 7 §:n 3 momentissa tarkoitetun yrityksen johtoon kuuluvan tai johdon nimeämän
tiedotettaviin asioihin perehtyneen henkilön tulee antaa 1 1 §:n 1 momentissa tarkoitetut tiedot siten, että
asioita käsiteltäessä sekä yritysryhmän tai itsenäisistä toimintayksiköistä koostuvan yrityksen johdon ja
työntekijöiden edustajien välinen että työntekijöiden edustajien keskinäinen vuorovaikutus voivat toteutua.
Tiedot 1 1 §:n 1 momentin 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista asioista annetaan niiden työntekijöiden edustajille,
joita asiat koskevat. Nämä tiedot on annettava siten, että asianomaisessa yrityksessä tai toimintayksikössä
voidaan käydä yhteistoimintalain 3 luvussa tarkoitetut muutosneuvottelut tai toteuttaa 4 luvussa tarkoitetut
menettelyt.
3 luku
Yhteistoiminta yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä ja yrityksessä
13 §
Yhteisönlaajuinen yritysryhmä ja yritys
Tämän luvun säännöksiä sovelletaan taloudellista toimintaa harjoittavissa yksityisissä tai julkisissa
yritysryhmissä ja yrityksissä, joilla on Euroopan talousalueella yhteensä vähintään 1 000 työntekijää, kun:
1) yhteisönlaajuisen yritysryhmän vähintään kahdessa Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa sijaitsevassa
yrityksessä on kummassakin erikseen vähintään 150 työntekijää; tai
2) yhteisönlaajuisella yrityksellä on vähintään kahdessa Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa kussakin
vähintään 150 työntekijää.
13 a § (10.6.2011/620)
Ylikansallinen asia
Ylikansallisella asialla  tarkoitetaan asiaa, joka koskee koko yhteisönlaajuista yritysryhmää tai yritystä taikka
vähintään kahta yritysryhmän yritystä tai yhteisönlaajuisen yrityksen toimintayksikköä, jotka sijaitsevat
Euroopan talousalueen eri jäsenvaltioissa, sekä asiaa, jolla jäsenvaltioiden määrästä riippumatta on
merkittävä vaikutus työntekijöiden asemaan tai johon liittyy toimintojen siirtoja jäsenvaltioiden välillä.
13 b § (10.6.2011/620)
Työntekijöiden oikeus saada tietoja ja tulla kuulluiksi
Yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä ja yrityksessä työntekijöille on tiedotettava ylikansallisesta asiasta ja
heitä on kuultava ylikansallisessa asiassa asianmukaisella johdon ja edustuksen tasolla.
13 c § (10.6.2011/620)
Tiedottaminen ja kuuleminen
Tiedottaminen on toteutettava ajankohdaltaan, tavaltaan ja sisällöltään siten, että työntekijöiden edustajille
annetaan asian käsittelyn kannalta tarpeelliset tiedot ja että työntekijöiden edustajat voivat riittävästi perehtyä
asiaan ja valmistautua kuulemiseen yhteisönlaajuisen yrityksen tai yritysryhmän toimivaltaisen elimen
kanssa.
Kuuleminen on toteutettava siten, että työntekijöiden edustajien ja keskushallinnon tai muun asianmukaisen
yritysjohdon tason kesken käydään vuoropuhelu. Kuulemisen ajankohdan, tavan ja sisällön on oltava
sellaiset, että työntekijöiden edustajat voivat, johdon vastuuta rajoittamatta, antaa saamiensa tietojen
perusteella kuulemisen kohteena olevista ehdotetuista toimenpiteistä lausunnon, joka voidaan ottaa
huomioon asiaa yhteisönlaajuisessa yrityksessä tai yritysryhmässä ratkaistaessa.
14 §
EY:n sulautuma-asetuksesta johtuvat poikkeukset
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 5/14Yritystä, jota tarkoitetaan yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 3
artiklan 5 kohdan a ja c alakohdassa, ei pidetä määräysvaltaa käyttävänä yrityksenä.
15 §
Selvitysmenettelyn vaikutus määräysvaltaan
Pesänhoitajan, selvittäjän tai selvitysmiehen, joka hoitaa konkurssilaissa (120/2004) , yrityksen
saneerauksesta annetussa laissa (47/1993) , osakeyhtiölaissa (624/2006)  tai vastaavassa lainsäädännössä
säädettyjä tehtäviään, ei pelkästään tämän perusteella katsota käyttävän 4 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa.
16 §
Määräysvalta ja lain valinta
Määräysvaltaa käyttävää yritystä määritettäessä sovellettava laki on yritysryhmän kuhunkin yritykseen
sovellettava Euroopan talousalueen jäsenvaltion laki. Jos yritykseen ei kuitenkaan sovelleta jäsenvaltion
lakia, määräysvallan määrittelemiseen sovellettava laki on sen jäsenvaltion laki, jossa yrityksen osoittama
edustaja tai, jos sellaista ei ole, yritysryhmän työntekijämäärältään suurin yritys sijaitsee.
17 §
Keskushallinto
Tässä luvussa säädetyt velvoitteet ovat yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä määräysvaltaa käyttävällä,
Suomessa rekisteröidyllä yrityksellä tai Suomessa rekisteröidyllä yhteisönlaajuisella yrityksellä
(keskushallinto ).
