10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 1/38Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2017 › 28.6.2017/444
Seurattu SDK 852/2022 saakka.
28.6.2017/444
Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Lain tavoite
Tämän lain tavoitteena on estää rahanpesua ja terrorismin rahoittamista, edistää tällaisen toiminnan
paljastamista ja selvittämistä sekä tehostaa rikoksen tuottaman hyödyn jäljittämistä ja takaisinsaantia.
2 §
Soveltamisala
Tätä lakia sovelletaan:
1) Finanssivalvonnasta annetun lain (878/2008) 4 §:n  2 momentissa tarkoitettuun:
a) toimilupavalvottavaan lukuun ottamatta mainitun momentin 6 kohdassa tarkoitettua pörssiä, 1 1 kohdassa
tarkoitettua yhteenliittymän keskusyhteisöä ja 16 kohdassa tarkoitettua joukkorahoituspalvelun tarjoajaa;
(1.4.2022/207)
b) a alakohdassa tarkoitettua toimilupavalvottavaa vastaavan ulkomaisen yhteisön sivuliikkeeseen;
c) a alakohdassa tarkoitettua toimilupavalvottavaa vastaavaan ulkomaiseen yhteisöön, jos yhteisö tarjoaa
Suomessa palveluita sivuliikettä perustamatta edustajan välityksellä; (26.4.2019/573)
2) luottolaitostoiminnasta annetussa laissa (610/2014)  tarkoitetun luottolaitoksen kanssa samaan
konsolidointiryhmään kuuluvaan rahoituslaitokseen;
3) arvo-osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta annetussa laissa (749/2012)  tarkoitettuun tilinhoitajaan ja
tilinhoitajan oikeudet saaneen ulkomaisen yhteisön Suomessa sijaitsevaan toimipisteeseen;
4) maksulaitoslain (297/2010) 7, 7 a ja 7 b §:ssä  tarkoitettuun luonnolliseen henkilöön ja
oikeushenkilöön sekä vaihtoehtorahastojen hoitajista annetussa laissa (162/2014)  tarkoitettuun
rekisteröitymisvelvolliseen vaihtoehtorahaston hoitajaan; (7.5.2021/376)
5) vakuutusyhdistyslaissa (1250/1987)  tarkoitettuun vakuutusyhdistykseen;
6) vakuutusten tarjoamisesta annetussa laissa (234/2018)  tarkoitettuun vakuutusedustajaan, sivutoimiseen
vakuutusedustajaan sekä ulkomaisten vakuutusedustajien ja sivutoimisten vakuutusedustajien Suomessa
toimiviin sivuliikkeisiin; (20.4.2018/244)
7 kohta on kumottu L:lla 1.4.2022/207 .
8) asunto-omaisuuteen liittyvien kuluttajaluottojen välittäjistä annetussa laissa (852/2016)  tarkoitettuun
suomalaiseen luotonvälittäjään ja ulkomaisen luotonvälittäjän Suomessa toimivaan sivuliikkeeseen;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 2/388 a) virtuaalivaluutan tarjoajista annetussa laissa (572/2019)  tarkoitettuun virtuaalivaluutan tarjoajaan; 
(26.4.2019/573)
9) arpajaislain (1047/2001) 1 1 §:ssä  tarkoitettuun rahapeliyhteisöön;
10) Ahvenanmaan maakuntalainsäädännössä tarkoitettuun rahapeliyhteisöön;
11) tilintarkastuslaissa (1141/2015)  tarkoitettuun tilintarkastajaan, kun hän suorittaa mainitun lain 1 luvun 1
§:n 1 momentissa tarkoitettua lakisääteistä tilintarkastusta;
12) asianajajista annetussa laissa (496/1958)  tarkoitettuun asianajajaan ja hänen apulaiseensa siltä osin kuin
nämä toimivat asiakkaan puolesta tai lukuun taloudelliseen toimintaan tai kiinteään omaisuuteen liittyvissä
liiketoimissa taikka osallistuvat asiakkaan puolesta seuraavien liiketoimien suunnitteluun tai suorittamiseen:
a) kiinteistöjen tai liiketoimintayksikköjen ostamiseen tai myyntiin;
b) asiakkaan rahavarojen, arvopaperien tai muiden varojen hoitamiseen;
c) pankki-, säästö- tai arvo-osuustilien avaamiseen tai hoitamiseen;
d) yhtiöiden perustamiseen, johtamiseen tai yritysten hallinnoimiseksi tarvittavien varojen järjestelyyn; tai
e) säätiöiden, yhtiöiden tai vastaavien yhteisöjen perustamiseen, johtamiseen tai niiden toiminnasta
vastaamiseen;
13) muuhun liike- tai ammattitoimintana oikeudellisia palveluita tarjoavaan siltä osin kuin toimitaan
asiakkaan puolesta tai lukuun taloudelliseen toimintaan tai kiinteään omaisuuteen liittyvissä liiketoimissa
taikka osallistutaan asiakkaan puolesta seuraavien liiketoimien suunnitteluun tai suorittamiseen:
a) kiinteistöjen tai liiketoimintayksikköjen ostamiseen tai myyntiin;
b) asiakkaan rahavarojen, arvopaperien tai muiden varojen hoitamiseen;
c) pankki-, säästö- tai arvo-osuustilien avaamiseen tai hoitamiseen;
d) yhtiöiden perustamiseen, johtamiseen tai yritysten hallinnoimiseksi tarvittavien varojen järjestelyyn; tai
e) säätiöiden, yhtiöiden tai vastaavien yhteisöjen perustamiseen, johtamiseen tai niiden toiminnasta
vastaamiseen;
14) rahoituspalveluja tarjoavaan yritykseen;
15) eräiden luotonantajien ja luotonvälittäjien rekisteröinnistä annetun lain (853/2016)  soveltamisalaan
kuuluvaan elinkeinonharjoittajaan tämän välittäessä vertaislainoja;
16) sijoituspalvelulain (747/2012) 2 luvun 3 §:n  1 momentin 1–8 kohdassa tarkoitettua palvelua liike- tai
ammattitoimintana tarjoavaan; (28.12.2017/1089)
17) panttilainauslaitoksista annetussa laissa (1353/1992)  tarkoitettuun panttilainauslaitokseen;
18) kiinteistönvälitysliikkeistä ja vuokrahuoneiston välitysliikkeistä annetussa laissa (1075/2000)
tarkoitettuun kiinteistönvälitysliikkeeseen sekä vuokrahuoneiston välitysliikkeeseen;
19) Ahvenanmaan maakuntalainsäädännössä tarkoitettuun kiinteistönvälitysliikkeeseen sekä
vuokrahuoneiston välitysliikkeeseen;
20) perintätoiminnan harjoittajien rekisteröinnistä annetussa laissa (411/2018)  tarkoitettuun perintätoiminnan
harjoittajaan; (1.6.2018/413)
21) yrityspalvelun tarjoajaan;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 3/3822) pääasiallisena liike- tai ammattitoimintana suoraan tai välillisesti veroneuvontapalveluita tai verotukseen
liittyvää tukea tarjoavaan; (26.4.2019/573)
23) liike- tai ammattitoimintana kirjanpitotehtäviä toimeksiannosta hoitavaan;
24) liike- tai ammattitoimintana tavaroita myyvään tai välittävään siltä osin kuin maksetaan tai otetaan
vastaan maksusuorituksena käteistä yhtenä suorituksena tai toisiinsa kytkeytyvinä suorituksina yhteensä
vähintään 10 000 euroa; (26.4.2019/573)
25) liike- tai ammattitoimintana taide-esineitä myyvään tai välittävään siltä osin kuin maksetaan tai otetaan
vastaan maksusuorituksena yhtenä suorituksena tai toisiinsa kytkeytyvinä suorituksina yhteensä vähintään
10 000 euroa; (26.4.2019/573)
26) liike- tai ammattitoimintana taide-esineitä vapaasataman kautta myyvään tai välittävään taikka
säilyttävään siltä osin kuin maksetaan tai otetaan vastaan maksusuorituksena yhtenä suorituksena tai toisiinsa
kytkeytyvinä suorituksina yhteensä vähintään 10 000 euroa. (26.4.2019/573)
Tämän lain 3 ja 4 luvun säännöksiä sovelletaan lisäksi elinkeinonharjoittajaan ja yhteisöön, joka välittää 1
momentin 9 ja 10 kohdassa tarkoitettujen rahapeliyhteisöjen tarjoamiin rahapeleihin liittyviä
osallistumisilmoituksia ja -maksuja, jos rahapeliyhteisö on antanut asiakkaan tunnistamisen ja ilmoituksen
tekemisen muun elinkeinonharjoittajan tai yhteisön tehtäväksi. Lain 7 ja 8 lukua sovelletaan mainittujen
elinkeinonharjoittajien ja yhteisöjen valvontaan asianomaisissa luvuissa säädetyiltä osin.
Tätä lakia sovelletaan myös silloin, kun liiketoimen kohteena olevat varat ovat peräisin toisen valtion
alueella suoritetusta toimesta.
Eräiden yhteisöjen, yhdistysten, uskonnollisten yhdyskuntien ja säätiöiden velvollisuudesta pitää yllä
tosiasiallisia edunsaajiaan koskevia tietoja säädetään jäljempänä 6 luvussa.
L arvo-osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta 749/2012  on kumottu L:lla 348/2017 . Ks. L arvo-
osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta 348/2017 1 luku 3 § .
3 §
Soveltamisalaa koskeva rajaus
Tätä lakia ei sovelleta taloudelliseen toimintaan, jota harjoitetaan satunnaisesti tai hyvin rajoitetusti ja
seuraavat edellytykset täyttyvät:
1) toiminta on vähäistä;
2) toiminta ei ole henkilön pääasiallista liiketoimintaa vaan siihen suoraan liittyvää oheispalvelua, jonka
osuus tilikauden liikevaihdosta on enintään viisi prosenttia;
3) toimintaa harjoittaa henkilö, joka ei harjoita pääasiallisena liiketoimintanaan 2 §:n 1 momentin 1–23
kohdassa tarkoitettua toimintaa;
4) toimintaa tarjotaan pääasiallisen liiketoiminnan asiakkaille eikä sitä tarjota yleisesti yleisölle;
5) toiminta on muuta kuin maksulaitoslain 1 §:n 2 momentin 5 kohdassa tarkoitettua rahanvälitystä.
Tätä lakia ei sovelleta yhtiöön, jonka osakasluetteloon on merkitty osakkeenomistajan sijaan henkilö
hallintarekisteröinnin hoitajana, jos yhtiön arvopaperi on kaupankäynnin kohteena kaupankäynnistä
rahoitusvälineillä annetun lain (748/2012) 1 luvun 2 §:ssä  tarkoitetulla säännellyllä markkinalla.
Tätä lakia ei sovelleta toiminnassa, joka koskee oikeudenkäyntiavustaja- tai
oikeudenkäyntiasiamiestehtävien hoitamista. Oikeudenkäyntiavustaja- ja oikeudenkäyntiasiamiestehtävänä
tässä laissa pidetään varsinaisten oikeudenkäyntiin liittyvien tehtävien lisäksi oikeudellista neuvontaa, joka
koskee asiakkaan oikeudellista asemaa esitutkinnassa rikoksen johdosta tai asian muussa oikeudenkäyntiä
edeltävässä käsittelyvaiheessa taikka oikeudenkäynnin käynnistämistä tai sen välttämistä.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 4/38Tätä lakia ei sovelleta pidettäessä raha-automaatteja käytettävänä pelikasinon ulkopuolella. Lakia sovelletaan
kuitenkin, jos pelaaminen tapahtuu arpajaislain 14 §:ssä tarkoitetulla tavalla rekisteröityneeksi pelaajaksi
tunnistautuneena. (22.12.2021/1286)
Valtiovarainministeriön asetuksella annetaan tarkemmat säännökset siitä, milloin taloudellista toimintaa on
pidettävä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla vähäisenä.
L kaupankäynnistä rahoitusvälineillä 748/2012  on kumottu L:lla 1070/2017 , ks. L kaupankäynnistä
rahoitusvälineillä 1070/2017 1 luku 2 § . Ks. myös VMa rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä
annetussa laissa tarkoitetusta vähäisestä taloudellisesta toiminnasta 678/2017 .
4 §
Määritelmät
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) rahanpesulla  rikoslain (39/1889) 32 luvun  6–10 §:ssä tarkoitettua toimintaa;
2) terrorismin rahoittamisella rikoslain 34 a luvun  5, 5 a ja 5 b §:ssä tarkoitettua toimintaa; (9.4.2021/284)
3) rahanpesudir ektiivillä  rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin
ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta annettua Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2015/849;
4) maksajan tiedot -asetuksella  varainsiirtojen mukana toimitettavista tiedoista ja asetuksen (EY) N:o
1781/2006 kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2015/847;
5) ilmoitusvelvollisella  2 §:n 1 momentissa tarkoitettuja yhteisöjä ja elinkeinonharjoittajia;
6) tunnistamisella  asiakkaan henkilöllisyyden selvittämistä asiakkaan toimittamien tietojen perusteella;
7) henkilöllisyyden todentamisella  asiakkaan henkilöllisyyden varmistamista luotettavasta ja
riippumattomasta lähteestä peräisin olevien asiakirjojen tai tietojen perusteella;
8) luottolaitoksella  luottolaitostoiminnasta annetun lain 1 luvun 7 §:ssä tarkoitettua luottolaitosta;
9) ulkomaisella trustilla  rahanpesudirektiivin 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitettua trustia tai trustin kaltaista
oikeudellista järjestelyä; ei kuitenkaan mainitussa kohdassa tarkoitettua yrityspalvelun tarjoajaa;
(7.5.2021/376)
10) yrityspalvelun tarjoajalla  yhteisöä tai elinkeinonharjoittajaa, joka tarjoaa liiketoimintana kolmannelle
osapuolelle jotakin seuraavista palveluista:
a) yhteisön perustaminen;
b) yhtiöoikeudellisesti vastuullisena henkilönä, yhtiömiehenä tai samankaltaisessa asemassa muussa
oikeushenkilössä toimiminen;
c) kotipaikan, yritys- tai postiosoitteen tai muiden vastaavien palvelujen tarjoaminen;
d) rahanpesudirektiivin 3 artiklan 7 kohdan d alakohdassa tarkoitetun ulkomaisen express trustin tai
oikeusmuodoltaan samankaltaisen oikeudellisen järjestelyn omaisuudenhoitajana toimiminen Suomessa;
e) hallintarekisteröinnin hoitajana toimiminen, kun hallintarekisteröinnin hoitaja on merkitty muun kuin
julkisen osakeyhtiön osakasluetteloon;
11) poliittisesti vaikutusvaltaisella henkilöllä  luonnollista henkilöä, joka toimii tai on toiminut merkittävässä
julkisessa tehtävässä: (26.4.2019/573)
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 5/38a) valtionpäämiehenä, hallituksen päämiehenä, ministerinä, vara- tai apulaisministerinä;
b) parlamentin jäsenenä;
c) poliittisten puolueiden johtoelinten jäsenenä;
d) ylimpien tuomioistuinten, perustuslakituomioistuimen tai muun vastaavan oikeuselimen jäsenenä, jonka
päätöksiin ei voida poikkeustapauksia lukuun ottamatta hakea muutosta;
e) tilintarkastustuomioistuimen ja valtiontalouden tarkastusvirastoa vastaavan valtion varainhoitoa
tarkastavan ylimmän päättävän elimen jäsenenä;
f) keskuspankin johtokunnan jäsenenä;
g) suurlähettiläänä tai asiainhoitajana;
h) puolustusvoimissa vähintään kenraalikuntaan kuuluvana upseerina;
i) valtion kokonaan omistaman yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimen jäsenenä; tai
j) kansainvälisten yhteisöjen johtajana, varajohtajana ja hallituksen jäsenenä;
12) poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön per heenjäsenellä  tämän:
a) aviopuolisoa tai kumppania, joka asianomaisen maan kansallisessa lainsäädännössä rinnastetaan
aviopuolisoon;
b) lapsia ja heidän aviopuolisojaan tai edellä tarkoitettua kumppania; ja
c) vanhempia;
13) poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön yhtiökumppaneilla :
a) kaikkia luonnollisia henkilöitä, joiden tiedetään olevan yhteisöjen, elinkeinonharjoittajien tai
oikeudellisten järjestelyjen todellisia yhteisomistajia ja edunsaajia tai joilla tiedetään olevan mikä tahansa
muu läheinen liikesuhde poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön kanssa; ja (7.5.2021/376)
b) kaikkia luonnollisia henkilöitä, jotka ovat sellaisten yhteisöjen, elinkeinonharjoittajien tai oikeudellisten
järjestelyjen, joista tiedetään, että ne on tosiasiassa perustettu poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön eduksi,
todellisia yksinomistajia ja edunsaajia; (7.5.2021/376)
14) valvontaviranomaisella  7 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua viranomaista;
14 a) Euroopan pankkivalvonta-asetuksella  Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan
pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission
päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o
1093/2010; (29.6.2021/600)
15) Euroopan pankkiviranomaisella  Euroopan pankkivalvonta-asetuksessa tarkoitettua
Euroopan pankkiviranomaista; (29.6.2021/600)
16) rahoituslaitoksella :
a) sijoituspalvelulain 1 luvun 13 §:ssä tarkoitettua sijoituspalveluyritystä; (28.12.2017/1089)
b) sijoitusrahastolain (48/1999) 2 §:n  1 momentin 3 kohdassa tarkoitettua suomalaista rahastoyhtiötä sekä
vaihtoehtorahastojen hoitajista annetussa laissa tarkoitettua suomalaista vaihtoehtorahaston hoitajaa;
c) vakuutusyhtiölain (521/2008) 26 luvun 1 §:n  1 momentin 7 kohdassa tarkoitettua vakuutusyritystä, joka
harjoittaa henkivakuutustoimintaa;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 6/38d) vakuutusedustuksesta annetun lain 3 §:n 3 kohdassa tarkoitettua vakuutusedustajaa, jos tämä tarjoaa
henkivakuutuspalveluja ja muita sijoituksiin liittyviä palveluja;
e) a–d kohdassa tarkoitettujen rahoituslaitosten Euroopan talousalueella sijaitsevia sivuliikkeitä riippumatta
siitä, sijaitseeko rahoituslaitoksen kotipaikka Euroopan talousalueella;
17) rahoituspalveluja tarjoavalla yrityksellä  muuta yritystä kuin tämän luvun 2 §:n 1 momentin 1–8 ja 8 a
kohdassa tarkoitettua yhteisöä ja elinkeinonharjoittajaa, joka harjoittaa yhtä tai useampaa
luottolaitostoiminnasta annetun lain 5 luvun 1 §:n 1 momentin 2–1 1, 13 ja 14 kohdassa tarkoitettua toimintaa
sekä rahoituspalveluja tarjoavan yrityksen Suomessa toimivaa sivuliikettä; (26.4.2019/573)
18) kirjeenvaihtajasuhteella :
a) toimintaa, jossa yksi pankki kirjeenvaihtajana tarjoaa vastapuolena olevalle toiselle pankille
pankkipalveluja, kuten käyttötilin tai muun passiivatilin ja siihen liittyviä palveluja, kuten kassanhallintaa,
kansainvälistä varainsiirtoa, sekkien lunastusta, maksujenvälitystilejä ja valuutanvaihtopalveluja;
b) luottolaitosten välisiä, finanssilaitosten välisiä sekä luotto- ja finanssilaitosten välisiä suhteita, muun
muassa suhteita, joissa kirjeenvaihtajalaitos tarjoaa vastaanottajalaitokselle samankaltaisia palveluja, ja
suhteita, jotka on perustettu arvopaperikauppaa tai varainsiirtoa varten; (7.5.2021/376)
19) pöytälaatikkopankilla  luotto- tai rahoituslaitosta taikka luotto- tai rahoituslaitostoimintaan rinnastettavaa
toimintaa harjoittavaa laitosta, joka on perustettu sellaisella lainkäyttöalueella, jolla sillä ei ole fyysistä
toimipaikkaa eikä todellista johtoa, ja joka ei kuulu julkisen valvonnan kohteena olevaan luotto- tai
rahoituslaitoskonserniin tai vastaavaan muuhun taloudelliseen yhteenliittymään. (7.5.2021/376)
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset 1 momentin 1 1 kohdassa tarkoitetuista
merkittävistä julkisista tehtävistä. (26.4.2019/573)
SijoitusrahastoL 48/1999  on kumottu L:lla 213/2019 , ks. SijoitusrahastoL 213/2019 1 luku 2 § . L
vakuutusedustuksesta 570/2005  on kumottu L:lla 234/2018 , ks. L vakuutusten tarjoamisesta 234/2018 5 § .