Jos yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yhteisönlaajuisen yrityksen keskushallinto sijaitsee Euroopan
talousalueen ulkopuolella, ovat tässä luvussa säädetyt velvoitteet Suomessa sijaitsevalla yhteisönlaajuisen
yritysryhmän määräysvallassa olevalla yrityksellä tai yhteisönlaajuisen yrityksen toimintayksiköllä, jos
yritysryhmän tai yhteisönlaajuisen yrityksen keskushallinto on niin osoittanut.
Jos Euroopan talousalueen ulkopuolella sijaitsevan yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yhteisönlaajuisen
yrityksen keskushallinto ei ole osoittanut, mikä sen määräysvallassa olevista Euroopan talousalueella
olevista yrityksistä tai toimintayksiköistä vastaa tässä luvussa säädetyistä velvoitteista, on niistä vastuussa
suomalainen määräysvallassa oleva yritys tai toimintayksikkö, jos se on työntekijämäärältään suurin
yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen Euroopan talousalueella sijaitsevista määräysvallassa olevista
yrityksistä tai toimintayksiköistä.
18 § (10.6.2011/620)
Valmistelevat toimenpiteet
Yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen 17 §:ssä tarkoitetun keskushallinnon tulee yhdessä
työntekijöiden edustajien kanssa toimia aloitteellisesti eurooppalaisen yritysneuvoston perustamiseksi tai
vastaavan tiedottamis- ja kuulemismenettelyn ottamiseksi käyttöön.
Yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen 17 §:ssä tarkoitettu keskushallinto sekä Suomessa sijaitsevan
yhteisönlaajuisen yritysryhmän yrityksen ja yhteisönlaajuisen yrityksen toimintayksikön johto ovat
velvollisia huolehtimaan siitä, että tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottoa valmistelevat osapuolet
saavat käyttöönsä tiedot, jotka ovat välttämättömiä 22 §:ssä tarkoitettujen neuvotteluiden aloittamiseksi.
Näitä ovat erityisesti tiedot, jotka liittyvät yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen rakenteeseen ja
työvoimaan sekä 13 §:ssä tarkoitettuihin työntekijöiden lukumääriin.
19 §
Työntekijöiden neuvotteluryhmän perustaminen
Työntekijöiden tulee valita neuvotteluryhmä:
1) kun yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen 17 §:ssä tarkoitettu keskushallinto ehdottaa neuvotteluja
eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai vastaavan tiedottamis- ja kuulemismenettelyn ottamisesta
käyttöön; tai
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 6/142) kun yhteensä vähintään 100 työntekijää tai heidän edustajansa vähintään kahdesta yrityksestä tai
toimintayksiköstä, jotka sijaitsevat vähintään kahdessa Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa, pyytävät
tällaisten neuvottelujen aloittamista.
20 § (10.6.2011/620)
Neuvotteluryhmän kokoonpano ja asiantuntijat
Työntekijöiden neuvotteluryhmän jäsenet valitaan suhteessa kussakin jäsenvaltiossa yhteisönlaajuisessa
yrityksessä tai yritysryhmässä työskentelevien työntekijöiden määrään siten, että kutakin jäsenvaltiota
kohden on yksi edustaja sellaista jäsenvaltiossa työskentelevää työntekijämäärää kohden, joka vastaa alkavaa
kymmentä prosenttia kaikissa jäsenvaltioissa työskentelevien työntekijöiden lukumäärästä.
Neuvotteluryhmän on ilmoitettava kokoonpanonsa yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen
keskushallinnolle, yhteisönlaajuisen yritysryhmän määräysvallassa olevien yritysten tai yhteisönlaajuisen
yrityksen toimintayksiköiden johdoille ja toimivaltaisille Euroopan tasoisille työntekijä- ja
työnantajajärjestöille.
Neuvotteluryhmä voi neuvotteluja varten pyytää apua valitsemiltaan asiantuntijoilta, joihin voi kuulua
toimivaltaisten Euroopan tasoisten työntekijäjärjestöjen edustajia. Tällaiset asiantuntijat ja
työntekijäjärjestöjen edustajat voivat neuvotteluryhmän pyynnöstä osallistua neuvonantajina
neuvottelukokouksiin.
21 §
Neuvotteluryhmän jäsenmäärä ja jäsenten valinta
Työntekijöiden neuvotteluryhmässä on vähintään kolme ja enintään 18 jäsentä, jollei 20 §:n 1 virkkeen
soveltaminen johda suurempaan jäsenmäärään.
Yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen Suomessa sijaitsevien yritysten tai toimintayksiköiden
työntekijät valitsevat edustajansa neuvotteluryhmään sopimalla tai vaalilla. Jos työntekijät eivät sovi
edustajiensa valintamenettelystä, tulee yritysten tai toimintayksiköiden kahta suurinta henkilöstöryhmää
edustavien työsuojeluvaltuutettujen yhdessä järjestää neuvotteluryhmän jäsenten vaali tai muu
valintamenettely . Yritysten tai toimintayksiköiden kaikilla työntekijöillä on oikeus osallistua
työsuojeluvaltuutettujen järjestämään vaaliin.
Yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen muissa Euroopan talousalueen jäsenvaltioissa sijaitsevien
yritysten tai toimintayksiköiden työntekijöiden edustajat valitaan noudattaen kunkin valtion kansallista
lainsäädäntöä tai käytäntöä.
Työntekijöiden neuvotteluryhmän tulee ilmoittaa kokoonpanonsa sekä yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai
yrityksen keskushallinnolle että yritysryhmän määräysvallassa olevien yritysten tai yhteisönlaajuisen
yrityksen toimintayksiköiden johdoille.