Ks. myös VNa rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä annetussa laissa tarkoitetuista
merkittävistä julkisista tehtävistä 610/2019 .
5 §
Yhteisön tosiasiallinen edunsaaja
Yhteisön tosiasiallisella edunsaajalla tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka viime kädessä:
1) omistaa suoraan tai välillisesti suuremman kuin 25 % osuuden oikeushenkilön osakkeista tai muuten
omistaa vastaavan osuuden oikeushenkilöstä;
2) käyttää suoraan tai välillisesti suurempaa kuin 25 % osuutta oikeushenkilön äänioikeuksista, ja tämä
äänimäärä perustuu omistukseen, jäsenyyteen, yhtiöjärjestykseen, yhtiösopimukseen tai niihin verrattaviin
sääntöihin, tai;
3) käyttää muulla tavoin tosiasiallisesti määräysvaltaa oikeushenkilössä.
Osoituksena suorasta omistuksesta pidetään sitä, että luonnollisella henkilöllä on suurempi kuin 25 %
omistusosuus tarkasteltavasta oikeushenkilöstä.
Osoituksena välillisestä omistuksesta pidetään sitä, että:
1) oikeushenkilöllä, jossa yksi tai useampi luonnollinen henkilö käyttää itsenäistä päätösvaltaa, on suurempi
kuin 25 % omistusosuus tai suurempi kuin 25 % osuus äänioikeuksista tarkasteltavasta oikeushenkilöstä, tai;
2) luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä, jossa luonnollinen henkilö käyttää itsenäistä päätösvaltaa, on
omistukseen, jäsenyyteen, yhtiöjärjestykseen, yhtiösopimukseen tai niihin verrattaviin sääntöihin perustuva
oikeus nimittää tai erottaa enemmistö jäsenistä tarkasteltavan oikeushenkilön hallituksessa tai siihen
verrattavassa toimielimessä.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 7/38Jos tosiasiallista edunsaajaa ei pystytä tunnistamaan tai 1 momentissa säädetyt edellytykset eivät täyty ,
tosiasiallisina edunsaajina pidetään tarkasteltavana olevan oikeushenkilön hallitusta tai vastuunalaisia
yhtiömiehiä, toimitusjohtajaa tai muuta vastaavassa asemassa olevaa henkilöä.
6 § (7.5.2021/376)
Ulkomaisen trustin tosiasiallinen edunsaaja
Ulkomaisen trustin tosiasiallisella edunsaajalla tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on trustin tai trustin
kaltaisen oikeudellisen järjestelyn:
1) perustaja tai tämän mahdollisesti asettama suojelija;
2) omaisuudenhoitaja;
3) edunsaaja; tai
4) muu vastaavassa tai samankaltaisessa asemassa kuin 1–3 kohdassa oleva henkilö.
Jos 1 momentissa tarkoitettua edunsaajaa ei ole vielä vahvistettu, tosiasiallisella edunsaajalla tarkoitetaan
edunsaajan sijasta niitä henkilöryhmiä, joiden pääasiallista etua silmällä pitäen oikeudellinen järjestely tai
oikeushenkilö on perustettu tai toimii.
Sen lisäksi mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, tosiasiallisena edunsaajana pidetään myös muuta luonnollista
henkilöä, joka viime kädessä käyttää määräysvaltaa suoran tai välillisen omistuksen kautta tai muilla keinoin
ulkomaisessa trustissa tai trustin kaltaisessa oikeudellisessa järjestelyssä.
7 §
Yhdistyksen, säätiön, asunto-osakeyhtiön ja keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön tosiasiallinen edunsaaja
Yhdistyslaissa (503/1989)  tarkoitetun aatteellisen yhdistyksen tosiasiallisina edunsaajina pidetään
yhdistysrekisteriin merkittyjä hallituksen jäseniä.
Uskonnonvapauslaissa (453/2003)  tarkoitetun uskonnollisen yhdyskunnan tosiasiallisina edunsaajina
pidetään uskonnollisten yhdyskuntien rekisteriin merkittyjä hallituksen jäseniä.
Säätiölaissa (487/2015)  tarkoitetun säätiön tosiasiallisina edunsaajina pidetään säätiörekisteriin merkittyjä
hallituksen ja hallintoneuvoston jäseniä.
Asunto-osakeyhtiölaissa (1599/2009)  tarkoitetun asunto-osakeyhtiön ja keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön
tosiasiallisina edunsaajina pidetään kaupparekisteriin merkittyjä hallituksen jäseniä.
2 luku
Riskiarvio
1 § (26.4.2019/573)
Kansallinen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskiarvio
Sisäministeriö ja valtiovarainministeriö toimivat kansallisina viranomaisina, jotka sovittavat yhteen
kansallisen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskiarvion laadintaa. Sisäministeriö vastaa kansallisen
terrorismin rahoittamisen ja valtiovarainministeriö rahanpesun rahoittamisen riskiarvion laadinnasta.
Riskiarviossa on tunnistettava ja arvioitava Suomen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskejä sekä
otettava huomioon Euroopan komission, jäljempänä komissio , laatima Euroopan unionin laajuinen
rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskiarvio. Kansallista riskiarviota on päivitettävä säännöllisesti, ja
se on toimitettava komission, Euroopan pankkiviranomaisen ja muiden jäsenvaltioiden saataville.
(29.6.2021/600)
Riskiarvion tarkoituksena on:
1) yksilöidä rahanpesun tai terrorismin rahoittamisen riskit toimialoilla;
2) tukea ja tehostaa rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa ja voimavarojen kohdentamista;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 8/383) tukea eri toimialojen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa koskevien yhdenmukaisten
toimintatapojen laadintaa;
4) antaa toimivaltaisille valvontaviranomaisille, asianajajayhdistykselle ja ilmoitusvelvollisille tietoa tämän
luvun 2 ja 3 §:ssä tarkoitetun riskiarvion laatimisen tueksi;
5) kuvata rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjunnan rakenteita ja yleisiä toimenpiteitä,
henkilötyövuosia sekä valtion ja muun julkisen talouden rahoitusta.
Sisäministeriön ja valtiovarainministeriön on julkistettava riskiarvion yhteenveto.
Sisäministeriön, valtiovarainministeriön ja oikeusministeriön on varmistettava, että riskiarvion tueksi
laaditaan tilastoja rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjunnan tehokkuuden arvioimiseksi.
Sisäministeriön ja valtiovarainministeriön on julkistettava niistä vuosittain yhteenveto.
2 §
Valvojakohtainen riskiarvio
Toimivaltaisen valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen on laadittava riskiarvio sen valvonnan piiriin
kuuluvien ilmoitusvelvollisten rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskeistä ( valvojakohtainen
riskiarvio ). Toimivaltaisen valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen on riskiarviota laatiessaan otettava
huomioon:
1) komission laatima Euroopan unionin laajuinen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskiarvio ja sen
osoittamat rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskit;
2) kansallinen riskiarvio ja sen osoittamat kansalliset rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskit;
3) sen valvomaa toimialaa koskevat ilmoitusvelvollisten ja niiden asiakkaisiin, tuotteisiin ja palveluihin
liittyvät rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskit.
Toimivaltaisen valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen on otettava huomioon valvonnan laajuutta ja
toistuvuutta suunnitellessaan tekemänsä riskiarvio, ilmoitusvelvollisen toiminnalle sallitut poikkeukset sekä
1 momentin 3 kohdassa tarkoitetut toimialaa koskevat riskit.
Toimivaltaisen valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen on päivitettävä valvojakohtaista riskiarviota
säännöllisesti tai kun ilmoitusvelvollisen toiminnassa tapahtuu valvojakohtaiseen riskiarvioon vaikuttavia
merkittäviä seikkoja tai muutoksia.
Toimivaltaisen valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen on julkistettava riskiarvion yhteenveto.
3 §
Ilmoitusvelvollisen riskiarvio
Ilmoitusvelvollisen on laadittava riskiarvio rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskien tunnistamiseksi ja
arvioimiseksi. Riskiarvio on päivitettävä säännöllisesti. Riskiarvio ja siihen tehtävät muutokset on
toimitettava toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle tai asianajajayhdistykselle tämän pyynnöstä ilman
aiheetonta viivytystä.
Ilmoitusvelvollisen on otettava riskiarvion laadinnassa huomioon toimintansa luonne, koko ja laajuus.
Ilmoitusvelvollisella on oltava edellä mainitut tekijät huomioon ottaen riittävät toimintaperiaatteet,
menettelytavat ja valvonta rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskien vähentämiseksi ja tehokkaaksi
hallitsemiseksi. T oimintaperiaatteiden, menettelytapojen ja valvonnan tulee sisältää ainakin:
1) sisäisten toimintaperiaatteiden, menettelytapojen ja valvonnan kehittämisen;
2) sisäisen tarkastuksen, jos tämä on perusteltua ilmoitusvelvollisen toiminnan luonne ja koko huomioon
ottaen.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 9/38Ilmoitusvelvollisen on laadittava 2 momentissa tarkoitetut toimintaperiaatteet, menettelytavat ja valvonta
sekä seurattava ja kehitettävä niihin liittyviä toimenpiteitä. Jos ilmoitusvelvollinen on oikeushenkilö,
hallituksen, vastuunalaisen yhtiömiehen tai muun vastaavassa asemassa olevan ylimpään johtoon kuuluvan
henkilön on hyväksyttävä 2 momentissa tarkoitetut toimintaperiaatteet, menettelytavat ja valvonta sekä
seurattava ja kehitettävä niihin liittyviä toimenpiteitä.
Talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa (599/2010)  tarkoitettu keskusyhteisö voi laatia
riskiarvion yhteenliittymään kuuluvan jäsenluottolaitoksen puolesta, jos Finanssivalvonta myöntää luvan.
3 luku
Asiakkaan tunteminen
1 §
Asiakkaan tunteminen ja riskiperusteinen arviointi
Jos ilmoitusvelvollinen ei pysty toteuttamaan asiakkaan tuntemiseksi tässä luvussa säädettyjä toimia,
ilmoitusvelvollinen ei saa perustaa asiakassuhdetta, suorittaa liiketointa tai ylläpitää liikesuhdetta. Jos
ilmoitusvelvollinen on luottolaitos, se ei myöskään saa toteuttaa maksutapahtumaa maksutilin kautta, jos se
ei pysty toteuttamaan asiakkaan tuntemiseksi säädettyjä toimia. Ilmoitusvelvollisen on myös arvioitava, onko
sen tarpeellista tehdä tapauksesta epäilyttävää liiketoimea koskeva ilmoitus. Ilmoitusvelvollisen on
keskeytettävä asiakkaan tuntemista koskevat toimet, jos ilmoitusvelvollinen perustellusti arvioi tuntemista
koskevien toimien vaarantavan epäilyttävää liiketoimea koskevan ilmoituksen tekemisen. (1.6.2018/406)
Ilmoitusvelvollisen on asiakassuhteeseen liittyviä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskejä
arvioidessaan otettava huomioon uusiin ja jo olemassa oleviin asiakkaisiin, maihin tai maantieteellisin
alueisiin sekä uusiin, kehitettäviin ja jo olemassa oleviin tuotteisiin, palveluihin ja liiketoimiin sekä
jakelukanaviin ja teknologioihin liittyvät rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskit ( riskiperusteinen
arviointi ). (7.5.2021/376)
Tässä luvussa säädettyjä asiakkaan tuntemista koskevia toimia on noudatettava riskiperusteiseen arviointiin
pohjautuen koko asiakassuhteen ajan. Lisäksi ilmoitusvelvollisen on noudatettava asiakkaan tuntemista
koskevia säännöksiä, kun ilmoitusvelvollisella on tai on ollut lakisääteinen velvollisuus hallinnollisesta
yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta annetun neuvoston direktiivin
lainsäädännön alaan kuuluvien säännösten kansallisesta täytäntöönpanosta ja direktiivin soveltamisesta
annetun lain (185/2013)  tai muun vastaavaa velvoitetta koskevan sääntelyn nojalla ottaa kalenterivuoden
aikana yhteyttä asiakkaaseen tosiasiallista edunsaajaa koskevien merkityksellisten tietojen tarkistamista
varten. (7.5.2021/376)
Ilmoitusvelvollisen on voitava osoittaa valvontaviranomaiselle tai valvomaan asetetulle, että
ilmoitusvelvollisen tässä laissa säädetyt asiakkaan tuntemista ja jatkuvaa seurantaa koskevat menetelmät ovat
riittävät rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskin kannalta.
2 §
Asiakkaan tunnistaminen ja henkilöllisyyden todentaminen
Ilmoitusvelvollisella ei saa olla tässä pykälässä säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta anonyymeja tai
tekaistuilla nimillä olevia tilejä tai asiakkuuksia. Ilmoitusvelvollisen on tunnistettava asiakkaansa ja
todennettava tämän henkilöllisyys vakituista asiakassuhdetta perustettaessa. Lisäksi ilmoitusvelvollisen on
tunnistettava asiakkaansa ja todennettava tämän henkilöllisyys, jos: (7.5.2021/376)
1) asiakkuus on satunnainen ja:
a) liiketoimen suuruus tai toisiinsa kytkeytyvien liiketoimien suuruus yhteensä on vähintään 10 000 euroa;
b) kyse on maksajan tiedot -asetuksen 3 artiklan 9 kohdassa tarkoitetusta varojen siirrosta, jonka määrä
ylittää 1 000 euroa; tai
c) kyse on virtuaalivaluutan tarjoajista annetussa laissa tarkoitetussa virtuaalivaluuttaan liittyvässä palvelussa
tehdystä liiketoimesta, jonka määrä ylittää 1 000 euroa;
(7.5.2021/376)
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 10/382) tavaroiden myynnissä suoritettavan liiketoimen suuruus tai toisiinsa kytkeytyvien liiketoimien suuruus
käteisenä on yhteensä vähintään 10 000 euroa ja asiakkuus on satunnainen;
3) kyse on epäilyttävästä liiketoimesta tai jos ilmoitusvelvollinen epäilee liiketoimeen sisältyviä varoja
käytettävän terrorismin rahoittamiseen tai sen rangaistavaan yritykseen; tai
4) ilmoitusvelvollinen epäilee aiemmin todennetun asiakkaan henkilöllisyyden todentamistietojen
luotettavuutta tai riittävyyttä.
Edellä 1 momentin 1 ja 2 kohdasta poiketen rahapelitoiminnassa asiakas on tunnistettava ja tämän
henkilöllisyys todennettava joko panoksen asettamisen tai voiton maksamisen yhteydessä tai kummassakin
tilanteessa, jos pelaajan asettama rahapanos tai lunastama voitto on yhtenä suorituksena tai toisiinsa
kytkeytyvinä suorituksina yhteensä vähintään 2 000 euroa.
Jos joku toimii asiakkaan lukuun ( edustaja ), ilmoitusvelvollisen tulee tunnistaa ja todentaa myös edustajan
henkilöllisyys sekä varmistaa edustajan oikeus toimia asiakkaan puolesta.