22 §
Neuvottelut yhteistoiminnan järjestämisestä
Keskushallinnon ja työntekijöiden neuvotteluryhmän tulee neuvotella yhteistoiminnan hengessä
tavoitteenaan sopimus eurooppalaisesta yritysneuvostosta tai sitä vastaavasta tiedottamis- ja
kuulemismenettelystä.
Keskushallinto kutsuu työntekijöiden neuvotteluryhmän kokoukseen, jossa aloitetaan 1 momentissa
tarkoitetut sopimusneuvottelut. Keskushallinnon on ilmoitettava neuvottelukutsusta yhteisönlaajuisen
yritysryhmän muiden yritysten johdolle tai yhteisönlaajuisen yrityksen toimintayksiköiden johdoille.
Keskushallinnon on ilmoitettava neuvottelukutsusta myös toimivaltaisille Euroopan tasoisille työntekijä- ja
työnantajajärjestöille. (10.6.201 1/620)
Neuvotteluryhmällä on oikeus kokoontua kaikkia viestintään tarvittavia keinoja käyttäen ennen
keskushallinnon kanssa järjestettäviä kokouksia ja niiden jälkeen ilman keskushallinnon edustajien
läsnäoloa. (10.6.201 1/620)
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 7/1423 §
Vastuu neuvotteluryhmän kustannuksista
Keskushallinto vastaa työntekijöiden neuvotteluryhmän jäsenten valinnasta, neuvotteluryhmän käymistä 22
§:ssä tarkoitetuista sopimusneuvotteluista sekä neuvotteluryhmän näissä neuvotteluissa käyttämistä
asiantuntijoista aiheutuvista kohtuullisista kustannuksista.
24 §
Neuvotteluryhmän pidättäytyminen sopimusneuvotteluista
Työntekijöiden neuvotteluryhmä saa vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä päättää olla aloittamatta 22
§:ssä tarkoitettuja neuvotteluja tai keskeyttää jo aloitetut neuvottelut. Neuvottelujen käynnistämiseksi
uudelleen työntekijöiden neuvotteluryhmä saadaan kutsua koolle aikaisintaan kahden vuoden kuluttua
päätöksestä, jolleivät keskushallinto ja neuvotteluryhmä ole sopineet tai sovi tätä lyhyemmästä määräajasta.
Jos työntekijöiden neuvotteluryhmä on päättänyt 1 momentin mukaisesti luopua neuvotteluista,
yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä tai yrityksessä ei sovelleta 27–37 §:n toissijaisia säännöksiä
yhteistoimintamenettelystä.
25 §
Yhteistoimintasopimuksesta päättäminen neuvotteluryhmässä
Työntekijöiden neuvotteluryhmä voi tehdä keskushallinnon kanssa sopimuksen yhdestä tai useammasta
eurooppalaisesta yritysneuvostosta taikka yhdestä tai useammasta muusta tiedottamis- ja
kuulemismenettelystä, jos enemmän kuin puolet neuvotteluryhmän jäsenistä kannattaa sitä.
26 §
Sopimus eurooppalaisesta yritysneuvostosta tai muusta tiedottamis- ja kuulemismenettelystä
Eurooppalaisesta yritysneuvostosta tehtävässä kirjallisessa sopimuksessa tulee, jollei muusta sovita, määrätä:
1) sopimuksen soveltamispiiriin kuuluvat yritykset tai toimintayksiköt;
2) yritysneuvoston kokoonpano, jäsenten lukumäärä ja paikkojen jakautuminen, jossa mahdollisuuksien
mukaan otetaan huomioon työntekijöiden edustuksen tasapuolinen jakautuminen eri toimintojen,
työntekijäryhmien ja sukupuolten välillä, sekä yritysneuvoston toimikauden pituus;
3) yritysneuvoston tehtävät ja tiedottamis- ja kuulemismenettely sekä tämän suhde vastaavaan kansallisen
tason menettelyyn;
4) yritysneuvoston kokoontumispaikka tai paikat, kokoontumistiheys ja kokousten kestoaika;
5) yritysneuvoston työvaliokunnan kokoonpano, nimittäminen, tehtävät ja menettelysäännöt;
6) yritysneuvostolle osoitettavat taloudelliset ja muut aineelliset voimavarat; sekä
7) sopimuksen voimaantuloaika ja kesto sekä menettely sopimuksen muuttamiseksi, irtisanomiseksi ja
uudelleen neuvottelemiseksi sekä menettely yhteisönlaajuisen yrityksen tai yritysryhmän rakenteen
muuttuessa.
(10.6.201 1/620)
Keskushallinto ja työntekijöiden neuvotteluryhmä voivat eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisen
sijasta sopia kirjallisesti yhdestä tai useammasta tiedottamis- ja kuulemismenettelystä. Sopimuksessa on
määrättävä asiat, joista työntekijöiden edustajilla on oikeus saada tietoja ja tulla kuulluiksi. Tällaisia ovat
erityisesti yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen ylikansalliset asiat, joilla on huomattava vaikutus
työntekijöiden asemaan. Sopimuksessa on määrättävä myös yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaan
työntekijöiden edustajilla on oikeus kokoontua keskustelemaan saamistaan tiedoista.