Ilmoitusvelvollisen tulee tunnistaa asiakkaansa ja todentaa asiakkaan henkilöllisyys asiakassuhdetta
perustettaessa taikka viimeistään ennen kuin asiakas saa määräysvaltaansa liiketoimeen sisältyvät varat tai
muun omaisuuden tai ennen kuin liiketoimi on suoritettu loppuun. Jos uusi asiakassuhde perustetaan 6
luvussa tarkoitetun oikeushenkilön tai ulkomaisen express trustin kanssa, ilmoitusvelvollisen on
varmistettava asiakassuhdetta perustettaessa, että mainitun oikeushenkilön tai ulkomaisen express trustin
edunsaaja on merkitty mainitussa luvussa tarkoitettuun rekisteriin. (26.4.2019/573)
Jos asiakkaan tunnistaminen ja henkilöllisyyden todentaminen aiheutuu siitä, että 1 momentin 1 kohdassa
tarkoitetuissa tapauksissa yksittäisten liiketoimien yhteenlaskettu arvo on vähintään 10 000 euroa, tai
maksajan tiedot -asetuksen 3 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun varojen siirron määrä ylittää 1 000 euroa, tai 2
kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yksittäisten liiketoimien yhteenlaskettu arvo on vähintään 10 000 euroa
taikka 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa vähintään 2 000 euroa, henkilöllisyys on todennettava, kun
mainittu raja saavutetaan.
Tunnistamisvelvollisuudesta ja henkilöllisyyden todentamisesta säädetään lisäksi maksajan tiedot -
asetuksessa.
3 §
Asiakkaan tuntemistiedot ja niiden säilyttäminen
Ilmoitusvelvollisen on pidettävä kaikki asiakkaan tuntemista ja liiketoimia koskevat asiakirjat ja tiedot
ajantasaisina ja olennaisina. T iedot on säilytettävä luotettavalla tavalla viiden vuoden ajan vakituisen
asiakassuhteen päättymisestä. Jos kysymyksessä on 2 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdassa taikka mainitun
pykälän 2 momentissa tarkoitettu satunnainen liiketoimi, asiakkaan tuntemista koskevat tiedot on säilytettävä
viiden vuoden ajan liiketoimen suorittamisesta. (1.6.2018/406)
Asiakkaan tuntemista koskevista tiedoista on säilytettävä:
1) nimi, syntymäaika, henkilötunnus ja osoite;
2) edustajan nimi, syntymäaika ja henkilötunnus;
3) oikeushenkilön täydellinen nimi, rekisterinumero, rekisteröimispäivä, rekisteriviranomainen, kotipaikan
osoite ja pääasiallisen liiketoimintapaikan osoite, jos se eroaa kotipaikan osoitteesta sekä tarvittaessa
yhtiöjärjestys tai yhteisösäännöt; (7.5.2021/376)
4) oikeushenkilön hallituksen tai vastaavan päättävän elimen jäsenten täydelliset nimet, syntymäajat ja
kansalaisuudet;
5) oikeushenkilön toimiala;
6) tosiasiallisten edunsaajien nimi, syntymäaika ja suomalainen henkilötunnus ja sen puuttuessa kansalaisuus
sekä tarvittaessa tarkempi kuvaus omistus- ja määräysvaltarakenteesta tai jos tosiasiallista edunsaajaa ei ole
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 11/38pystytty tunnistamaan, edellä tarkoitetut tiedot 1 luvun 5 §:n 4 momentissa tarkoitetusta henkilöstä;
7) henkilöllisyyden todentamisessa käytetyn asiakirjan nimi, asiakirjan numero tai muu tunnistetieto ja
myöntäjä taikka kopio asiakirjasta tai jos asiakas on etätunnistettu, tiedot todentamisessa käytetystä
menettelystä tai lähteistä;
8) tiedot asiakkaan toiminnasta, liiketoiminnan laadusta ja laajuudesta, taloudellisesta asemasta, perusteet
liiketoimen tai palvelun käytölle ja tiedot varojen alkuperästä sekä muut 4 §:n 1 momentissa tarkoitetut
asiakkaan tuntemiseksi hankitut tarpeelliset tiedot;
9) 4 §:n 3 momentissa säädetyn selonottovelvollisuuden ja 13 §:ssä säädetyn poliittisesti vaikutusvaltaiseen
henkilöön liittyvän tehostetun tuntemisvelvollisuuden täyttämiseksi hankitut välttämättömät tiedot;
10) pankki- tai maksutilin numero, tilin omistajan tai käyttöoikeuden haltijan nimi ja tilin avaamis- ja
sulkemispäivä sekä muut tiliin liittyvät tunnistetiedot siltä osin kuin ne eivät sisälly 1–9 kohtaan ja tietojen
säilyttäminen on tarkoituksenmukaista ilmoitusvelvollisen liiketoiminnan luonne huomioon ottaen eikä
niiden saamiselle ole muusta lainsäädännöstä johtuvaa estettä;
11) tallelokeron vuokraajan nimi ja muut tallelokeron vuokraan liittyvät tunnistetiedot siltä osin kuin ne eivät
sisälly 1–9 kohtaan sekä vuokra-ajan pituus ja tietojen säilyttäminen on tarkoituksenmukaista
ilmoitusvelvollisen liiketoiminnan luonne huomioon ottaen eikä niiden saamiselle ole muusta
lainsäädännöstä johtuvaa estettä;
12) sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla
ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o
910/2014 säädettyjen sähköisen tunnistamisen menetelmien ja niihin liittyvien luottamuspalvelujen tai
asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten sääntelemien, tunnustamien tai hyväksymien muiden suojattujen
etäältä tai sähköisesti toteutettavien tunnistusprosessien avulla saadut tiedot.
(26.4.2019/573)
Jos asiakas on ulkomaalainen, jolla ei ole suomalaista henkilötunnusta, on 2 momentissa tarkoitettujen
tietojen lisäksi säilytettävä tieto asiakkaan kansalaisuudesta ja matkustusasiakirjan tiedot.
Ilmoitusvelvollisen on ilmoitettava asiakkailleen, että asiakkaan tuntemistietoja ja muita henkilötietoja
voidaan käyttää rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseen, paljastamiseen ja selvittämiseen sekä
rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen ja sen rikoksen, jolla rahanpesun tai terrorismin rahoittamisen
kohteena oleva omaisuus tai rikoshyöty on saatu, tutkintaan saattamista varten.
Asiakkaan tuntemistietoja tai muita henkilötietoja, jotka on hankittu ainoastaan rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen estämiseksi ja paljastamiseksi, ei saa käyttää tarkoitukseen, joka on yhteen sopimaton näiden
tarkoitusten kanssa.
Jos 6 luvun 1 §:ssä tarkoitettuun rekisteriin on rekisteröity vain osa oikeushenkilön hallituksen tai vastaavan
päättävän elimen jäsenistä oikeushenkilöä koskevan muun lainsäädännön mukaisesti, asiakkaan
tuntemistiedoista voidaan säilyttää 2 momentin 4 kohdan nojalla näitä henkilöitä koskevat tiedot, jos se on
perusteltua ilmoitusvelvollisen riskiarvion perusteella. (26.4.2019/573)
4 §
Asiakasta koskevien tietojen hankkiminen, jatkuva seuranta ja selonottovelvollisuus
Ilmoitusvelvollisen on hankittava tietoja asiakkaansa ja tämän tosiasiallisen edunsaajan toiminnasta,
liiketoiminnan laadusta ja laajuudesta sekä perusteista palvelun tai tuotteen käyttämiselle.
Ilmoitusvelvollinen saa hyödyntää asiakkaasta tai tämän tosiasiallisesta edunsaajasta eri tietolähteistä
saatavilla olevia tietoja asiakasta koskevan riskiarvion laatimiseksi ja ylläpitämiseksi, rahanpesun ja
terrorismin rahoittamisen estämiseksi sekä tässä laissa tarkoitetun ilmoitusvelvollisuuden ja
selonottovelvollisuuden täyttämiseksi. Ilmoitusvelvollisen on kiinnitettävä erityistä huomiota tietolähteen
uskottavuuteen ja luotettavuuteen. Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä
näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus)
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 12/38annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679, jäljempänä tietosuoja-asetus , ja
tietosuojalaissa (1050/2018)  säädetään henkilötietojen käsittelystä. (26.4.2019/573)
Ilmoitusvelvollisen on järjestettävä asiakkaan toiminnan laatuun ja laajuuteen, asiakassuhteen pysyvyyteen ja
kestoon sekä riskeihin nähden riittävä seuranta sen varmistamiseksi, että asiakkaan toiminta vastaa sitä
kokemusta ja tietoa, joka ilmoitusvelvollisella on asiakkaasta ja tämän toiminnasta.
Ilmoitusvelvollisen on erityisesti kiinnitettävä huomiota liiketoimiin, jotka rakenteeltaan tai suuruudeltaan
taikka ilmoitusvelvollisen koon tai toimipaikan osalta poikkeavat tavanomaisesta. Samoin on meneteltävä,
jos liiketoimilla ei ole ilmeistä taloudellista tarkoitusta tai ne eivät sovi yhteen sen kokemuksen tai tietojen
kanssa, jotka ilmoitusvelvollisella on asiakkaasta. T arvittaessa liiketoimeen liittyvien varojen alkuperä on
selvitettävä.
5 §
Vakuutustuotteisiin liittyvä erityinen tunnistamisvelvollisuus
Luotto- ja rahoituslaitoksen on sen lisäksi, mitä muualla tässä luvussa säädetään, selvitettävä henki- ja muun
sijoitusvakuutuksen:
1) edunsaajan nimi, kun henkilö on yksilöity tai nimetty edunsaajaksi;
2) muulla kuin 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla jaoteltujen edunsaajien riittävät yksilöintitiedot maksun
suorittamiseksi sen erääntyessä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun edunsaajan henkilöllisyys on todennettava, kun maksu suoritetaan.
(7.5.2021/376)
Luotto- ja rahoituslaitoksen on tunnistettava kolmas osapuoli, jolle tai jonka hyväksi henki- tai
sijoitusvakuutus siirretään, kun siirto toteutetaan, jos luotto- tai rahoituslaitos tiesi siirrosta.
Luotto- ja rahoituslaitoksen on huolehdittava siitä, että sillä on riittävät tiedot ulkomaisen trustin tai
yrityspalveluja tarjoavan tosiasiallisista edunsaajista, jotta se pystyy selvittämään ulkomaiseen trustiin tai
yrityspalveluihin liittyviä oikeuksiaan.
Luotto- ja rahoituslaitoksen on selvitettävä, onko henki- tai muun sijoitusvakuutuksen edunsaaja poliittisesti
vaikutusvaltainen henkilö viimeistään silloin, kun maksu suoritetaan tai vakuutus siirretään kokonaan tai
osittain. Jos vakuutukseen tai sen edunsaajaan liittyy tavanomaista suurempi rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen riski, luotto- tai rahoituslaitoksen toimihenkilön on lisäksi ilmoitettava asiasta laitoksen
johdolle ennen vakuutuskorvauksen maksamista ja noudatettava tehostettua asiakkaan tuntemisvelvollisuutta
koskevia säännöksiä. Luotto- ja rahoituslaitoksen on arvioitava, onko sen tarpeellista tehdä epäilyttävää
liiketoimea koskeva ilmoitus. (1.6.2018/406)
6 §
Tosiasiallisen edunsaajan tunnistaminen
Ilmoitusvelvollisen on tunnistettava ja pidettävä yllä riittäviä, tarkkoja ja ajantasaisia tietoja asiakkaan
tosiasiallisista edunsaajista ja tarvittaessa todennettava näiden henkilöllisyys. Yhteisön tosiasiallinen
edunsaaja on aina tunnistettava 1 luvun 5 §:n 2–4 momentissa ja 7 §:ssä tarkoitetuissa tilanteissa. Sen lisäksi
ilmoitusvelvollisen on asiakkaaseen liittyviin rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskeihin nähden
asianmukaisella tavalla ja riittävässä laajuudessa selvitettävä, käyttääkö joku muu 1 luvun 5 §:n 1
momentissa tarkoitettua määräysvaltaa asiakkaassa.
Ilmoitusvelvollisen tulee pitää kirjaa tosiasiallista edunsaajaa koskevista tunnistamistoimenpiteistä.
(7.5.2021/376)
Tosiasiallista edunsaajaa ei kuitenkaan tarvitse tunnistaa, jos asiakas on yhtiö, jonka arvopaperi on
kaupankäynnin kohteena:
1) arvopaperimarkkinalain (746/2012) 2 luvun 5 §:ssä  tarkoitetulla säännellyllä markkinalla; tai
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 13/382) 1 kohdassa tarkoitettua säänneltyä markkinaa vastaavalla säännellyllä markkinalla Euroopan talousalueen
ulkopuolisessa maassa ja jos yhtiötä koskee tiedonantovelvollisuus, joka vastaa rahoitusvälineiden
markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 201 1/61/EU muuttamisesta annetussa Euroopan
 parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/65/EU säädettyä tiedonantovelvollisuutta.
Luottolaitoksen ei tarvitse tunnistaa Suomessa tai toisessa ET A-valtiossa toimivan asianajajan tai muun
oikeudellisia palveluita tarjoavan asiakasvaratilien tosiasiallisia edunsaajia, jos tosiasiallisen edunsaajan
henkilöllisyys on luottolaitoksen pyynnöstä sen saatavilla.
Luottolaitoksen ei myöskään tarvitse tunnistaa muussa kuin ET A-valtiossa toimivan asianajajan tai muun
oikeudellisia palveluita tarjoavan asiakasvaratilien tosiasiallisia edunsaajia, jos:
1) tosiasiallisen edunsaajan henkilöllisyys on luottolaitoksen pyynnöstä sen saatavilla; ja
2) asianajajaa tai muuta oikeudellisia palveluita tarjoavaa koskevat tässä laissa säädettyä vastaavat
velvollisuudet ja tätä valvotaan näiden velvollisuuksien noudattamisessa.
Luottolaitoksen ei myöskään tarvitse tunnistaa oikeudenkäyntiavustaja- tai oikeudenkäyntiasiamiestehtävien
eikä asianajajan tai muun oikeudellisia palveluita tarjoavan tämän lain soveltamisalan ulkopuolelle jäävien
tehtävien hoitamiseen liittyvien asiakasvaratilien tosiasiallisia edunsaajia.
7 §
Asiakkaan tuntemista koskevien velvollisuuksien täyttäminen ilmoitusvelvollisen puolesta
Asiakkaan tuntemista koskevat velvollisuudet voi ilmoitusvelvollisen puolesta täyttää 1 luvun 2 §:n 1
momentissa tarkoitettu muu ilmoitusvelvollinen, tai tätä vastaava toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saanut
tai rekisteröity toimija ( kolmas osapuoli ), jos tätä koskevat tässä laissa säädettyä vastaavat asiakkaan
tuntemista ja tietojen säilyttämistä koskevat velvollisuudet ja niiden noudattamista valvotaan.
Asiakkaan tuntemista koskevat velvollisuudet voi täyttää myös muussa kuin ET A-valtiossa toimiluvan
saanut tai rekisteröity ilmoitusvelvollista vastaava toimija, jos sitä koskevat tässä laissa säädettyä vastaavat
asiakkaan tuntemista ja tietojen säilyttämistä koskevat velvollisuudet, joiden noudattamista valvotaan.
Lisäksi edellytetään, että ilmoitusvelvollista vastaava toimija on perustettu valtiossa, jonka rahanpesun ja
terrorismin rahoittamisen estämisen ja selvittämisen järjestelmä ei muodosta komission arvion mukaan
merkittävää riskiä EU:n sisämarkkinalle. (7.5.2021/376)
Edellä 1 ja 2 momentista poiketen ilmoitusvelvollinen ei voi hyväksyä täyttämään velvollisuuksiaan:
1) maksulaitosta, joka pääasiallisena maksupalveluna tarjoaa maksulaitoslaissa tarkoitettua rahanvälitystä;
2) maksulaitoslain 7 tai 7 a §:ssä tarkoitettua luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä eikä;
3) valuutanvaihtoa harjoittavaa.
Ilmoitusvelvollisen on varmistettava, että se ennen liiketoimen suorittamista saa kolmannelta osapuolelta 3
§:n 2 momentin 1–7 kohdassa tarkoitetut tiedot. Ilmoitusvelvollisen on lisäksi varmistettava, että kaikki
asiakkaan tuntemista koskevat tiedot ovat ilmoitusvelvollisen saatavilla ja että kolmas osapuoli toimittaa ne
ilmoitusvelvolliselle tämän pyynnöstä. (26.4.2019/573)
Valvontaviranomainen voi katsoa, että tässä pykälässä säädetyt kolmatta osapuolta koskevat edellytykset
täyttyvät, jos:
1) ilmoitusvelvollinen saa tiedot kolmannelta osapuolelta, joka kuuluu ilmoitusvelvollisen kanssa samaan
konserniin tai muuhun taloudelliseen yhteenliittymään;
2) konsernissa tai muussa taloudellisessa yhteenliittymässä noudatetaan tämän lain säännöksiä vastaavia
konsernin tai yhteenliittymän sisäisiä yhteisiä menettelyjä, jotka koskevat asiakkaan tuntemisvelvollisuutta,
asiakastietojen säilyttämistä ja rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämistä ja paljastamista;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 14/383) konsernin tai muun taloudellisen yhteenliittymän emoyhtiön kotivaltion valvontaviranomainen valvoo 2
kohdan noudattamista; sekä
4) konsernin tai muun taloudellisen yhteenliittymän rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämistä ja
paljastamista koskevissa menettelytavoissa on asianmukaisesti otettu huomioon korkean rahanpesun ja
terrorismin rahoittamisen riskin valtioihin liittyvä riskienhallinta ja riskien vähentäminen.
(1.6.2018/406)
Rahapelitoiminnan osalta valvontaviranomainen voi katsoa, että rahapeliyhteisö ilmoitusvelvollisena täyttää
tässä pykälässä säädetyt edellytykset, jos sen puolesta toimiva 1 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitettu
elinkeinonharjoittaja tai yhteisö, joka välittää rahapeleihin liittyviä osallistumisilmoituksia ja -maksuja,
noudattaa tämän luvun 1, 2 ja 10 §:n säännöksiä asiakkaan tuntemisesta, ja jos rahapeliyhteisö saa tältä
viipymättä asiakkaan tuntemistiedot ja asiakkaan henkilöllisyyden todentamistiedot. Rahapeliyhteisön on
ylläpidettävä edellä tarkoitetuista elinkeinonharjoittajista ja yhteisöistä tietoja, jotka on pyynnöstä asetettava
valvontaviranomaisen saataville.
Ilmoitusvelvollisen tulee 4 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla jatkuvasti seurata asiakassuhdetta, jossa
asiakkaan tuntemista koskevia velvollisuuksia on suorittanut kolmas osapuoli.
Ilmoitusvelvollinen ei vapaudu tämän lain mukaisista vastuista sillä perusteella, että ilmoitusvelvollisen
puolesta asiakkaan tuntemista koskevat velvollisuudet on täyttänyt kolmas osapuoli.
8 §
Yksinkertaistettu asiakkaan tuntemisvelvollisuus
Ilmoitusvelvollinen saa 2–4 ja 6 §:ää sovellettaessa noudattaa yksinkertaistettua menettelyä asiakkaan
tuntemiseksi, jos ilmoitusvelvollinen arvioi 2 luvun 3 §:ssä tarkoitetun riskiarvion perusteella, että
asiakassuhteeseen tai yksittäiseen liiketoimeen liittyy vähäinen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riski.
Ilmoitusvelvollisen on kuitenkin seurattava asiakassuhdetta 4 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla
poikkeuksellisten tai epätavallisten liiketoimien havaitsemiseksi. Ilmoitusvelvollinen ei saa noudattaa
yksinkertaistettua asiakkaan tuntemismenettelyä, jos ilmoitusvelvollinen havaitsee poikkeuksellisia tai
epäilyttäviä liiketoimia. (7.5.2021/376)
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset asiakkaista, tuotteista, palveluista,
maksuliikenteestä, toimitustavasta tai maantieteellisistä riskitekijöistä, joihin voi liittyä vähäinen rahanpesun
tai terrorismin rahoittamisen riski, ja näissä tilanteissa noudatettavista menettelyistä.
9 § (26.4.2019/573)
Sähköiseen rahaan liittyvä poikkeus asiakkaan tuntemisvelvollisuudesta
Jos ilmoitusvelvollinen riskiarvion perusteella arvioi sähköiseen rahaan liittyvän rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen riskin alhaiseksi, ei sovelleta, mitä tämän luvun 2 §:ssä säädetään asiakkaan tunnistamisesta ja
henkilöllisyyden todentamisesta, 3 §:ssä asiakkaan tuntemistiedoista ja niiden säilyttämisestä sekä 4 §:n 1
momentissa asiakasta koskevien tietojen hankkimisesta edellyttäen, että seuraavat riskienhallinnan
edellytykset täyttyvät:
1) sähköinen tietoväline ei ole uudelleenladattava tai siihen voidaan tallettaa maksulaitoslaissa tarkoitettua
sähköistä rahaa kuukausittain enintään 150 euroa ja välinettä voidaan käyttää vain Suomessa;
2) sähköiseen tietovälineeseen voidaan tallettaa enintään 150 euroa, ja sitä voidaan käyttää vain Suomessa;
3) sähköistä tietovälinettä voidaan käyttää vain tuotteiden tai palveluiden ostamiseen;
4) sähköistä tietovälinettä ei voida ladata anonyymillä sähköisellä rahalla;
5) sähköisen tietovälineen liikkeeseenlaskijalla on käytössään riittävät valvontamenetelmät epätavallisten tai
epäilyttävien liiketoimien havaitsemiseksi;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 15/386) sähköisestä tietovälineestä voidaan lunastaa käteistä enintään 50 euroa, tai jos kyseessä on
etämaksutapahtuma, maksettu summa on enintään 50 euroa tapahtumalta.
Luotto- tai rahoituslaitos saa hyväksyä Euroopan talousalueen ulkopuolisesta valtiosta anonyymillä
sähköisellä tietovälineellä suoritettavan maksun, jos sähköiseen tietovälineeseen sovelletaan edellä 1
momentissa säädettyjä edellytyksiä.
10 §
Tehostettu asiakkaan tuntemisvelvollisuus
Ilmoitusvelvollisen on sovellettava tehostettua menettelyä asiakkaan tuntemiseksi, jos ilmoitusvelvollinen
arvioi 2 luvun 3 §:ssä tarkoitetun riskiarvion perusteella, että asiakassuhteeseen tai yksittäiseen liiketoimeen
liittyy tavanomaista suurempi rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riski taikka jos asiakkaalla tai
liiketoimella on liittymäkohta valtioon, jonka rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämis- ja
selvittelyjärjestelmä muodostaa komission arvion mukaan merkittävän riskin EU:n sisämarkkinalle tai ei
täytä kansainvälisiä velvoitteita.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset asiakkaista, tuotteista, palveluista,
maksuliikenteestä, toimitustavasta tai maantieteellisistä riskitekijöistä, joihin voi liittyä tavanomaista
suurempi rahanpesun tai terrorismin rahoittamisen riski, ja näissä tilanteissa noudatettavista menettelyistä.
11 §
Etätunnistamiseen liittyvä tehostettu tuntemisvelvollisuus
Jos asiakas ei ole läsnä tunnistettaessa ja henkilöllisyyttä todennettaessa ( etätunnistaminen ),
ilmoitusvelvollisen tulee rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskin vähentämiseksi:
1) todentaa asiakkaan henkilöllisyys hankkimalla lisäasiakirjoja tai -tietoja luotettavasta lähteestä;
2) varmistaa, että liiketoimeen liittyvä suoritus tulee luottolaitoksen tililtä tai se maksetaan tilille, joka on
aiemmin avattu asiakkaan nimiin; tai
3) todentaa asiakkaan henkilöllisyys vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista
annetussa laissa (617/2009)  tarkoitetulla tunnistusvälineellä tai sähköisen allekirjoituksen hyväksytyllä
varmenteella, josta säädetään sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä
luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 28 artiklassa, taikka muun sähköisen
tunnistamistekniikan avulla, joka on tietoturvallinen ja todisteellinen.
12 § (1.6.2018/406)
Kirjeenvaihtajasuhteisiin liittyvä tehostettu tuntemisvelvollisuus
Jos luotto- tai rahoituslaitos tekee maksujen ja muiden toimeksiantojen hoitamisesta sopimuksen
(kirjeenvaihtajasuhde ) ETA-valtion ulkopuoliseen maahan sijoittuneen luotto- tai rahoituslaitoksen kanssa,
luotto- tai rahoituslaitoksen tulee ennen sopimuksen tekemistä hankkia riittävät tiedot vastapuolena
toimivasta luotto- tai rahoituslaitoksesta sen liiketoiminnan ymmärtämiseksi.
Luotto- tai rahoituslaitoksen tulee arvioida vastapuolena toimivan luotto- tai rahoituslaitoksen maine ja
valvonnan laatu sekä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämistä koskevat toimet. Luotto- tai
rahoituslaitoksen ylemmän johdon on hyväksyttävä kirjeenvaihtajasuhteen aloittaminen. Sopimuksessa tulee
sopia nimenomaisesti asiakkaan tuntemista koskevien velvollisuuksien täyttämisestä ja näitä koskevien
merkityksellisten tietojen toimittamisesta pyynnöstä vastapuolena toimivalle luotto- tai rahoituslaitokselle.
Luotto- tai rahoituslaitos ei saa aloittaa tai jatkaa kirjeenvaihtajasuhdetta sellaisen laitoksen kanssa, joka on
pöytälaatikkopankki tai jonka tilejä pöytälaatikkopankit voivat käyttää.
Jos sijoituspalveluyritys, maksulaitos, rahastoyhtiö tai vaihtoehtorahastojen hoitaja tai vakuutusyhtiö tekee
sopimuksen 1 momentissa tarkoitettua vastaavasta järjestelystä, on noudatettava, mitä tässä pykälässä
säädetään.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 16/38Luotto- ja rahoituslaitoksen tulee tarjotessaan maksujenvälitystilejä muille luotto- ja rahoituslaitoksille
varmistaa, että vastapuolena toimiva luotto- tai rahoituslaitos: (7.5.2021/376)
1) on tunnistanut suoraan luotto- ja rahoituslaitoksen tilille pääsevät asiakkaansa ja on noudattanut näiden
osalta jatkuvaa asiakkaan tuntemisvelvollisuutta; sekä (7.5.2021/376)
2) toimittaa sille pyynnöstä merkitykselliset asiakkaan tuntemista koskevat tiedot.
13 §
Poliittisesti vaikutusvaltaiseen henkilöön liittyvä tehostettu tuntemisvelvollisuus
Ilmoitusvelvollisella tulee olla asianmukaiset riskiperusteiseen arviointiin pohjautuvat menettelyt sen
toteamiseksi, onko asiakas tai asiakkaan tosiasiallinen edunsaaja, tai onko hän ollut poliittisesti
vaikutusvaltainen henkilö, poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön perheenjäsen tai poliittisesti
vaikutusvaltaisen henkilön yhtiökumppani. (26.4.2019/573)
Edellä 1 momentissa tarkoitetun menettelyn puitteissa poliittinen vaikutusvalta on selvitettävä aina, kun
ilmoitusvelvollinen arvioi 2 luvun 3 §:ssä tarkoitetun ilmoitusvelvollisen riskiarvion perusteella, että
asiakassuhteeseen tai yksittäiseen liiketoimeen liittyy tavanomaista suurempi rahanpesun tai terrorismin
rahoittamisen riski.
Jos asiakas tai asiakkaan tosiasiallinen edunsaaja on tai on ollut poliittisesti vaikutusvaltainen henkilö,
tällaisen henkilön perheenjäsen tai henkilö, jonka tiedetään olevan tällaisen henkilön yhtiökumppani:
(26.4.2019/573)
1) ilmoitusvelvollisen ylemmän johdon on hyväksyttävä asiakassuhteen aloittaminen tällaisen henkilön
kanssa;
2) ilmoitusvelvollisen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet saadakseen selvityksen sellaisen
varallisuuden ja varojen alkuperästä, jotka liittyvät kyseiseen asiakassuhteeseen tai liiketoimeen; ja
3) ilmoitusvelvollisen on järjestettävä tehostettu jatkuva asiakassuhteen seuranta.
Henkilöä ei enää pidetä poliittisesti vaikutusvaltaisena henkilönä, kun hän ei ole toiminut merkittävässä
julkisessa tehtävässä vähintään vuoteen.
13 a § (26.4.2019/573)
Euroopan talousalueen ulkopuoliseen korkean riskin valtioon liittyvä tehostettu tuntemisvelvollisuus 
Jos ilmoitusvelvollinen tekee liiketoimia tai suorittaa maksuja, jotka liittyvät Euroopan talousalueen
ulkopuolisiin, komission yksilöimiin korkean rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskin valtioihin,
ilmoitusvelvollisen on noudatettava seuraavia tehostettuja asiakkaan tuntemismenettelyjä:
1) ilmoitusvelvollisen tulee hankkia lisätietoja asiakkaasta ja tosiasiallisesta edunsaajasta;
2) ilmoitusvelvollisen tulee hankkia lisätietoja perustettavan liikesuhteen tarkoituksesta;
3) ilmoitusvelvollisen tulee hankkia lisätietoja asiakkaan ja tosiasiallisen edunsaajan varojen ja varallisuuden
alkuperästä;
4) ilmoitusvelvollisen tulee hankkia lisätietoja liiketoimien syistä;
5) ilmoitusvelvollisen tulee hankkia ilmoitusvelvollisen ylemmän johdon hyväksyntä asiakassuhteen
aloittamiselle ja jatkamiselle;
6) ilmoitusvelvollisen on järjestettävä tehostettu jatkuva asiakassuhteen seuranta lisäämällä tarkastusten
määrää lukumääräisesti ja ajoituksellisesti sekä valitsemalla liiketoimia, joita on selvitettävä laajemmin.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, ilmoitusvelvollisen on sovellettava riskiperusteisen arvion
mukaisesti tarvittaessa seuraavia menettelyjä:
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 17/381) ilmoitusvelvollisen on sovellettava muita tarpeellisia tehostettuja asiakkaan tuntemismenettelyjä;
2) ilmoitusvelvollisen on käytettävä tarvittavia liiketoimien raportointimenetelmiä;
3) ilmoitusvelvollisen on rajoitettava asiakassuhteita ja liiketoimia asiakkaiden kanssa, jotka ovat 1
momentissa tarkoitetuista korkean riskin valtioista.
Jos se on välttämätöntä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseksi 1 momentissa tarkoitetuista
korkean riskin valtioista, valvontaviranomainen voi ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin:
1) kieltää tytäryhtiön tai sivuliikkeen perustaminen Suomeen;
2) kieltää ilmoitusvelvollisen sivuliikkeen tai edustuston perustaminen kyseiseen valtioon tai edellyttää lisää
valvontatoimia tai ulkoista tarkastusta tytäryhtiössä tai sivuliikkeessä;
3) ottaa muutoin tehtävissään huomioon kyseisen valtion puutteet rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen
estämisessä;
4) edellyttää luotto- ja rahoituslaitoksien arvioivan ja muuttavan tai tarvittaessa päättävän
kirjeenvaihtajapankkisuhteen valtioon sijoittautuneen luotto- tai rahoituslaitoksen kanssa taikka edellyttää
ulkoisen tarkastuksen lisäämistä luotto- tai rahoituslaitoksen kanssa samaan konsolidointiryhmään
kuuluvassa tytäryrityksessä tai sivuliikkeessä, joka sijaitsee korkean riskin valtiossa.
Ryhtyessään 3 momentissa tarkoitettuihin toimiin valvontaviranomaisen tulee ottaa huomioon rahanpesun ja
terrorismin rahoittamisen estämisen kansainväliset arviot ja raportit 1 momentissa tarkoitettuihin kolmansiin
maihin liittyvistä riskeistä.
14 § (26.4.2019/573)
Keskitetty yhteyspiste
Maksulaitoslaissa tarkoitetun maksulaitoksen ja sähkörahayhteisön, joka tarjoaa maksupalvelua tai sähköisen
rahan liikkeeseenlaskua Suomeen toisen ET A-valtion alueelta sivuliikettä perustamatta edustajan
välityksellä, on nimettävä keskitetty yhteyspiste, jos Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU)
2015/849 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden ja
maksupalveluntarjoajien keskitettyjen yhteyspisteiden nimeämisperusteista ja säännöillä keskitettyjen
yhteyspisteiden tehtävistä annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/1 108, jäljempänä komission
delegoitu asetus , 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät. Finanssivalvonta voi lisäksi
edellyttää, että keskitetty yhteyspiste on nimettävä komission delegoidun asetuksen 3 artiklan 2 ja 4 kohdissa
tarkoitetuissa tilanteissa. Finanssivalvonnan on perustettava arvionsa asetuksen 3 artiklan 3 ja 4 kohdissa
säädettyihin seikkoihin. Keskitetty yhteyspiste vastaa maksulaitoksen tai sähkörahayhteisön lukuun:
1) tässä laissa ja komission delegoidussa asetuksessa säädettyjen vaatimusten noudattamisesta;
2) asiakirjojen ja tietojen toimittamisesta Finanssivalvonnalle.
Finanssivalvonta voi edellyttää, että keskitetty yhteyspiste ilmoittaa maksulaitoksen tai sähkörahayhteisön
puolesta 4 luvun 1 §:ssä tarkoitetulla tavalla epäilyttävästä liiketoimesta rahanpesun selvittelykeskukselle tai
käy läpi maksulaitoksen tai sähkörahayhteisön maksutoimeksiantoja epäilyttävien liiketoimien
havaitsemiseksi. Lisäksi rahanpesun selvittelykeskus voi edellyttää, että keskitetty yhteyspiste toimittaa sille
tarpeelliset tiedot maksulaitoksen tai sähkörahayhteisön toiminnasta.
Komission delegoidun asetuksen 4 ja 5 artiklassa säädetään keskitetyn yhteyspisteen tehtävistä.
Finanssivalvonta voi edellyttää keskitetyltä yhteyspisteeltä asetuksen 6 artiklan mukaisia lisätehtäviä.
15 §
Ulkoistetun palvelun tarjoaja ja edustaja osana ilmoitusvelvollista
Mitä tässä luvussa säädetään kolmannesta osapuolesta ja tehostetusta asiakkaan tuntemisesta, ei sovelleta, jos
ilmoitusvelvollinen on ulkoistanut asiakkaan tuntemista koskevan tehtävän tai käyttää edustajaa
sopimussuhteen perusteella, ja ulkoistetun palvelun tarjoajaa tai edustajaa pidetään osana ilmoitusvelvollista.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 18/384 luku
Ilmoitusvelvollisuus, salassapitovelvollisuus sekä liiketoimen keskeyttäminen
1 §
Velvollisuus tehdä ilmoitus epäilyttävästä liiketoimesta
Ilmoitusvelvollisen on täytettyään 3 luvun 4 §:n 3 momentissa säädetyn selonottovelvollisuuden viipymättä
ilmoitettava rahanpesun selvittelykeskuksesta annetussa laissa (445/2017)  tarkoitetulle rahanpesun
selvittelykeskukselle epäilyttävästä liiketoimesta ja terrorismin rahoittamisen epäilystä. Ilmoitus
epäilyttävästä liiketoimesta on tehtävä riippumatta siitä, onko asiakassuhde perustettu tai siitä kieltäydytty , ja
siitä, onko liiketoimi suoritettu, keskeytetty tai siitä kieltäydytty . (1.6.2018/406)
Ilmoitusvelvollinen voi tehdä epäilyttävää liiketoimea koskevan ilmoituksen myös enimmäismääräksi
asettamansa kynnysarvon ylittävästä yksittäisestä maksusta tai muusta suorituksesta tai useasta erillisestä
toisiinsa yhteydessä olevasta maksusta tai suorituksesta. Maksulaitoslain 1 §:n 2 momentin 5 kohdassa
tarkoitetun rahanvälityspalvelun tarjoajan on kuitenkin tehtävä ilmoitus jokaisesta yksittäisestä tai useasta
erillisestä toisiinsa yhteydessä olevasta maksusta tai suorituksesta, jonka arvo on vähintään 1 000 euroa.