Sopimus eurooppalaisesta yritysneuvostosta tai muusta tiedottamis- ja kuulemismenettelystä syrjäyttää 27–
38 §:ssä tarkoitetut toissijaiset säännökset yhteistoiminnasta yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä ja
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 8/14yrityksessä, jollei sopimuksesta johdu muuta. (10.6.201 1/620)
26 a § (30.12.2021/1338)
Tiedottamis- ja kuulemismenettelyn suhde muuhun yhteistoimintalainsäädäntöön
Jollei 26 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettuja sopimuksella määriteltyjä toimintatapoja ole, tiedottaminen
ja kuuleminen on toteutettava sekä eurooppalaisessa yritysneuvostossa että yhteistoimintalain mukaisessa
menettelyssä, kun suunnitellaan päätöksiä, jotka voivat aiheuttaa merkittäviä muutoksia työjärjestelyihin tai
sopimussuhteisiin.
26 b § (10.6.2011/620)
Tiedottamis- ja kuulemismenettelyn mukauttaminen
Jos yhteisönlaajuisen yrityksen tai yritysryhmän rakenne muuttuu merkittävästi eikä tällaisesta muutoksesta
ole sopimusmääräyksiä tai sitä koskevat sopimusten määräykset ovat keskenään ristiriitaisia,
keskushallinnon on aloitettava 22 §:ssä tarkoitetut neuvottelut omasta aloitteestaan tai vähintään kahden, eri
jäsenvaltioissa sijaitsevan yrityksen tai toimintayksikön vähintään sadan työntekijän tai heidän edustajiensa
kirjallisesta pyynnöstä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetuissa neuvotteluissa vähintään kolme kunkin eurooppalaisen yritysneuvoston
jäsenistä on työntekijöiden neuvotteluryhmän jäseniä niiden jäsenten lisäksi, jotka on valittu 20 §:n
mukaisesti.
Eurooppalaiset yritysneuvostot jatkavat toimintaansa 1 momentissa tarkoitettujen neuvottelujen ajan niiden
järjestelyjen mukaisesti, joita on mahdollisesti mukautettu eurooppalaisen yritysneuvoston tai
yritysneuvostojen jäsenten ja keskushallinnon välisin sopimuksin.
27 §
Toissijaiset säännökset yhteistoiminnasta yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä ja yrityksessä
Yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä tai yrityksessä on sovellettava 28–38 §:n säännöksiä eurooppalaisesta
yritysneuvostosta:
1) kun keskushallinto ja työntekijöiden neuvotteluryhmä ovat sopineet siitä;
2) jollei keskushallinto ole aloittanut neuvotteluja työntekijöiden neuvotteluryhmän kanssa kuuden
kuukauden kuluessa 19 §:n 2 kohdassa tarkoitetusta työntekijöiden tai heidän edustajiensa
neuvottelupyynnöstä; tai
3) jolleivät keskushallinto ja työntekijöiden neuvotteluryhmä ole neuvotteluissaan saavuttaneet sopimusta
tässä luvussa tarkoitetusta yhteistoiminnasta kolmen vuoden kuluessa 19 §:ssä tarkoitetuista ajankohdista
paitsi, jos tämä on johtunut työntekijöiden neuvotteluryhmän 24 §:ssä tarkoitetusta päätöksestä pidättäytyä
sopimusneuvotteluista.
(10.6.201 1/620)
Jos yhteisönlaajuisessa yritysryhmässä on yhtä useampi määräysvaltaa käyttävä yritys, perustetaan
eurooppalainen yritysneuvosto vain ylintä määräysvaltaa käyttävän yrityksen tasolle, jollei 26 §:ssä
tarkoitetusta sopimuksesta johdu muuta.
28 § (10.6.2011/620)
Eurooppalaisen yritysneuvoston kokoonpano
Eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenet valitaan suhteessa kussakin jäsenvaltiossa yhteisönlaajuisessa
yrityksessä tai yritysryhmässä työskentelevien työntekijöiden määrään siten, että kutakin jäsenvaltiota
kohden on yksi edustaja sellaista jäsenvaltiossa työskentelevää työntekijämäärää kohden, joka vastaa alkavaa
kymmentä prosenttia kaikissa jäsenvaltioissa työskentelevien työntekijöiden lukumäärästä.
29 §
Eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenten valinta
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 9/14Yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen Suomessa sijaitsevien yritysten tai toimintayksiköiden
työntekijät valitsevat keskuudestaan eurooppalaiseen yritysneuvostoon heitä edustavat jäsenet sopimalla tai
vaalilla. Jos henkilöstö ei sovi edustajiensa valintamenettelystä, tulee yritysten tai toimintayksiköiden kahta
suurinta henkilöstöryhmää edustavien työsuojeluvaltuutettujen järjestää yhdessä yritysneuvoston jäsenten
vaali tai muu valintamenettely . Yritysten tai toimintayksiköiden kaikilla henkilöstöön kuuluvilla on oikeus
osallistua työsuojeluvaltuutettujen järjestämään eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenten vaaliin.
Yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen muissa Euroopan talousalueen jäsenvaltioissa sijaitsevien
yritysten tai toimintayksiköiden työntekijöiden edustajat valitaan noudattaen kunkin valtion kansallista
lainsäädäntöä tai käytäntöä.
30 §
Ilmoitus eurooppalaisen yritysneuvoston kokoonpanosta
Yritysneuvoston on ilmoitettava kokoonpanostaan ja sen mahdollisista muutoksista yhteisönlaajuisen
yritysryhmän tai yrityksen keskushallinnolle tai tämän osoittamalle yritysryhmän tai yrityksen muulle
asianmukaiselle johdolle.
31 §
Eurooppalaisen yritysneuvoston työjärjestys ja työvaliokunta
Yritysneuvosto vahvistaa itselleen työjärjestyksen.