(1.6.2018/406)
Edellä 1 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitettu elinkeinonharjoittaja tai yhteisö voi tehdä epäilyttävää
liiketoimea koskevan ilmoituksen rahapeliyhteisön välityksellä.
Ilmoitusvelvollisen on annettava maksutta rahanpesun selvittelykeskukselle kaikki epäilyn selvittämisen
kannalta välttämättömät tiedot ja asiakirjat. Ilmoitusvelvollisen on vastattava rahanpesun selvittelykeskuksen
tietopyyntöihin sen asettamassa kohtuullisessa määräajassa.
2 §
Ilmoituksen muoto ja sisältö
Ilmoitus epäilyttävästä liiketoimesta on tehtävä sähköisesti rahanpesun selvittelykeskuksen tarkoitukseen
varaamaa erityistä sovellusta käyttäen. Ilmoitus voidaan erityisestä syystä tehdä myös muuta salattua
yhteyttä tai tietoturvallista menettelyä käyttäen.
Epäilyttävää liiketoimea koskevassa ilmoituksessa on oltava 3 luvun 3 §:ssä tarkoitetut tuntemistiedot sekä
tiedot liiketoimen laadusta, liiketoimeen sisältyvien varojen tai muun omaisuuden määrästä ja valuutasta,
varojen tai muun omaisuuden alkuperästä tai kohteesta ja syystä, joka teki liiketoimesta epäilyttävän, sekä
siitä, onko liiketoimi suoritettu, onko se keskeytetty vai onko siitä kieltäydytty .
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset epäilyttävää liiketoimea koskevan ilmoituksen
muodosta ja sisällöstä.
3 §
Epäilyttäviä liiketoimia koskevien tietojen säilyttäminen
Ilmoitusvelvollisen on säilytettävä viiden vuoden ajan 1 §:ssä säädetyn ilmoitusvelvollisuuden täyttämiseksi
hankitut välttämättömät tiedot sekä näihin liittyvät asiakirjat. T iedot ja asiakirjat on pidettävä erillään
asiakasrekisteristä eikä niitä saa käyttää muuhun kuin tässä laissa säädettyyn tarkoitukseen. T iedot ja
asiakirjat on poistettava viiden vuoden kuluttua asiakassuhteen päättymisestä tai epäilyttävän liiketoimen
suorittamisesta, jollei niiden edelleen säilyttäminen ole tarpeen rikostutkinnan, vireillä olevan
oikeudenkäynnin taikka ilmoitusvelvollisen tai sen palveluksessa olevan oikeuksien turvaamiseksi. T ietojen
ja asiakirjojen edelleen säilyttämisen tarpeellisuus on tutkittava viimeistään kolmen vuoden kuluttua
edellisestä säilyttämisen tarpeellisuuden tarkistamisesta. T arkistamisesta ja sen ajankohdasta on tehtävä
merkintä.
Rekisteröidyllä ei ole oikeutta tarkastaa 1 momentissa tarkoitettuja tietoja eikä 3 luvun 4 §:n 3 momentissa
säädetyn selonottovelvollisuuden täyttämiseksi hankittuja tietoja ja asiakirjoja. T ietosuojavaltuutettu voi
rekisteröidyn pyynnöstä tarkastaa näiden tietojen käsittelyn lainmukaisuuden.
4 §
Epäilyttäviä liiketoimia koskeva salassapitovelvollisuus ja salassapitovelvollisuutta koskevat poikkeukset
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 19/38Ilmoitusvelvollinen ei saa paljastaa 1 §:ssä tarkoitetun ilmoituksen tekemistä tai selvittelyä sille, johon epäily
kohdistuu, eikä muulle henkilölle. Salassapitovelvollisuus koskee myös ilmoitusvelvollisen palveluksessa
olevaa sekä sitä, joka on saanut salassa pidettäviä tietoja tämän pykälän nojalla.
Edellä 1 momentissa säädetyn salassapitovelvollisuuden estämättä ilmoitusvelvollinen saa luovuttaa tiedon
siitä, että 1 §:ssä tarkoitettu ilmoitus on tehty , ja tiedot ilmoituksen sisällöstä toiselle samaan konserniin tai
muuhun taloudelliseen yhteenliittymään kuuluvalle Suomessa tai toisessa ET A-valtiossa toimiluvan
saaneelle yritykselle tai yhteisölle, jos tiedon luovuttaminen on välttämätöntä epäilyttävän liiketoimen
arvioimiseksi eikä rahanpesun selvittelykeskus ole pyytänyt rajoittamaan tiedon luovuttamista. T ieto voidaan
luovuttaa samoin edellytyksin myös samaan konserniin tai muuhun taloudelliseen yhteenliittymään
kuuluvalle muussa kuin ET A-valtiossa toimiluvan saaneelle yritykselle tai yhteisölle, jos yritystä tai yhteisöä
koskevat tätä lakia vastaavat velvollisuudet ja niitä valvotaan näiden velvollisuuksien noudattamisessa.
(7.5.2021/376)
Edellä 1 momentissa säädetyn salassapitovelvollisuuden estämättä ilmoitusvelvollinen saa luovuttaa tiedon
siitä, että 1 §:ssä tarkoitettu ilmoitus on tehty Suomessa tai toisessa ET A-valtiossa toimiluvan saaneelle 1
luvun 2 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetulle ilmoitusvelvolliselle, joka on osallisena sellaisessa
yksittäisessä liiketoimessa, joka liittyy siihen asiakkaaseen ja liiketoimeen, jota ilmoitus koskee. Samoilla
edellytyksillä tieto saadaan luovuttaa myös muussa kuin ET A-valtiossa toimiluvan saaneelle 1 luvun 2 §:n 1
momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetulle ilmoitusvelvolliselle, jos tiedon vastaanottajaa koskevat tässä laissa
säädettyjä velvollisuuksia vastaavat velvollisuudet ja yhteisöä valvotaan näiden velvollisuuksien
noudattamisesta sekä tiedon vastaanottajaa koskee lisäksi tietosuoja-asetuksessa säädettyjä henkilötietojen
suojaa koskevia velvollisuuksia vastaavat velvollisuudet. (1.6.2018/406)
Edellä 3 momentissa tarkoitetun tiedon luovuttamisen yhteydessä saa antaa asiakkaan nimen, syntymäajan ja
henkilötunnuksen sekä perusteen ilmoituksen tekemiselle. Jos henkilöllä ei ole suomalaista henkilötunnusta,
myös tiedon henkilön kansalaisuudesta saa luovuttaa.
5 §
Liiketoimen keskeyttäminen ja siitä kieltäytyminen
Ilmoitusvelvollisen on keskeytettävä liiketoimi lisäselvityksiä varten tai kieltäydyttävä liiketoimesta, jos:
1) liiketoimi on epäilyttävä; tai
2) ilmoitusvelvollinen epäilee liiketoimeen sisältyviä varoja käytettävän terrorismin rahoittamiseen tai sen
rangaistavaan yritykseen.
Jos liiketointa ei voida jättää kesken taikka jos liiketoimen keskeyttäminen tai siitä kieltäytyminen
todennäköisesti vaikeuttaisi liiketoimen tosiasiallisen edunsaajan selville saamista, ilmoitusvelvollinen voi
suorittaa liiketoimen loppuun.
Rahanpesun selvittelykeskuksen oikeudesta määrätä liiketoimen keskeyttämisestä määräajaksi säädetään
rahanpesun selvittelykeskuksesta annetun lain 6 §:ssä.
5 luku
Rahanpesun valvontar ekisteri
1 § (26.4.2019/573)
Soveltamisala
Tätä lukua sovelletaan sellaisiin 1 luvun 2 §:n 1 momentin 13–18 ja 20–26 kohdassa tarkoitettuihin
ilmoitusvelvollisiin, jotka eivät ole toimilupavalvottavia tai velvollisia rekisteröitymään
valvontaviranomaisen ylläpitämään muuhun kuin tässä luvussa tarkoitettuun rekisteriin.
2 §
Rahanpesun valvontarekisterin pitäjä ja käyttötarkoitus
Aluehallintovirasto pitää rekisteriä 1 §:ssä tarkoitetuista ilmoitusvelvollisista rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen estämiseksi ( rahanpesun valvontar ekisteri ).
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 20/38Rahanpesun valvontarekisterin käyttötarkoituksena on rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisen
valvonta.
3 §
Hakemus rekisteriin merkitsemiseksi ja rekisteröinnin edellytykset
Edellä 1 §:ssä tarkoitetun ilmoitusvelvollisen on tehtävä hakemus rahanpesun valvontarekisteriin
merkitsemiseksi 14 vuorokauden kuluessa siitä, kun ilmoitusvelvollinen tulee tämän lain soveltamisalan
piiriin.
Aluehallintoviraston on rekisteröitävä hakija, jos:
1) hakijalla on oikeus harjoittaa elinkeinoa Suomessa;
2) hakijaa ei ole määrätty liiketoimintakieltoon;
3) hakija toimittaa 4 §:ssä tarkoitetut tiedot;
4) valuutanvaihtotoimintaa harjoittava ja 1 luvun 2 §:n 1 momentin 21 kohdassa tarkoitettu
ilmoitusvelvollinen on 5 §:ssä tarkoitetulla tavalla luotettava.
Hakijan on hakemuksessaan ilmoitettava harjoittamansa elinkeinotoiminta, jonka perusteella hakija on
ilmoitusvelvollinen.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset rekisteröintiä koskevan hakemuksen sisällöstä.
4 §
Rahanpesun valvontarekisteriin merkittävät tiedot ja muutoksista ilmoittaminen
Rahanpesun valvontarekisterin merkitään seuraavat tiedot:
1) yksityisen elinkeinonharjoittajan täydellinen nimi ja henkilötunnus tai tämän puuttuessa syntymäaika ja
kansalaisuus sekä toiminimi, mahdollinen aputoiminimi, yritys- ja yhteisötunnus tai muu vastaava tunniste ja
rekisteröinnin päivämäärä sekä jokaisen toimipaikan käyntiosoite, jossa toimintaa harjoitetaan;
2) oikeushenkilön toiminimi, mahdollinen aputoiminimi, yritys- ja yhteisötunnus tai muu vastaava tunniste ja
rekisteröinnin päivämäärä sekä jokaisen toimipaikan käyntiosoite, jossa toimintaa harjoitetaan;
3) tämän luvun 3 §:n 3 momentin mukainen elinkeinotoiminta;
4) henkilön, jonka luotettavuus on 5 §:n nojalla selvitetty , täydellinen nimi, henkilötunnus tai tämän
puuttuessa syntymäaika ja kansalaisuus sekä asema rekisteröidyssä;
5) yksityiselle elinkeinonharjoittajalle tai oikeushenkilölle määrätty 8 luvussa tarkoitettu hallinnollinen
seuraamus sekä sellaiset kehotukset ja kiellot, joiden tehosteeksi on asetettu 7 luvun 7 §:ssä tarkoitettu
uhkasakko; tällainen tieto on poistettava rekisteristä kolmen vuoden kuluttua sen vuoden päättymisestä, jona
kyseinen seuraamus on määrätty; ja
6) rekisteristä poistamisen syy ja ajankohta.
Ilmoitusvelvollisen on ilmoitettava aluehallintovirastolle viipymättä 1 momentissa tarkoitetuissa tiedoissa
tapahtuneista muutoksesta.
5 §
Luotettavuus
Valuutanvaihtotoimintaa harjoittavaa tai 1 luvun 2 §:n 1 momentin 21 kohdassa tarkoitettua toimintaa
harjoittavaa ilmoitusvelvollista ei pidetä luotettavana, jos:
1) hänet on lainvoiman saaneella tuomiolla viiden arviota edeltäneen vuoden aikana tuomittu
vankeusrangaistukseen tai kolmen arviota edeltäneen vuoden aikana sakkorangaistukseen rikoksesta, jonka
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 21/38voidaan katsoa osoittavan hänen olevan ilmeisen sopimaton harjoittamaan rahanpesun valvontarekisteriin
merkittävää elinkeinotoimintaa; tai
2) hän on muutoin aikaisemmalla toiminnallaan osoittanut olevansa ilmeisen sopimaton toimimaan 1
kohdassa tarkoitetussa tehtävässä.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, mainitussa momentissa tarkoitettua ilmoitusvelvollista ei pidetä
luotettavana, jos hän on:
1) kolmen arviota edeltävän vuoden aikana toistuvasti tai huomattavassa määrin laiminlyönyt veroihin,
lakisääteisiin eläke-, tapaturma- tai työttömyysvakuutusmaksuihin taikka T ullin perimiin maksuihin liittyvien
rekisteröitymis-, ilmoitus- ja maksuvelvollisuuksien hoitamisen; tai
2) ulosmittauksen tai muun selvityksen mukaan kykenemätön vastaamaan veloistaan.
Jos ilmoituksen tekijä on oikeushenkilö, vaatimus luotettavuudesta koskee toimitusjohtajaa ja hänen
sijaistaan, hallituksen jäsentä ja varajäsentä, hallintoneuvoston ja siihen rinnastettavan toimielimen jäsentä ja
varajäsentä, vastuunalaista yhtiömiestä sekä muuta ylimpään johtoon kuuluvaa samoin kuin sitä, jolla on
suoraan tai välillisesti enemmän kuin 25 prosenttia osakeyhtiön osakkeista tai osakkeiden tuottamasta
äänivallasta taikka vastaava omistus- tai määräämisvalta muussa yhteisössä.
Aluehallintovirastolla on oikeus saada salassapitosäännösten estämättä sakon täytäntöönpanosta annetun lain
(672/2002) 46 §:ssä  tarkoitetusta sakkorekisteristä tiedot, jotka ovat välttämättömiä tässä pykälässä
tarkoitetun luotettavuuden selvittämiseksi tai 6 §:ssä tarkoitettua rekisteristä poistamista varten.
Aluehallintovirastolla on oikeus saada salassapitosäännösten estämättä ja maksutta viranomaiselta ja julkista
tehtävää hoitavalta tietoja rekisteröintiä hakevan veroihin, lakisääteisiin eläke-, tapaturma- tai
työttömyysvakuutusmaksuihin taikka T ullin perimiin maksuihin liittyvien rekisteröitymis-, ilmoitus- ja
maksuvelvollisuuksien hoitamisesta, toiminnasta, taloudesta ja kytkennöistä, jotka ovat tarpeen tässä
pykälässä tarkoitetun luotettavuuden selvittämiseksi, 6 §:ssä tarkoitettua rekisteristä poistamista varten tai
rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseksi. (1.6.2018/406)
Aluehallintovirastolla on oikeus saada 5 momentissa tarkoitettuja tietoja vastaavat tarpeelliset tiedot myös
hakijaan liittyvästä Harmaan talouden selvitysyksiköstä annetun lain (1207/2010) 2 §:ssä  tarkoitetusta
organisaatiosta ja 3 momentissa tarkoitetuista henkilöistä.
Edellä tässä pykälässä tarkoitettuja tietoja saa hakea teknisen käyttöyhteyden avulla tai muutoin sähköisesti
ilman sen suostumusta, jonka etujen suojaamiseksi salassapitovelvollisuus on säädetty .
6 §
Rahanpesun valvontarekisteriin merkittyjen tietojen poistaminen
Aluehallintoviraston on poistettava ilmoitusvelvollinen rahanpesun valvontarekisteristä, jos:
1) ilmoitusvelvollinen ei enää täytä rekisteröinnin edellytyksiä;
2) ilmoitusvelvollisen toiminnassa on olennaisesti rikottu tätä lakia tai aluehallintoviraston sen nojalla
antamia määräyksiä; tai
3) ilmoitusvelvollinen on lopettanut toimintansa.
Aluehallintoviraston on ennen 1 momentin 2 kohtaan perustuvan päätöksen tekemistä varattava
ilmoitusvelvolliselle kohtuullinen määräaika puutteen korjaamiselle.
Tiedot rekisterimerkinnöistä on säilytettävä viisi vuotta sen vuoden päättymisestä, jona tieto on poistettu
rekisteristä.
7 §
Tietojen antaminen rahanpesun valvontarekisteristä
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 22/38Jokaisella on oikeus saada rahanpesun valvontarekisteristä yritys- ja yhteisötunnuksella tai toiminimellä
taikka aputoiminimellä yksilöimästään yrityksestä rekisteriin tallennetut tiedot. T ietoa tähän rekisteriin
merkityistä ilmoitusvelvollisista voi hakea myös kootusti elinkeinotoiminnan perusteella.
Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 16 §:n  3 momentissa
säädetään, aluehallintovirasto saa luovuttaa tiedon luonnollisen henkilön nimestä tai syntymäajasta
tulosteena, teknisen käyttöyhteyden avulla tai muutoin sähköisesti taikka saattaa ne yleisesti saataville
sähköisen tietoverkon kautta. Henkilötietoja voidaan hakea sähköisen tietoverkon kautta vain yksittäisinä
hakuina.
Aluehallintovirasto saa luovuttaa tiedot aluehallintoviraston rahanpesun valvontarekisteriin tallennetusta
henkilötunnuksen tunnusosasta vain, jos luovuttaminen täyttää viranomaisten toiminnan julkisuudesta
annetun lain 16 §:n 3 momentissa säädetyt edellytykset. Rekisteriin tallennettua henkilötunnuksen
tunnusosaa koskevan tiedon antamisen edellytyksenä on, että tietopyynnön tekijä antaa aluehallintovirastolle
selvityksen tietojen asianmukaisesta suojaamisesta.
8 §
Tietojen päivittäminen väestötietojärjestelmästä, kaupparekisteristä ja yritys- ja yhteisötietojärjestelmästä
Aluehallintovirastolla on oikeus päivittää väestötietojärjestelmästä tiedostojaan ja tarkistaa rekisteröitäväksi
ilmoitettujen henkilöiden henkilötiedot niiden oikeellisuuden toteamiseksi.
Aluehallintovirastolla on oikeus päivittää rahanpesun valvontarekisterin tietoja kaupparekisteristä ja yritys-
ja yhteisötietojärjestelmästä.
6 luku
Tosiasiallisia edunsaajia koskevat tiedot
1 § (26.4.2019/573)
Soveltamisala
Tässä luvussa säädetään kaupparekisterilain (129/1979) 3 §:n  1 momentin 1 ja 4–6 kohdassa tarkoitetun
yhteisön, yhdistysrekisteriin merkityn yhdistyksen, uskonnollisten yhdyskuntien rekisteriin merkityn
uskonnollisen yhdyskunnan sekä säätiörekisteriin merkityn säätiön velvollisuudesta pitää yllä tosiasiallisia
edunsaajiaan koskevia tietoja. T osiasiallisen edunsaajan on toimitettava tässä luvussa tarkoitetulle yhteisölle
tarpeelliset tiedot rekisteritietojen asianmukaisuuden ja ajantasaisuuden varmistamiseksi.
Mitä tässä luvussa säädetään, ei kuitenkaan sovelleta yhtiöön, joka on kaupankäynnistä rahoitusvälineillä
annetussa laissa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla kaupankäynnin kohteena.
2 §
Yhteisön velvollisuus pitää yllä tosiasiallisia edunsaajiaan koskevia tietoja
Kaupparekisterilain 3 §:n 1 momentin 1 ja 4–6 kohdassa tarkoitetun yhteisön, yhdistysrekisteriin merkityn
yhdistyksen, uskonnollisten yhdyskuntien rekisteriin merkityn uskonnollisen yhdyskunnan sekä
säätiörekisteriin merkityn säätiön on asianmukaisesti hankittava ja pidettävä yllä täsmällisiä ja ajantasaisia
tietoja 1 luvun 5 §:n 2–4 momentissa tai 7 §:ssä tarkoitetuista tosiasiallisista edunsaajistaan ja annettava
nämä tiedot pyynnöstä 1 luvun 2 §:ssä tarkoitetulle ilmoitusvelvolliselle tämän suorittaessa asiakkaan
tuntemista koskevia toimia. (26.4.2019/573)
Sen lisäksi mitä 1 momentissa säädetään, kaupparekisterilain 3 §:n 1 momentin 1 ja 4–6 kohdassa tarkoitetun
yhteisön, lukuun ottamatta asunto-osakeyhtiölaissa tarkoitettuja asunto-osakeyhtiöitä ja keskinäisiä
kiinteistöosakeyhtiöitä, on sen saatavilla olevien tietojen perusteella pidettävä yllä täsmällisiä ja ajantasaisia
tietoja muista henkilöistä, jotka käyttävät 1 luvun 5 §:n 1 momentissa tarkoitettua määräysvaltaa, sekä heidän
määräysvaltansa tai omistusosuutensa perusteesta ja laajuudesta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun yhteisön hallituksen jäsenen tai vastuunalaisen yhtiömiehen on
huolehdittava siitä, että yhteisön tosiasiallisista edunsaajista pidetään luetteloa. Luetteloon merkitään
omistajan tai edunsaajan nimi, syntymäaika, kansalaisuus, asuinmaa sekä määräysvallan tai omistusosuuden
peruste ja laajuus. Luettelo on laadittava viivytyksettä oikeushenkilön perustamisen jälkeen ja sitä on
pidettävä luotettavalla tavalla.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 23/383 § (26.4.2019/573)
Ulkomaisen trustin omaisuudenhoitajan velvollisuus tuntea tosiasiallinen edunsaaja
Rahanpesudirektiivin 3 artiklan 7 kohdan d alakohdassa tarkoitetun ulkomaisen express trustin tai
oikeusmuodoltaan samankaltaisen oikeudellisen järjestelyn omaisuudenhoitajan on hankittava 1 luvun 6 §:n
mukaiset tiedot trustin tosiasiallisista edunsaajista ja on toimitettava ne kaupparekisteriin.
Omaisuudenhoitajan on annettava tiedot ilmoitusvelvolliselle 3 luvun 2 §:n 1 momentissa tarkoitetun
asiakassuhteen taikka 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tai 2 momentissa tarkoitetun liiketoimen yhteydessä.
Jos 1 luvun 6 §:ssä tarkoitetut tiedot on jo rekisteröity toiseen ET A-valtioon ja omaisuudenhoitaja esittää
tositteen rekisterimerkinnästä, tietoja ei rekisteröidä uudelleen kaupparekisteriin.
Jos rahanpesudirektiivin 3 artiklan 7 kohdan d alakohdassa tarkoitettu ulkomainen express trust tai
oikeusmuodoltaan samankaltainen oikeudellinen järjestely on perustettu tai sijaitsee Euroopan talousalueen
ulkopuolella ja omaisuudenhoitaja ryhtyy liiketoimiin tai ostaa kiinteistöjä ulkomaisen trustin nimiin, 1
luvun 6 §:n mukaiset tiedot rekisteröidään kaupparekisteriin.
4 §
Yhteisön tosiasiallisen edunsaajan rekisteröinti
Kaupparekisterilain 3 §:n 1 momentin 1 ja 4–6 kohdassa tarkoitetun yrityksen tosiasiallisen edunsaajan sekä
ulkomaisen trustin tosiasiallisen edunsaajan rekisteröinnistä kaupparekisteriin säädetään
kaupparekisterilaissa.
Yhdistyksen hallituksen jäsenten rekisteröinnistä säädetään yhdistyslaissa.
Uskonnollisen yhdyskunnan hallituksen jäsenten rekisteröinnistä säädetään uskonnonvapauslaissa.
Säätiön hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenten rekisteröinnistä säädetään säätiölaissa.
5 § (26.4.2019/573)
Ilmoitusvelvollisen sekä valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen ilmoitusvelvollisuus
Jos ilmoitusvelvollinen, valvontaviranomainen tai asianajajayhdistys havaitsee tässä luvussa tarkoitetun
yhteisön tai ulkomaisen express trustin tai oikeusmuodoltaan samankaltaisen oikeudellisen järjestelyn
tosiasiallisesta edunsaajasta rekisteröidyissä tiedoissa puutteita tai epäjohdonmukaisuuksia, sen on
ilmoitettava asiasta rekisterin ylläpitäjälle ilman aiheetonta viivytystä.
Rekisterinpitäjän on päivitettävä tarvittaessa 1 momentissa tarkoitetut tiedot ilman aiheetonta viivytystä.
6 § (26.4.2019/573)
Tietojen toimittaminen toisen ETA-valtion valvontaviranomaiselle tai muulle valvonnasta vastaavalle taholle
Edellä tämän luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettujen rekisterien rekisterinpitäjän, valvontaviranomaisten ja
asianajajayhdistyksen on toimitettava yhteisön ja ulkomaisen express trustin tai oikeusmuodoltaan
samankaltaisen oikeudellisen järjestelyn tosiasiallisia edunsaajia koskevat rekisteritiedot ilman aiheetonta
viivytystä ja maksutta toisen ET A-valtion valvontaviranomaiselle tai muulle rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen estämisestä vastaavalle taholle.
7 luku
Valvonta
1 §
Valvontaviranomaiset ja ilmoitus rahanpesun selvittelykeskukselle
Tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten noudattamista valvovat seuraavat
viranomaiset:
1) Finanssivalvonta 1 luvun 2 §:n 1 momentin 1–8 ja 8 a kohdassa tarkoitettuja ilmoitusvelvollisia;
2) Poliisihallitus 1 luvun 2 §:n 1 momentin 9 ja 10 kohdassa tarkoitettua rahapeliyhteisöä sekä 1 luvun 2 §:n
2 momentissa tarkoitettua elinkeinonharjoittajaa ja yhteisöä, joka välittää osallistumismaksuja ja -ilmoituksia
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 24/381 luvun 2 §:n 1 momentin 9 ja 10 kohdassa tarkoitetun rahapeliyhteisön tarjoamiin rahapeleihin;
3) Patentti- ja rekisterihallitus 1 luvun 2 §:n 1 momentin 1 1 kohdassa tarkoitettuja ilmoitusvelvollisia;
4) aluehallintovirasto 1 luvun 2 §:n 1 momentin 13–26 kohdassa tarkoitettuja ilmoitusvelvollisia siltä osin
kuin ne eivät ole tämän momentin 1 kohdan nojalla Finanssivalvonnan valvomia ilmoitusvelvollisia.
(26.4.2019/573)
Asianajajayhdistys valvoo 1 luvun 2 §:n 1 momentin 12 kohdassa tarkoitettuja ilmoitusvelvollisia.
Finanssivalvonta valvoo lisäksi maksajan tiedot -asetuksen noudattamista sen valvottaviksi kuuluvien
ilmoitusvelvollisten osalta siltä osin kuin ne lähettävät tai vastaanottavat asetuksessa tarkoitettuja
varainsiirtoja.
Valvontaviranomaisen, Ener giaviraston, asianajajayhdistyksen, kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetussa
laissa tarkoitetun pörssin sekä talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa tarkoitetun yhteenliittymän
keskusyhteisön tulee ilmoittaa rahanpesun selvittelykeskukselle, jos se havaitsee suorittamansa valvonnan tai
muutoin tehtäviensä hoidon yhteydessä ilmi tulleiden seikkojen perusteella epäilyttävän liiketoimen taikka
epäilee terrorismin rahoittamista tai sen rangaistavaa yritystä.
Jos ilmoitusvelvollinen harjoittaa pääasiallisena liiketoimintanaan toimintaa, jota valvoo 1 momentin nojalla
useampi toimivaltainen viranomainen, toimivaltaiset viranomaiset voivat sopia tämän lain mukaisen
valvontatehtävän siirrosta kokonaisuudessaan yhdelle näistä toimivaltaisista viranomaisista. Sopimuksen
laatimisen jälkeen vain tehtävän vastaanottaneella valvontaviranomaisella on toimivalta käyttää tässä laissa
säädettyjä valvonta- ja seuraamusvaltuuksia. (26.4.2019/573)
1 a § (26.4.2019/573)
Asianajajayhdistyksen vuosikertomus
Asianajajayhdistyksen on laadittava vuosikertomus, jossa kerrotaan asianajajayhdistyksen:
1) tämän lain 8 luvun nojalla aluehallintovirastolle tekemät esitykset seuraamusten määräämiseksi;
2) tämän luvun 9 §:n nojalla vastaanottamien ilmoitusten lukumäärä;
3) valvontatoimenpiteiden lukumäärä ja kuvaus toimenpiteistä, jotka on toteutettu ilmoitusvelvollisen
seuraavien velvoitteiden valvonnassa:
a) asiakkaan tuntemismenettely;
b) epäilyttävästä liiketoimesta ilmoittaminen;
c) asiakastietojen säilyttäminen;
d) sisäiset tarkastukset.
Vuosikertomus on laadittava vuosittain 31 päivään maaliskuuta mennessä.
2 §
Oikeus saada tietoja ilmoitusvelvolliselta
Sen lisäksi mitä muualla laissa säädetään, ilmoitusvelvollisen on salassapitosäännösten estämättä ilman
aiheetonta viivytystä toimitettava valvontaviranomaiselle ja asianajajayhdistykselle maksutta sen pyytämät
tiedot ja selvitykset, jotka ovat välttämättömiä tässä laissa tai sen nojalla annetuissa säännöksissä tai
määräyksissä tarkoitetun tehtävän hoitamiseksi.
Edellä 1 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetun elinkeinonharjoittajan ja yhteisön on Poliisihallituksen
pyynnöstä annettava tälle valvontaa varten välttämättömät tiedot maksutta.
3 §
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 25/38Tarkastusoikeus
Valvontaviranomaisella ja asianajajayhdistyksellä on salassapitosäännösten estämättä oikeus saada
tarkastettavakseen ilmoitusvelvollisen muussa toimipaikassa kuin pysyväisluonteiseen asumiseen käytetyissä
tiloissa tämän toimintaa ja hallintoa koskevat asiakirjat ja muut tallenteet sekä tietojärjestelmät siinä
laajuudessa kuin on tarpeen tämän lain tai sen nojalla annettujen säännösten tai määräysten mukaisen
valvontatehtävän hoitamiseksi. V alvontaviranomaisella ja asianajajayhdistyksellä on oikeus saada
ilmoitusvelvolliselta maksutta tarpeelliset jäljennökset tässä pykälässä tarkoitetuista asiakirjoista ja muista
tallenteista.
Poliisihallituksella on oikeus toimittaa valvontaa varten välttämätön tarkastus myös 1 luvun 2 §:n 2
momentissa tarkoitetun elinkeinonharjoittajan ja yhteisön tiloissa.
Muilla valvontaviranomaisilla kuin Patentti- ja rekisterihallituksella on oikeus tämän lain ja sen nojalla
annettujen säännösten noudattamisen valvomiseksi toimittaa tarkastus myös pysyväisluonteiseen asumiseen
käytetyissä tiloissa, lukuun ottamatta 1 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitettuja ilmoitusvelvollisia, jos
voidaan perustellusti epäillä, että ilmoitusvelvollinen on tahallaan tai huolimattomuudesta vakavasti,
toistuvasti tai järjestelmällisesti laiminlyönyt tai rikkonut tätä lakia 8 luvun 3 §:n 1 tai 2 momentissa
tarkoitetulla tavalla ja tarkastus on välttämätön tarkastuksen kohteena olevien seikkojen selvittämiseksi.
Tarkastuksessa on noudatettava, mitä hallintolain (434/2003) 39 §:ssä  säädetään.
Poliisin velvollisuudesta antaa virka-apua säädetään poliisilain (872/201 1) 9 luvun 1 §:ssä .
4 §
Ilmoitusvelvollisen toimiluvan mukaisen toiminnan rajoittaminen ja toimiluvan peruminen
Ilmoitusvelvollisen toimiluvan mukaisen toiminnan rajoittamisesta ja toimiluvan perumisesta säädetään
erikseen.
5 §
Ilmoitusvelvollisen johdon toiminnan määräaikainen rajoittaminen
Valvontaviranomainen voi enintään viiden vuoden määräajaksi kieltää henkilöä toimimasta
ilmoitusvelvollisen hallituksen jäsenenä tai varajäsenenä, toimitusjohtajana tai toimitusjohtajan sijaisena
taikka muuna ylimpään johtoon kuuluvana, jos:
1) hän on osoittanut tehtävänsä hoidossa ilmeistä taitamattomuutta tai varomattomuutta ja on ilmeistä, että se
voi vaarantaa vakavasti tässä laissa säädettyjen tavoitteiden toteutumisen; tai
2) hän ei täytä niitä ammattitaito- ja luotettavuusvaatimuksia, jotka laissa erikseen säädetään.
Edellytyksenä kiellon antamiselle on lisäksi, että 1 momentissa tarkoitetulle henkilölle on aiemmin annettu
oikaisukehotus, huomautus tai varoitus, joka ei ole johtanut toiminnassa esiintyneiden vakavien ja
olennaisten puutteiden korjaamiseen.
Finanssivalvonnan oikeudesta määrätä sen valvonnassa olevien yhteisöjen johdon toiminnan rajoittamisesta
säädetään Finanssivalvonnasta annetun lain 28 §:ssä.
6 §
Toimeenpanokielto ja oikaisukehotus
Valvontaviranomainen voi kieltää ilmoitusvelvollisen tekemän päätöksen tai sen suunnitteleman
toimenpiteen toteutuksen taikka velvoittaa sen lopettamaan toiminnassaan soveltamansa menettelyn, jos
päätös, toimenpide tai menettely on ristiriidassa ilmoitusvelvollista velvoittavien tämän lain tai sen nojalla
annettujen säännösten tai määräysten, toimiluvan ehtojen taikka ilmoitusvelvollisen toimintaa koskevien
sääntöjen kanssa. T oimivaltaisen valvontaviranomaisen on varattava ilmoitusvelvolliselle kohtuullinen
määräaika menettelyn korjaamiseksi.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 26/38Jos ilmoitusvelvollinen on pannut 1 momentissa tarkoitetun päätöksen täytäntöön tai toteuttanut 1
momentissa tarkoitetun muun toimenpiteen, toimivaltainen valvontaviranomainen voi velvoittaa
kohtuullisessa määräajassa ilmoitusvelvollisen ryhtymään toimenpiteisiin päätöksen täytäntöönpanon taikka
toimenpiteen peruuttamiseksi tai oikaisun aikaansaamiseksi.
7 §
Uhkasakko
Jos ilmoitusvelvollinen laiminlyö toiminnassaan noudattaa tätä lakia, sen nojalla annettuja säännöksiä tai
määräyksiä, 6 §:ssä tarkoitettua toimeenpanokieltoa tai oikaisukehotusta, toimilupansa ehtoja tai
toimintaansa koskevia sääntöjä, valvontaviranomainen voi velvoittaa uhkasakolla ilmoitusvelvollisen
täyttämään velvollisuutensa, jos laiminlyönti ei ole vähäinen.
Uhkasakko voidaan asettaa myös 1 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetuille elinkeinonharjoittajille ja
yhteisöille , joihin sovelletaan tämän lain 3 ja 4 lukua.
Uhkasakkoa ei saa asettaa luonnolliselle henkilölle tässä laissa säädetyn tietojenantovelvollisuuden
tehosteeksi silloin, kun henkilöä on syytä epäillä rikoksesta ja tiedot liittyvät rikosepäilyn kohteena olevaan
asiaan.
Muilta osin uhkasakon asettamisesta ja tuomitsemisesta säädetään uhkasakkolaissa (1113/1990) .
Finanssivalvonnan määräämään uhkasakkoon sovelletaan kuitenkin Finanssivalvonnasta annettua lakia.
8 §
Menettelytavat rikkomusepäilyistä ilmoittamiseen ilmoitusvelvollisen sisällä
Ilmoitusvelvollisella on oltava menettelytavat, joita noudattamalla sen palveluksessa olevat tai asiamiehet
voivat ilmoittaa sen sisällä riippumattoman kanavan kautta tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja
määräysten epäillystä rikkomisesta. Ilmoitusvelvollisella ei kuitenkaan tarvitse olla edellä tarkoitettuja
menettelytapoja, jos valvontaviranomainen tai asianajajayhdistys päättää ilmoitusvelvollisen 2 luvun 3 §:ssä
tarkoitetun riskiarvion perusteella, että valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen ilmoituskanava on
riittävä ilmoitusvelvollisen koko, toiminta ja sen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskit huomioon
ottaen. Ilmoituksen tekijän ja ilmoituksen kohteena olevan henkilön henkilötiedot ovat salassa pidettäviä,
jollei laissa toisin säädetä.