Yritysneuvosto valitsee keskuudestaan enintään viisijäsenisen työvaliokunnan, joka vahvistaa
työjärjestyksensä ja jolla on oltava mahdollisuudet toimia säännöllisesti. (10.6.201 1/620)
32 §
Oikeus saada tietoja ja tulla kuulluksi
Eurooppalaisella yritysneuvostolla ja sen työvaliokunnalla on oikeus saada tietoja ja tulla kuulluiksi
sellaisista asioista, jotka koskevat koko yhteisönlaajuista yritysryhmää tai yritystä taikka vähintään kahta
yritysryhmän yritystä tai yhteisönlaajuisen yrityksen toimintayksikköä, jotka sijaitsevat Euroopan
talousalueen eri jäsenvaltioissa. Vastaavasti 17 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitetuissa yhteisönlaajuisissa
yritysryhmissä ja yrityksissä käsitellään vain asioita, jotka koskevat joko kaikkia Euroopan talousalueella
sijaitsevia yrityksiä tai toimintayksiköitä tai vähintään kahta yritystä tai toimintayksikköä, jotka sijaitsevat
Euroopan talousalueen eri jäsenvaltioissa.
33 §
Säännölliset kokoukset ja niissä käsiteltävät asiat
Eurooppalaisella yritysneuvostolla on oikeus kokoontua vähintään kerran vuodessa yhteisönlaajuisen
yritysryhmän tai yrityksen suomalaisen keskushallinnon edustajien kanssa saadakseen tietoja ja tullakseen
kuulluksi yritysryhmän tai yrityksen liiketoimista ja tulevaisuuden näkymistä. Keskushallinnon on ennen
kokousta annettava kirjallinen selvitys kokouksessa käsiteltävistä asioista.
Keskushallinnon on tiedotettava kokouksesta yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen muiden yritysten
tai toimintayksiköiden johdolle.
Eurooppalaiselle yritysneuvostolle on tiedotettava erityisesti yhteisönlaajuisen yrityksen tai yritysryhmän
rakenteesta, talous- ja rahoitustilanteesta sekä toiminnan, tuotannon ja myynnin kehitysnäkymistä.
(10.6.201 1/620)
Eurooppalaiselle yritysneuvostolle tiedottaminen ja sen kuuleminen koskevat erityisesti työvoimatilannetta ja
sen kehitysnäkymiä, investointeja, merkittäviä or ganisaatiomuutoksia, uusien työ- ja tuotantomenetelmien
käyttöönottoa, tuotannon siirtoja, sulautumisia, yritysten, toimintayksiköiden tai niiden merkittävien osien
tuotannon supistamista tai lakkauttamista sekä, sen mukaisesti kuin kunkin yhteisönlaajuiseen yritysryhmään
kuuluvan yrityksen tai kunkin yrityksen toimintayksikön sijaintivaltion kansallisessa laissa säädetään,
työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa
neuvoston direktiivissä 98/59/EY  tarkoitettuja työntekijöiden vähentämisiä. (10.6.201 1/620)
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 10/14Kuuleminen on toteutettava siten, että työntekijöiden edustajat voivat kokoontua keskushallinnon kanssa ja
saada perustellun vastauksen kaikkiin esittämiinsä lausuntoihin. (10.6.201 1/620)
Ennen säännöllistä kokousta eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenillä on oikeus kokoontua keskenään.
34 §
Ylimääräiset kokoukset poikkeuksellisissa tilanteissa
Keskushallinnon on esitettävä työvaliokunnalle näkemysten vaihdon kannalta oikea-aikaisesti selvitys
sellaisista poikkeuksellisista seikoista tai päätöksistä, jotka vaikuttavat huomattavasti työntekijöiden
asemaan. Tällaisia seikkoja ovat erityisesti toiminnan uudelleensijoittaminen, yrityksen tai toimintayksikön
lopettaminen ja 33 §:n 4 momentissa tarkoitetut irtisanomiset. (10.6.201 1/620)
Työvaliokunnan pyynnöstä keskushallinnon tai muun sellaisen yritysjohdon, jolla on päätösvalta
käsiteltävissä asioissa, tulee järjestää kokous, jossa se tiedottaa 1 momentissa tarkoitetuista asioista ja vaihtaa
näistä näkemyksiä työvaliokunnan kanssa. Niilläkin eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenillä, jotka eivät
kuulu työvaliokuntaan, mutta joiden edustamia työntekijöitä 1 momentissa tarkoitetut asiat koskevat
välittömästi, on oikeus osallistua kokoukseen.
Ylimääräinen kokous on järjestettävä mahdollisimman pian selvityksen antamisen jälkeen. Kokousta varten
yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen 2 momentissa tarkoitettu johto laatii kertomuksen, josta
työvaliokunta voi antaa lausunnon kokouksen päättyessä tai kohtuullisessa määräajassa kokouksen
päättymisestä.
Työvaliokunnalla, tarvittaessa täydennettynä 2 momentissa tarkoitetulla tavalla, on oikeus kokoontua
yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen johdon olematta läsnä.
Mitä edellä säädetään työvaliokunnasta, koskee eurooppalaista yritysneuvostoa, jos se ei ole valinnut
keskuudestaan työvaliokuntaa.
Työntekijöiden salassapitovelvollisuuteen 1 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa sovelletaan 43 §:ää.
(10.6.201 1/620)
35 §
Oikeus käyttää asiantuntijoita
Eurooppalaisella yritysneuvostolla ja sen työvaliokunnalla on oikeus, siinä määrin kuin se on tarpeen,
käyttää valitsemiaan asiantuntijoita valmistautuessaan 33 ja 34 §:ssä tarkoitettuihin kokouksiin.