Ilmoitusvelvollisen on säilytettävä 1 momentissa tarkoitettua ilmoitusta koskevat tarpeelliset tiedot. T iedot
on poistettava viiden vuoden kuluttua ilmoituksen tekemisestä, jollei tietojen edelleen säilyttäminen ole
tarpeen rikostutkinnan, vireillä olevan oikeudenkäynnin, viranomaistutkinnan taikka ilmoituksen tekijän tai
ilmoituksen kohteena olevan henkilön oikeuksien turvaamiseksi. T ietojen edelleen säilyttämisen
tarpeellisuus on tutkittava viimeistään kolmen vuoden kuluttua edellisestä tarkistamisesta. T arkistamisesta on
tehtävä merkintä.
Ilmoituksen kohteena olevalla rekisteröidyllä henkilöllä ei ole oikeutta tarkastaa 1 ja 2 momentissa
tarkoitettuja tietoja, jos tietojen antaminen saattaisi haitata rikosten tai väärinkäytösten selvittämistä.
Tietosuojavaltuutettu voi rekisteröidyn pyynnöstä tarkastaa 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen, rekisteröityä
koskevien tietojen lainmukaisuuden.
Ilmoitusvelvollisen tulee toteuttaa asianmukaiset ja riittävät toimenpiteet ilmoitusten tekijöiden
suojelemiseksi.
9 §
Järjestelmä rikkomusepäilyjä koskevien ilmoitusten vastaanottamiseksi
Valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen on ylläpidettävä järjestelmää, jonka kautta se voi
vastaanottaa ilmoituksia tämän lain säännösten epäillyistä rikkomuksista.
Valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen on säilytettävä viiden vuoden ajan 1 momentissa tarkoitettuja
ilmoituksia koskevat tarpeelliset tiedot. T iedot on poistettava viiden vuoden kuluttua ilmoituksen
tekemisestä, jollei tietojen edelleen säilyttäminen ole tarpeen rikostutkinnan, vireillä olevan
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 27/38oikeudenkäynnin, viranomaistutkinnan taikka ilmoituksen tekijän tai ilmoituksen kohteena olevan henkilön
oikeuksien turvaamiseksi. T ietojen edelleen säilyttämisen tarpeellisuus on tutkittava viimeistään kolmen
vuoden kuluttua edellisestä tietojen säilyttämisen tarpeellisuuden tarkistamisesta. T arkistamisesta on tehtävä
merkintä.
Ilmoituksen kohteena olevalla rekisteröidyllä henkilöllä ei ole oikeutta tarkastaa 1 ja 2 momentissa
tarkoitettuja tietoja, jos tietojen antaminen saattaisi haitata rikosten tai väärinkäytösten selvittämistä.
Tietosuojavaltuutettu voi rekisteröidyn pyynnöstä tarkastaa 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen, rekisteröityä
koskevien tietojen lainmukaisuuden.
Finanssivalvonnan velvollisuudesta ylläpitää järjestelmää finanssimarkkinoita koskeviin säännöksiin liittyviä
väärinkäytösepäilyjä koskevien ilmoitusten vastaanottamiseksi säädetään Finanssivalvonnasta annetun lain
71 a §:ää.
8 luku
Hallinnolliset seuraamukset
1 §
Rikemaksu
Valvontaviranomainen määrää rikemaksun sen valvottavaksi 7 luvun 1 §:n 1 momentissa säädetylle
ilmoitusvelvolliselle, lukuun ottamatta 1 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitettua elinkeinonharjoittajaa ja
yhteisöä, joka tahallaan tai huolimattomuudesta:
1) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 1 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tuntea asiakas tai yksilöidä ja
arvioida rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskejä;
1 a) laiminlyö tai rikkoo 2 luvun 3 §:ssä tarkoitetun velvoitteen laatia ja päivittää riskiarvio; (26.4.2019/573)
2) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 2 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tunnistaa asiakas ja todentaa tämän
henkilöllisyys;
3) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 3 §:ssä tarkoitetun velvoitteen säilyttää asiakkaan tuntemista koskevat tiedot;
4) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 4 §:ssä tarkoitetun velvoitteen hankkia asiakasta koskevia tietoja, seurata
asiakassuhdetta jatkuvasti ja ottaa selvää asiakkaan tavanomaisesta poikkeavista liiketoimista;
5) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 6 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tunnistaa tosiasiallinen edunsaaja;
6) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 10 §:ssä tarkoitetun velvoitteen soveltaa tehostettua menettelyä asiakkaan
tuntemiseksi;
7) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 1 1 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tunnistaa asiakas, kun tämä ei ole läsnä
tunnistettaessa ja henkilöllisyyttä todennettaessa;
8) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 12 §:ssä tarkoitetun velvoitteen hankkia riittävät tiedot vastapuolena
toimivasta luotto- tai rahoituslaitoksesta;
9) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 13 §:ssä tarkoitetun velvoitteen laatia ja noudattaa riskiperusteisia
menettelyjä sen arvioimiseksi, onko asiakas poliittisesti vaikutusvaltainen henkilö, poliittisesti
vaikutusvaltaisen henkilön perheenjäsen tai poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön yhtiökumppani;
9 a) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 13 a §:ssä tarkoitetun velvoitteen soveltaa tehostettua menettelyä asiakkaan
tuntemiseksi; (26.4.2019/573)
9 b) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 14 §:ssä tarkoitetun velvoitteen nimetä keskitetty yhteyspiste, toimittaa
asiakirjoja ja tietoja Finanssivalvonnalle tai rahanpesun selvittelykeskukselle taikka hoitaa yhteyspisteeltä
tässä laissa tai komission delegoidussa asetuksessa edellytettyjä tehtäviä; (26.4.2019/573)
10) laiminlyö tai rikkoo 4 luvun 1 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tehdä epäilyttävää liiketoimea koskevan
ilmoituksen rahanpesun selvittelykeskukselle;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 28/3811) laiminlyö tai rikkoo 5 luvun 3 §:ssä tarkoitetun velvoitteen hakea rekisteröitäväksi rahanpesun
valvontarekisteriin;
12) laiminlyö tai rikkoo 7 luvun 8 §:n 1 momentissa tarkoitetun velvoitteen laatia menettelytavat
rikkomusepäilystä ilmoittamiseen;
13) laiminlyö tai rikkoo 9 luvun 1 §:ssä tarkoitetun velvoitteen järjestää työntekijöiden koulutus tai
suojeleminen taikka laatia toimintaohjeet.
Finanssivalvonta määrää rikemaksun myös sille, joka tahallaan tai huolimattomuudesta:
1) jättää pois maksajaa tai maksunsaajaa koskevat vaadittavat tiedot maksajan tiedot -asetuksen 4–6 artiklan
vastaisesti;
2) laiminlyö velvollisuutensa varmistaa tietojen säilyttäminen 1 kohdassa mainitun asetuksen 16 artiklan
vastaisesti;
3) ei ota käyttöön tehokkaita riskiperusteisia menettelyjä 1 kohdassa mainitun asetuksen 8 tai 12 artiklan
vastaisesti; tai
4) laiminlyö 1 kohdassa mainitun asetuksen 1 1 artiklassa säädetyn velvollisuuden rakentaa menettelyt
havaita maksajaa tai maksunsaajaa koskevat puuttuvat tiedot tai 12 artiklassa säädetyn velvollisuuden
vahvistaa riskiperusteiset menettelyt sellaisten varainsiirtojen, joita koskevat tiedot ovat puutteelliset,
toteuttamisesta, hylkäämisestä tai keskeyttämisestä.
(1.6.2018/406)
Rikemaksun suuruus perustuu kokonaisarviointiin. Rikemaksun suuruutta arvioitaessa on otettava huomioon
menettelyn laatu, laajuus ja kestoaika. Oikeushenkilölle määrättävä rikemaksu on vähintään 5 000 euroa ja
enintään 100 000 euroa. Luonnolliselle henkilölle määrättävä rikemaksu on vähintään 500 euroa ja enintään
10 000 euroa.
Rikemaksu määrätään maksettavaksi valtiolle.
Rikemaksu voidaan määrätä edellyttäen, ettei asia kokonaisuutena arvioiden anna aihetta ankarampiin
toimenpiteisiin.
Asianajajayhdistys tekee aluehallintovirastolle esityksen rikemaksun määräämisestä 1 luvun 2 §:n 1
momentin 12 kohdassa tarkoitetulle asianajajalle tai hänen apulaiselleen.
Patentti- ja rekisterihallituksessa tässä pykälässä tarkoitetun rikemaksun määrää tilintarkastuslautakunta.
2 §
Julkinen varoitus
Valvontaviranomainen antaa sen valvottavaksi 7 luvun 1 §:n 1 momentissa säädetylle ilmoitusvelvolliselle
julkisen varoituksen, jos tämä tahallaan tai huolimattomuudesta menettelee muiden tämän lain tai sen nojalla
annettujen säännösten tai määräysten taikka maksajan tiedot -asetuksen säännösten kuin tämän luvun 1 §:n 1
tai 2 momentissa taikka 3 §:n 1 tai 2 momentissa tarkoitettujen säännösten vastaisesti.
Julkinen varoitus voidaan antaa edellyttäen, ettei asia kokonaisuutena arvioiden anna aihetta ankarampiin
toimenpiteisiin.
Asianajajayhdistys tekee aluehallintovirastolle esityksen julkisen varoituksen määräämisestä 1 luvun 2 §:n 1
momentin 12 kohdassa tarkoitetulle asianajajalle tai hänen apulaiselleen.
Patentti- ja rekisterihallituksessa tässä pykälässä tarkoitetun julkisen varoituksen antaa
tilintarkastuslautakunta.
3 §
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 29/38Seuraamusmaksu
Valvontaviranomainen määrää seuraamusmaksun sen valvottavaksi 7 luvun 1 §:n 1 momentissa säädetylle
ilmoitusvelvolliselle, lukuun ottamatta 1 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitettua elinkeinoharjoittajaa ja
yhteisöä, joka tahallaan tai huolimattomuudesta vakavasti, toistuvasti tai järjestelmällisesti:
1) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 1 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tuntea asiakas tai yksilöidä ja arvioida
rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskejä;
1 a) laiminlyö tai rikkoo 2 luvun 3 §:ssä tarkoitetun velvoitteen laatia ja päivittää riskiarvio; (26.4.2019/573)
2) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 2 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tunnistaa asiakas ja todentaa tämän
henkilöllisyys;
3) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 3 §:ssä tarkoitetun velvoitteen säilyttää asiakkaan tuntemista koskevat tiedot;
4) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 4 §:ssä tarkoitetun velvoitteen hankkia asiakasta koskevia tietoja, seurata
asiakassuhdetta jatkuvasti ja ottaa selvää asiakkaan tavanomaisesta poikkeavista liiketoimista;
5) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 6 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tunnistaa tosiasiallinen edunsaaja;
6) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 10 §:ssä tarkoitetun velvoitteen soveltaa tehostettua menettelyä asiakkaan
tuntemiseksi;
7) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 1 1 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tunnistaa asiakas, kun tämä ei ole läsnä
tunnistettaessa ja henkilöllisyyttä todennettaessa;
8) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 12 §:ssä tarkoitetun velvoitteen hankkia riittävät tiedot vastapuolena
toimivasta luotto- tai rahoituslaitoksesta;
9) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 13 §:ssä tarkoitetun velvoitteen laatia ja noudattaa riskiperusteisia
menettelyjä sen arvioimiseksi, onko asiakas poliittisesti vaikutusvaltainen henkilö, poliittisesti
vaikutusvaltaisen henkilön perheenjäsen tai poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön yhtiökumppani;
9 a) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 13 a §:ssä tarkoitetun velvoitteen soveltaa tehostettua menettelyä asiakkaan
tuntemiseksi; (26.4.2019/573)
9 b) laiminlyö tai rikkoo 3 luvun 14 §:ssä tarkoitetun velvoitteen nimetä keskitetty yhteyspiste, toimittaa
asiakirjoja ja tietoja Finanssivalvonnalle tai rahanpesun selvittelykeskukselle taikka hoitaa yhteyspisteeltä
tässä laissa tai komission delegoidussa asetuksessa edellytettyjä tehtäviä; (26.4.2019/573)
10) laiminlyö tai rikkoo 4 luvun 1 §:ssä tarkoitetun velvoitteen tehdä epäilyttävää liiketoimea koskevan
ilmoituksen rahanpesun selvittelykeskukselle;
11) laiminlyö tai rikkoo 7 luvun 8 §:n 1 momentissa tarkoitetun velvoitteen laatia menettelytavat
rikkomusepäilystä ilmoittamiseen;
12) laiminlyö tai rikkoo 9 luvun 1 §:ssä tarkoitetut velvoitteen järjestää työntekijöiden koulutus tai
suojeleminen taikka laatia toimintaohjeet.
Finanssivalvonta määrää seuraamusmaksun myös sille, joka tahallaan tai huolimattomuudesta:
1) jättää vakavasti, toistuvasti tai järjestelmällisesti pois maksajaa tai maksunsaajaa koskevat vaadittavat
tiedot maksajan tiedot -asetuksen 4, 5 tai 6 artiklan vastaisesti;
2) laiminlyö toistuvasti, järjestelmällisesti tai vakavasti velvollisuutensa varmistaa tietojen säilyttäminen
mainitun asetuksen 16 artiklan vastaisesti;
3) laiminlyö vakavasti, toistuvasti tai järjestelmällisesti ottaa käyttöön 1 kohdassa mainitun asetuksen 8 tai
12 artiklan edellyttämät riskiperusteiset menettelyt; tai (1.6.2018/406)
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 30/384) laiminlyö vakavasti, toistuvasti tai järjestelmällisesti 1 1 artiklassa säädetyn velvollisuuden rakentaa
menettelyt havaita maksajaa tai maksunsaajaa koskevat puuttuvat tiedot tai 12 artiklassa säädetyn
velvollisuuden vahvistaa riskiperusteiset menettelyt sellaisten varainsiirtojen, joita koskevat tiedot ovat
puutteelliset, toteuttamisesta, hylkäämisestä tai keskeyttämisestä.
Valvontaviranomainen ei voi määrätä seuraamusmaksua luonnolliselle henkilölle teosta tai laiminlyönnistä,
joka on laissa säädetty rangaistavaksi. V alvontaviranomainen voi kuitenkin määrätä seuraamusmaksun ja
jättää asian ilmoittamatta esitutkintaviranomaiselle, ottaen huomioon teon tai laiminlyönnin haitallisuuden,
siitä ilmenevän tekijän syyllisyyden sekä siitä saadun hyödyn ja muut tekoon tai laiminlyöntiin liittyvät
seikat kokonaisuutena arvioiden.
Asianajajayhdistys tekee aluehallintovirastolle esityksen seuraamusmaksun määräämisestä 1 luvun 2 §:n 1
momentin 12 kohdassa tarkoitetulle asianajajalle tai hänen apulaiselleen.
Seuraamusmaksu voidaan määrätä oikeushenkilölle määrättävän seuraamusmaksun lisäksi tai sen sijasta
sellaiselle oikeushenkilön johtoon kuuluvalle henkilölle, jonka velvollisuuksien vastainen edellä tässä
pykälässä säädetty teko tai laiminlyönti on. Kyseiselle henkilölle määrättävän seuraamusmaksun
edellytyksenä on, että henkilö on merkittävällä tavalla myötävaikuttanut tekoon tai laiminlyöntiin.
Patentti- ja rekisterihallituksessa tässä pykälässä tarkoitetun seuraamusmaksun määrää
tilintarkastuslautakunta.
4 §
Luotto- tai rahoituslaitokselle määrättävän seuraamusmaksun suuruus
Finanssivalvonnan luotto- tai rahoituslaitokselle määräämän seuraamusmaksun määrä perustuu
kokonaisarviointiin. Seuraamusmaksun määrää arvioitaessa on otettava huomioon menettelyn laatu, laajuus
ja kestoaika sekä tekijän taloudellinen asema. Lisäksi arvioinnissa on otettava huomioon menettelyllä
saavutettu hyöty tai sillä aiheutettu vahinko, jos ne ovat määritettävissä, tekijän yhteistyö Finanssivalvonnan
kanssa asian selvittämiseksi, aiemmat finanssimarkkinoita koskeviin säännöksiin kohdistuneet rikkomukset
ja laiminlyönnit sekä menettelyn mahdolliset vaikutukset rahoitusjärjestelmän vakaudelle.
Kokonaisarvioinnissa on lisäksi otettava huomioon Finanssivalvonnan tämän lain 9 luvun 6 §:n nojalla
antamiin määräyksiin kohdistuneet rikkomukset ja laiminlyönnit.
Finanssivalvonnan määräämä seuraamusmaksu saa olla enintään joko kymmenen prosenttia luotto-, tai
rahoituslaitoksen tekoa tai laiminlyöntiä edeltävän vuoden liikevaihdosta tai viisi miljoonaa euroa, sen
mukaan kumpi on suurempi. Jos luotto- tai rahoituslaitos on osa konsernia, liikevaihdolla tarkoitetaan
konsernin ylimmän emoyrityksen konsernitilinpäätöksen mukaista liikevaihtoa. Jos tilinpäätös ei ole
seuraamusmaksua määrättäessä vielä valmistunut, seuraamusmaksu on määrättävä sitä edeltävän vuoden
tilinpäätöksen mukaisesta liikevaihdosta. Jos luotto- tai rahoituslaitos on vasta aloittanut toimintansa eikä
tilinpäätöstä ole saatavissa, liikevaihto on arvioitava muun saatavan selvityksen perusteella.
Finanssivalvonnan luonnolliselle henkilölle määräämä seuraamusmaksu saa olla enintään viisi miljoonaa
euroa.