36 § (10.6.2011/620)
Yritysneuvoston ja sen työvaliokunnan jäsenten tiedottamisvelvollisuus
Yritysneuvoston ja sen työvaliokunnan jäsenten tiedottamisvelvollisuuteen sovelletaan 40 a §:ää.
37 §
Vastuu yhteistoiminnasta aiheutuvista kustannuksista
Keskushallinto vastaa eurooppalaisen yritysneuvoston ja sen työvaliokunnan toiminnasta aiheutuvista
kustannuksista, joita ovat ainakin kokousten järjestely- ja tulkkauskustannukset sekä eurooppalaisen
yritysneuvoston ja työvaliokunnan jäsenten matka- ja majoituskustannukset, jollei muusta ole sovittu.
Keskushallinnon tulee osoittaa eurooppalaisen yritysneuvoston ja sen työvaliokunnan jäsenille heidän
tehtäviensä asianmukaista hoitamista varten tarpeelliset taloudelliset ja muut aineelliset voimavarat.
Keskushallinto vastaa yhden eurooppalaisen yritysneuvoston ja sen työvaliokunnan 33 ja 34 §:ssä
tarkoitetuissa tapauksissa käyttämän asiantuntijan matka- ja majoituskustannuksista, jollei toisin sovita.
38 §
Eurooppalaisen yritysneuvoston arvio sopimisneuvotteluista
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 11/14Yritysneuvosto arvioi viimeistään neljän vuoden kuluttua perustamisestaan, olisiko keskushallinnon kanssa
käynnistettävä neuvottelut 26 §:ssä tarkoitetusta sopimuksesta.
Jos yritysneuvosto päättää yksinkertaisella enemmistöllä esittää keskushallinnolle neuvotteluja,
yritysneuvosto käy neuvottelut työntekijöiden neuvotteluryhmän sijasta. Neuvotteluissa noudatetaan muutoin
soveltuvin osin, mitä 22–26 §:ssä säädetään.
39 §
Työntekijämäärän vähentymisen vaikutus
Vaikka yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen työntekijämäärä vähenee 13 §:ssä säädettyä
pienemmäksi, on Suomessa tehtyä 26 §:ssä tarkoitettua sopimusta eurooppalaisesta yritysneuvostosta tai
muusta tiedottamis- ja kuulemismenettelystä sovellettava vielä kuuden kuukauden ajan siitä, kun
yritysryhmän tai yrityksen työntekijämäärä ei enää täytä 13 §:ssä säädettyjä määriä, jollei sopimuksesta
johdu muuta.
Vastaavasti 19 §:ssä tarkoitettu työntekijöiden neuvotteluryhmä ja 28 §:ssä tarkoitettu eurooppalainen
yritysneuvosto säilyttävät asemansa ja tehtävänsä kuusi kuukautta siitä, kun yritysryhmän tai yrityksen
työntekijämäärä on vähentynyt pienemmäksi kuin 13 §:ssä säädetään.
4 luku
Erinäiset säännökset
40 § (10.6.2011/620)
Työntekijöiden edustajien oikeudet
Eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenillä on oltava tarvittavat keinot käyttää tästä laista johtuvia
oikeuksiaan, jotta he voivat edustaa yhdessä yhteisönlaajuisen yrityksen tai yritysryhmän työntekijöiden
etuja. Työntekijöiden neuvotteluryhmän ja eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenille on annettava koulutusta
siinä määrin kuin se on tarpeen heidän edustustehtävänsä hoitamiseksi kansainvälisessä ympäristössä.
Tässä laissa tarkoitetuilla työntekijöiden edustajilla on oikeus saada tehtäviensä hoitamiseksi ja koulutusta
varten riittävästi vapautusta työstään. Työnantajan on korvattava tästä aiheutuva ansionmenetys. Muusta
vapautuksesta työstä ja ansionmenetyksen korvaamisesta on kussakin tapauksessa sovittava asianomaisen
työntekijöiden edustajan ja työnantajan välillä.
Jos työntekijöiden edustaja osallistuu työaikansa ulkopuolella tämän lain mukaiseen
yhteistoimintamenettelyyn tai suorittaa muun työnantajan kanssa sovitun tehtävän, työnantajan on
suoritettava hänelle tehtävään käytetyltä ajalta korvaus, joka vastaa edustajan säännöllisen työajan palkkaa.
40 a § (10.6.2011/620)
Työntekijöiden edustajien tiedottamisvelvollisuus
Työntekijöiden edustajien tulee tiedottaa yhteisönlaajuisen yritysryhmän tai yrityksen työntekijöiden muille
edustajille tai, jollei edustajia ole valittu, suoraan työntekijöille 3 luvussa tarkoitetun tiedottamisen ja
kuulemisen sisällöstä ja tuloksista, jollei 43 §:ssä tarkoitetusta salassapitovelvollisuudesta muuta johdu.
41 § (16.6.2017/391)
Työntekijöiden edustajien irtisanomissuoja
Tässä laissa tarkoitettujen työntekijöiden edustajien irtisanomissuojasta on voimassa, mitä työsopimuslain
(55/2001) 7 luvun 10 §:ssä  säädetään luottamusmiehen ja luottamusvaltuutetun irtisanomissuojasta ja
merityösopimuslain (756/201 1) 8 luvun 9 §:ssä  luottamusmiehen irtisanomissuojasta.
Muussa Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa valitun työntekijöiden edustajan irtisanomissuoja määräytyy
kyseisen valtion kansallisen lain mukaan.
42 §
Sopimisoikeus
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 12/14Suomalaisen 7 §:ssä tarkoitetun yritysryhmän tai yrityksen johto ja 8 tai 10 §:ssä tarkoitetut työntekijöiden
edustajat sekä 13 §:ssä tarkoitetun yritysryhmän tai yrityksen 17 §:ssä tarkoitettu keskushallinto ja tämän
yrityksen suomalaiset työntekijöiden edustajat saavat edellä säädetyn estämättä yhdessä sopia kirjallisesti
kansallisen ja yhteisönlaajuisen yhteistoimintamenettelyn sisällön ja menettelyn yhdistämisestä.
43 §
Salassapitovelvollisuus
Työntekijän, joka on 8 tai 20 §:ssä tarkoitetun työntekijöiden neuvotteluryhmän jäsen, ja
yhteistoimintamenettelyyn osallistuvan työntekijöiden edustajan sekä työntekijöiden edustajia avustavan,
tässä laissa tarkoitetun asiantuntijan on pidettävä salassa yhteistoimintamenettelyn yhteydessä saadut:
1) yritysryhmän tai yrityksen liikesalaisuutta koskevat tiedot; (10.8.2018/612)
2) yritysryhmän tai yrityksen taloudellista tilaa koskevat tiedot, jotka eivät ole muun lainsäädännön mukaan
julkisia ja joiden leviäminen olisi omiaan vahingoittamaan yritysryhmää tai yritystä taikka niiden liike- ja
sopimuskumppania; sekä
3) yritysryhmän tai yrityksen yritysturvallisuutta ja vastaavaa turvajärjestelyä koskevat tiedot, joiden
leviäminen olisi omiaan vahingoittamaan yritysryhmää tai yritystä taikka niiden liike- ja sopimuskumppania.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei estä salassapitovelvollista ilmoitettuaan tietojen salassapitovelvollisuudesta
ilmaisemasta salassa pidettäviä tietoja muille mainitussa momentissa tarkoitetuille työntekijöille tai
työntekijöiden edustajille taikka heitä avustaville asiantuntijoille, jos se on tarpeellista
yhteistoimintatehtävien hoitamisen kannalta.
Salassapitovelvollisuuden edellytyksenä on, että:
1) yritysryhmän tai yrityksen johto on osoittanut 1 momentissa tarkoitetuille salassapitovelvollisille, mitkä
tiedot kuuluvat liikesalaisuuden piiriin; (10.8.2018/612)
2) yritysryhmän tai yrityksen johto on ilmoittanut 1 momentissa tarkoitetuille salassapitovelvollisille, että 1
momentin 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat salassa pidettäviä; ja
3) 1 momentissa tarkoitettu salassapitovelvollinen on ilmoittanut salassapitovelvollisuudesta 2 momentissa
tarkoitetuille työntekijöille tai työntekijöiden edustajille taikka heitä avustaville asiantuntijoille.
Salassapitovelvollisuus jatkuu 1 momentissa tarkoitetun työntekijän ja hänen edustajansa koko työsuhteen
voimassaoloajan ja asiantuntijan salassapitovelvollisuus asiantuntijatehtävän päättymisen jälkeen.
44 §
Poikkeukset tietojenantovelvollisuudesta
Yritysryhmän johdolla ja keskushallinnolla ei ole velvollisuutta antaa työntekijöille ja heidän edustajilleen
sellaisia tietoja, joiden luovuttamisesta aiheutuisi puolueettomasti arvioiden merkittävää haittaa tai vahinkoa
yritysryhmälle, yritykselle tai sen toiminnalle.
45 §
Määräysvaltaa käyttävän yrityksen tiedottamisvelvollisuus
Yritysryhmässä määräysvaltaa käyttävän yrityksen taikka 7 §:n 3 momentissa tai 13 §:n 2 kohdassa
tarkoitetun yhteisönlaajuisen yrityksen valmistellessa taloudellisia tai tuotannollisia päätöksiä, joiden
johdosta sen määräysvallassa olevassa yrityksessä tai toimintayksikössä olisi todennäköisesti harkittava
työvoiman käytön vähentämistä työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön
lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä tarkoitetulla tavalla, tulee sen antaa määräysvallassaan
olevalle yritykselle tai toimintayksikölle riittävät tiedot valmisteilla olevista ratkaisuista ja niiden
vaihtoehdoista siten, että viimeksi mainittu yritys tai toimintayksikkö voi täyttää yhteistoimintavelvoitteensa
asianmukaisesti.
46 §
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 13/14Rangaistussäännökset
Keskushallinnon, määräysvallassa olevan yrityksen taikka 2 §:n 2 momentissa tarkoitetun yrityksen tai
tällaisen yrityksen toimintayksikön edustaja, joka tahallaan tai huolimattomuudesta jättää noudattamatta tai
rikkoo, mitä 1 1, 12 tai 13 c §:ssä, 18 §:n 2 momentissa, 22 §:n 2 momentissa taikka 32–35, 39, 40 tai 47
§:ssä säädetään, lukuun ottamatta, mitä 40 §:ssä säädetään työnantajan maksuvelvollisuudesta, taikka
olennaisesti laiminlyö noudattaa, mitä 8 tai 26 §:ssä tarkoitetussa sopimuksessa on sovittu, on tuomittava
yritysryhmän yhteistoimintavelvoitteen rikkomisesta  sakkoon. (10.6.201 1/620)
Rangaistus 41 §:ssä tarkoitetun yhteistoimintaedustajan oikeuksien loukkaamisesta säädetään rikoslain
(39/1889) 47 luvun 4 §:ssä  ja rangaistus työntekijöiden estämisestä valitsemasta edustajiaan tässä laissa
tarkoitettuihin neuvottelu- tai yhteistoimintaelimiin säädetään rikoslain 47 luvun 5 §:ssä .
Rangaistus 43 §:ssä säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain 38 luvun 2 §:n  2
momentin mukaan, jollei teosta muualla kuin rikoslain 38 luvun 1 §:ssä  säädetä ankarampaa rangaistusta.
47 §
Nähtävänäpito
Työnantajan on pidettävä tämä laki työntekijöiden vapaasti saatavilla työpaikalla.
48 § (30.3.2010/219)
Valvonta
Tämän lain noudattamisen valvonnasta ja soveltamisesta säädetään yhteistoiminta-asiamiehestä annetussa
laissa (216/2010) . Lain noudattamista valvovat lisäksi ne työnantajien, työntekijöiden ja toimihenkilöiden
yhdistykset, joiden tekemän valtakunnallisen työehtosopimuksen määräyksiä yrityksen työsuhteissa on
noudatettava työehtosopimuslain (436/1946)  mukaan.
5 luku
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
49 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007.
Jos muualla lainsäädännössä viitataan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen yhteistoiminnasta
yrityksissä annetun lain (725/1978)  kansallista tai kansainvälistä konserniyhteistyötä koskeviin säännöksiin,
on niiden sijasta sovellettava tätä lakia.
50 §
Siirtymäsäännös
Tämän lain säännöksiä ei sovelleta niihin tässä laissa tarkoitettuihin yrityksiin ja yritysryhmiin, joissa on
tämän lain voimaan tullessa voimassa olleessa yhteistoiminnasta yrityksissä annetussa laissa tarkoitettu
sopimus kansallisesta tai kansainvälisestä konserniyhteistyöstä tai ennen 22 päivää syyskuuta 1996 tehty
koko henkilöstöä koskeva sopimus rajat ylittävästä konsernin johdon ja henkilöstön välisestä
vuorovaikutuksesta. Jollei muusta ole sovittu, viimeksi tarkoitetun sopimuksen irtisanomisaika on kuusi
kuukautta, jonka jälkeen tulevat noudatettaviksi tässä laissa säädetyt velvoitteet.
HE 254/2006 , TyVM 15/2006, EV  286/2006, Neuvoston direktiivi 94/45/EY  ; EYVL  N:o L  254, 30.9.1994
s. 64, Neuvoston direktiivi 97/81/EY  ; EYVL  N:o L  14, 20.1.1998 s. 9, Neuvoston direktiivi 1999/70/EY  ;
EYVL  N:o L  175, 10.7.1999 s. 43
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
30.3.2010/219:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2010.
HE 177/2009 , TyVM 1/2010, EV  5/2010
10.6.2011/620:
1/31/23, 1 1:00 AM Laki yhteistoiminnasta suomalaisissa ja… 335/2007 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070335 14/14Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä kesäkuuta 201 1.
Tätä lakia ei 26 b §:ää lukuun ottamatta sovelleta yhteisönlaajuisiin yrityksiin ja yritysryhmiin, joissa on
eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn
käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä annetun neuvoston direktiivin
94/45/EY  13 artiklan 1 kohdan tai eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden
tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöön ottamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä
annetun direktiivin 94/45/EY  ulottamisesta koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa annetun neuvoston
direktiivin 97/74/EY  3 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehty yksi tai useampi koko henkilöstöä koskeva
sopimus työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan ylikansallisesti tai joissa tällaisia sopimuksia
tarkistetaan yrityksen tai yritysryhmän rakenteen muuttumisen vuoksi.
Yhteisönlaajuisiin yrityksiin ja yritysryhmiin, joissa on 5 päivän kesäkuuta 2009 ja 5 päivän kesäkuuta 201 1
välisenä aikana eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja
kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä annetun neuvoston
direktiivin 94/45/EY  6 artiklan mukaisesti allekirjoitettu sopimus tai tarkistettu aiempaa sopimusta,
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä sekä tämän lain 26 b §:ää.
Edellä 2 ja 3 momentissa tarkoitetun sopimuksen voimassaolon päättyessä osapuolet voivat sopia
sopimuksen jatkamisesta sellaisenaan tai tarkistettuna. Tällöin sopimukseen sovelletaan edelleen 2 tai 3
momentissa mainittuja säännöksiä. Jollei muusta ole sovittu, 2 momentissa tarkoitettu sopimus voidaan
irtisanoa päättymään kuuden kuukauden kuluttua irtisanomisesta.
HE 1/201 1, TyVM 1/201 1, EV  1/201 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/38/EY ; N:o L
122, 6.5.2009, s. 28
16.6.2017/391:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2017.
HE 35/2017 , TyVM 5/2017, EV  43/2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1794
(32015L1794); EUVL  L 263, 8.10.2015, s. 1
10.8.2018/612:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä elokuuta 2018.
HE 49/2018 , TaVM 1 1/2018, EV  70/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/943/EU
(32016L0943); EUVL  L 157, 15.6.2016, s. 1
30.12.2021/1338:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 159/2021 , TyVM 18/2021, EV  219/2021
19.1.2023/93:
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä tammikuuta 2023.
HE 213/2022 , TyVM 15/2022, EV  193/2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/2121
(32019L2121) ; EUVL  L 321, 12.12.2019, s. 1
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2007  › 30.3.2007/335
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.