Edellä tässä pykälässä säädetyn estämättä seuraamusmaksu saa kuitenkin olla enintään kaksi kertaa niin suuri
kuin teolla tai laiminlyönnillä saatu hyöty , jos se on määritettävissä.
Edellä tässä pykälässä liikevaihdolla tarkoitetaan:
1) luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 575/2013 soveltavan luottolaitoksen tai
sijoituspalveluyrityksen osalta mainitun asetuksen 316 artiklan mukaisesti laskettua tuottojen määrää;
(18.6.2021/532)
2) vakuutusyhtiön, vakuutusyhdistyksen, eläkelaitoksen tai vakuutusyhtiölain 2 luvun 18 b §:ssä tarkoitetun
erillisyhtiön vakuutusmaksutuloa;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 31/383) muun kuin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetun yrityksen osalta kirjanpitolain (1336/1997) 4 luvun 1 §:ssä
tarkoitettua liikevaihtoa tai sitä vastaavaa liikevaihtoa.
Seuraamusmaksu määrätään maksettavaksi valtiolle.
Mitä edellä tässä pykälässä säädetään luotto- tai rahoituslaitokselle määrättävän seuraamusmaksun
suuruudesta, sovelletaan myös aluehallintoviraston rahoituspalveluja tarjoavalle yritykselle määräämään
seuraamusmaksuun, lukuun ottamatta 1 momentin neljättä virkettä.
5 §
Muulle kuin luotto- tai rahoituslaitokselle määrättävän seuraamusmaksun suuruus
Muulle kuin 4 §:ssä tarkoitetulle ilmoitusvelvolliselle määrättävän seuraamusmaksun määrä perustuu
kokonaisarviointiin. Seuraamusmaksun määrää arvioitaessa on otettava huomioon menettelyn laatu, laajuus
ja kestoaika sekä tekijän taloudellinen asema. Lisäksi arvioinnissa on otettava huomioon menettelyllä
saavutettu hyöty tai sillä aiheutettu vahinko, jos ne ovat määritettävissä, tekijän yhteistyö toimivaltaisen
valvontaviranomaisen kanssa asian selvittämiseksi sekä aiemmat tämän lain tai sen nojalla annettuihin
säännöksiin kohdistuneet rikkomukset ja laiminlyönnit. Kokonaisarvioinnissa on Finanssivalvonnan
määräämän seuraamusmaksun määrää arvioitaessa lisäksi otettava huomioon Finanssivalvonnan tämän lain 9
luvun 6 §:n nojalla antamiin määräyksiin kohdistuneet rikkomukset ja laiminlyönnit.
Valvontaviranomaisen oikeushenkilölle tai luonnolliselle henkilölle määräämä seuraamusmaksu saa olla
enintään joko kaksi kertaa niin suuri kuin teolla tai laiminlyönnillä saavutettu hyöty , jos se on
määritettävissä, tai miljoona euroa, sen mukaan kumpi on korkeampi.
Seuraamusmaksu määrätään maksettavaksi valtiolle.
6 §
Hallinnollisen seuraamuksen määräämättä jättäminen
Valvontaviranomainen voi jättää rikemaksun määräämättä tai julkisen varoituksen antamatta, jos:
1) 1 tai 2 §:ssä tarkoitettu ilmoitusvelvollinen on oma-aloitteisesti ryhtynyt riittäviin toimenpiteisiin
rikkomuksen korjaamiseksi välittömästi rikkomuksen havaitsemisen jälkeen ja ilmoittanut virheestä
viivytyksettä toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle;
2) rikkomusta on pidettävä vähäisenä; tai
3) rikemaksun määräämistä tai julkisen varoituksen antamista on muutoin pidettävä ilmeisen kohtuuttomana.
Rikemaksua tai seuraamusmaksua ei voida määrätä sille, jota epäillään samasta teosta esitutkinnassa,
syyteharkinnassa tai tuomioistuimessa vireillä olevassa rikosasiassa. Rikemaksua tai seuraamusmaksua ei
voida määrätä myöskään sille, jolle on samasta teosta annettu lainvoimainen tuomio.
Valvontaviranomainen voi jättää seuraamusmaksun määräämättä tai lykätä sen määräämistä oikeushenkilölle
tai luonnolliselle henkilölle, jos valvontaviranomainen ryhtyy muuhun laissa säädettyyn
valvontatoimenpiteeseen.
7 §
Hallinnollisen seuraamuksen määräämisoikeuden vanhentuminen
Valvontaviranomainen ei saa määrätä rikemaksua tai antaa julkista varoitusta eikä aluehallintovirasto saa
asianajajayhdistyksen tekemän esityksen johdosta määrätä rikemaksua tai antaa julkista varoitusta, jos
päätöstä ei ole tehty viiden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona rikkomus tai laiminlyönti tapahtui, tai
jatketun rikkomuksen tai laiminlyönnin osalta viiden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona rikkomus tai
laiminlyönti päättyi.
Valvontaviranomainen ei saa määrätä seuraamusmaksua eikä aluehallintovirasto saa asianajajayhdistyksen
tekemän esityksen johdosta määrätä seuraamusmaksua, jos päätöstä ei ole tehty kymmenen vuoden kuluessa
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 32/38siitä päivästä, jona rikkomus tai laiminlyönti tapahtui, tai jatketun rikkomuksen taikka laiminlyönnin osalta
viiden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona rikkomus tai laiminlyönti päättyi.
8 §
Hallinnollisen seuraamuksen ja muun päätöksen julkistaminen
Valvontaviranomaisen on julkistettava päätös, jossa määrätään rikemaksu, julkinen varoitus tai
seuraamusmaksu viipymättä sen jälkeen, kun päätöksestä on ilmoitettu sen kohteena olevalle henkilölle.
Julkistamisesta on käytävä ilmi, onko seuraamuksen määräämistä koskeva päätös lainvoimainen,
rikkomuksen luonne ja tyyppi sekä rikkomuksesta vastuussa olevan henkilöllisyys. Jos
muutoksenhakuviranomainen kumoaa päätöksen kokonaan tai osittain, valvontaviranomaisen on julkistettava
tieto muutoksenhakuviranomaisen päätöksestä vastaavalla tavalla kuin seuraamuksen määrääminen on
julkistettu. Seuraamusta koskevat tiedot on pidettävä valvontaviranomaisen internetsivuilla viiden vuoden
ajan.
Jos seuraamuksen kohteena olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nimen julkistaminen olisi
kohtuutonta, tai jos seuraamuksen julkistaminen vaarantaisi finanssimarkkinoiden vakauden tai meneillään
olevan viranomaistutkinnan, toimivaltainen valvontaviranomainen voi:
1) lykätä seuraamusta koskevan päätöksen julkistamista, kunnes perusteita olla julkistamatta päätöstä ei enää
ole;
2) julkistaa seuraamusta koskevan päätöksen ilman seuraamuksen kohteena olevan henkilön nimeä;
3) jättää seuraamusta koskevan päätöksen julkistamatta, jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet eivät ole
riittäviä varmistamaan sitä, että finanssimarkkinoiden vakaus ei vaarannu.
Jos valvontaviranomainen julkistaa seuraamusta koskevan päätöksen ilman seuraamuksen kohteena olevan
henkilön nimeä, valvontaviranomainen voi samalla päättää julkistaa nimen myöhemmin kohtuullisen ajan
kuluttua, jos perusteet julkistamatta jättämiselle lakkaavat tuossa ajassa.
Mitä edellä tässä pykälässä säädetään rikemaksun, julkisen varoituksen ja seuraamusmaksun julkistamisesta,
sovelletaan vastaavasti 7 luvun 4–7 §:ssä tarkoitettujen päätösten julkistamiseen. Päätös voidaan kuitenkin
jättää julkistamatta, jos julkistaminen ei olisi kohtuullista päätöksen kohteena olevan toimenpiteen
vähäisyyden vuoksi.
Aluehallintovirasto julkistaa myös asianajajayhdistyksen esityksestä määräämäänsä rikemaksua, julkista
varoitusta tai seuraamusmaksua koskevan päätöksen. Julkistettavat tiedot eivät saa sisältää tietoja asianajajan
asiakkaista tai muutoin sellaisia tietoja, joiden perusteella asiakkaan henkilöllisyys tosiasiallisesti paljastuu.
9 §
Rikemaksun ja seuraamusmaksun täytäntöönpano
Rikemaksun ja seuraamusmaksun täytäntöönpanosta huolehtii Oikeusrekisterikeskus.
Tämän lain nojalla maksettavaksi määrätty rikemaksu ja seuraamusmaksu pannaan täytäntöön siinä
järjestyksessä kuin sakon täytäntöönpanosta annetussa laissa säädetään.
10 §
Asianajajayhdistyksen esitys aluehallintovirastolle hallinnollisen seuraamuksen määräämisestä
Edellä 1 luvun 2 §:n 1 momentin 12 kohdassa tarkoitetulle asianajajalle ja hänen apulaiselleen määrättävää
rikemaksua, julkista varoitusta ja seuraamusmaksua koskeva asia tulee vireille aluehallintovirastossa
asianajajayhdistyksen esityksestä. Asianajajayhdistyksen on tehtävä aluehallintoviraston kanssa yhteistyötä
tutkinnan aikana ennen esityksen tekemistä.
Asianajajayhdistyksen esitys rikemaksun, julkisen varoituksen tai seuraamusmaksun määräämisestä on
tehtävä kirjallisesti. Esityksessä on mainittava:
1) sen nimi, kotipaikka ja osoite, johon vaatimus kohdistuu;
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 33/382) vaatimus ja sen perusteet; sekä
3) ne tosiseikat ja asiakirjat, joihin asianajajayhdistys vetoaa.
Asianajajayhdistyksen on toimitettava aluehallintovirastolle sen pyynnöstä salassapitosäännösten estämättä
asian ratkaisemiseksi välttämättömät lisätiedot.
Aluehallintoviraston on noudatettava viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 22 §:n mukaista
salassapitovelvoitetta silloin, kun se käsittelee tietoja, joita koskee asianajajista annetulla lailla säädetty
vaitiolovelvollisuus.
11 § (29.6.2021/600)
Luotto- tai rahoituslaitokselle määrätyistä seuraamuksista ilmoittaminen Euroopan pankkiviranomaiselle 
Finanssivalvonnan on toimitettava Euroopan pankkiviranomaiselle:
1) tieto tässä luvussa tarkoitetusta luotto- tai rahoituslaitokselle määrätystä ja julkistetusta seuraamuksesta
samanaikaisesti, kun seuraamus julkistetaan sekä tieto mahdollisesta muutoksenhausta ja sen
lopputuloksesta;
2) vuosittain yhdistelmätiedot kunakin vuonna määrätyistä tämän luvun mukaisista luotto- tai
rahoituslaitoksille määrätyistä seuraamuksista.
Mitä 1 momentissa säädetään seuraamuksesta, sovelletaan myös 7 luvun 4–7 §:ssä tarkoitettuun päätökseen.
Aluehallintoviraston on toimitettava Finanssivalvonnalle 1 ja 2 momentissa tarkoitetut tiedot, jotka koskevat
rahoituspalveluja tarjoavia yrityksiä. Finanssivalvonnan on toimitettava tiedot edelleen Euroopan
pankkiviranomaiselle.
9 luku
Erinäiset säännökset
1 §
Työntekijöiden koulutus ja suojeleminen sekä toimintaohjeet
Ilmoitusvelvollisen on huolehdittava, että sen työntekijät saavat koulutuksen tämän lain ja sen nojalla
annettujen säännösten noudattamisen varmistamiseksi. Ilmoitusvelvollisen on nimettävä johdostaan henkilö,
joka siinä vastaa tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten noudattamisen valvonnasta.
Ilmoitusvelvollisen on nimettävä myös henkilö, joka vastaa tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten
noudattamisen sisäisestä valvonnasta, jos se on perusteltua ilmoitusvelvollisen koko ja luonne huomioon
ottaen. Jos ilmoitusvelvollinen on osa konsernia tai muuta taloudellista yhteenliittymää, sen tulee lisäksi
noudattaa konsernin tai muun taloudellisen yhteenliittymän sisäisiä menettelytapoja ja ohjeita tämän lain ja
sen nojalla annettujen säännösten noudattamisen varmistamiseksi. Näiden konsernin tai muun taloudellisen
yhteenliittymän sisäisten menettelytapojen tulee kattaa vähintään:
1) toimintatavat ja menettelyt asiakkaan tuntemista ja rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskien
hallitsemista koskevien tietojen vaihtamiseksi ryhmän sisällä;
2) konsernitason määräykset asiakkaita, tilejä ja liiketoimia koskevasta tietojenvaihdosta konsernin sisällä
sääntelyn noudattamisen valvomiseksi, tarkastamiseksi ja rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen
estämiseksi mukaan luettuina tiedot ja arvio epätavanomaisista liiketoimista tai muista toimista;
3) riittävät toimet tietojen salassapidon ja käytön turvaamiseksi mukaan luettuina toimet 4 luvun 4 §:ssä
tarkoitetun salassapitovelvollisuuden turvaamiseksi.
(1.6.2018/406)
Ilmoitusvelvollisen tulee toteuttaa toimenpiteitä niiden työntekijöiden suojelemiseksi, jotka tekevät 4 luvun 1
§:ssä tarkoitetun ilmoituksen.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 34/38Ilmoitusvelvollisella tulee lisäksi olla omaan toimintaansa soveltuvia toimintaohjeita asiakkaiden tuntemista
koskevista menettelyistä sekä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseen liittyvästä asiakasta
koskevien tietojen hankkimisesta, jatkuvasta seurannasta ja selonottovelvollisuudesta sekä
ilmoitusvelvollisuuden noudattamisesta.
2 § (7.5.2021/376)
Ilmoitusvelvollisen sivuliikkeet ja muut yhtiöt
Ilmoitusvelvollisen on noudatettava asiakkaan tuntemiseksi tässä laissa säädettyjä velvollisuuksia sekä ET A-
valtiossa että muussa kuin ET A-valtiossa sijaitsevassa sivuliikkeessään.
Ilmoitusvelvollisen on huolehdittava, että tässä laissa säädettyjä velvollisuuksia noudatetaan sekä ET A-
valtiossa että muussa kuin ET A-valtiossa sijaitsevassa tytäryrityksessä, jonka osakkeiden tai osuuksien
tuottamasta äänimäärästä ilmoitusvelvollisella on enemmän kuin 50 prosenttia.
Ilmoitusvelvollisen, jolla on toimipaikkoja muissa jäsenvaltioissa, tulee varmistaa, että nämä toimipaikat
noudattavat rahanpesudirektiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettuja kyseisen toisen
jäsenvaltion kansallisia säännöksiä.
Jos valtion lainsäädäntö ei salli asiakkaan tuntemiseksi tässä laissa säädettyjen menettelyjen noudattamista,
ilmoitusvelvollisen tulee ilmoittaa tästä valvontaviranomaiselle ja asianajajayhdistykselle.
Ilmoitusvelvollisen tulee lisäksi varmistaa, että sen sivuliikkeet ja enemmistöomisteiset tytäryritykset
toteuttavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 täydentämisestä teknisillä
sääntelystandardeilla vähimmäistoimista ja lisätoimenpiteistä, jotka luottolaitosten ja finanssilaitosten on
toteutettava rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskin lieventämiseksi eräissä kolmansissa maissa annetun
komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/758 mukaisia vähimmäistoimia ja lisätoimenpiteitä rahanpesun
ja terrorismin rahoittamisen riskien vähentämiseksi ja tehokkaaksi hallitsemiseksi kyseisessä valtiossa.
3 §
Valvontaviranomaisten ja asianajajayhdistyksen kansallinen ja kansainvälinen yhteistyö sekä tietojenvaihto (26.4.2019/573)
Valvontaviranomaisten ja asianajajayhdistyksen on tehtävä keskenään yhteistyötä rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen estämiseksi ja paljastamiseksi.
Valvontaviranomaisten ja asianajajayhdistyksen on sen estämättä, mitä tietojen salassapidosta muualla laissa
säädetään, viipymättä annettava toisilleen hallussaan olevat tiedot asioista, jotka ovat välttämättömiä
rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseksi ja paljastamiseksi.
Valvontaviranomaisten ja asianajajayhdistyksen on toimittava yhteistyössä sellaisten toisten ET A-valtioiden
ja Euroopan talousalueen ulkopuolisten valtioiden valvontaviranomaisten ja muiden tahojen kanssa, jotka
hoitavat tätä lakia vastaavia rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisen valvontatehtäviä.
Valvontaviranomaisten ja asianajajayhdistyksen on sen estämättä, mitä tietojen salassapidosta muualla
säädetään, viipymättä annettava ulkomaiselle valvontaviranomaiselle ja muulle taholle, joka hoitaa tätä lakia
vastaavia rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisen valvontatehtäviä, hallussaan olevat tiedot
asioista, jotka ovat välttämättömiä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseksi ja paljastamiseksi.
(26.4.2019/573)
Valvontaviranomainen ja asianajajayhdistys voivat kieltäytyä valvontayhteistyöstä toisen ET A-valtioiden
valvontaviranomaisten ja muiden tahojen kanssa vain, jos:
1) yhteistyö vaarantaisi Suomen itsemääräämisoikeuden, turvallisuuden tai yleisen järjestyksen;
2) yhteistyöpyyntö koskee henkilöä, jota koskeva yhteistyöpyynnössä tarkoitettua asiaa koskeva
oikeudenkäynti tai hallinnollinen menettely on vireillä Suomessa;
3) Suomessa on annettu lainvoimainen päätös, joka koskee yhteistyöpyynnön kohteena olevaa henkilöä ja
tekoa;
4) pyynnön noudattaminen vaikuttaisi todennäköisesti haitallisesti sen omaan tutkintaan tai täytäntöönpanon
valvontaan; tai
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 35/385) kyse on tiedosta, jota koskee asianajajan salassapitovelvollisuus.
(26.4.2019/573)
Valvontaviranomaisen ja asianajajayhdistyksen on ilmoitettava kieltäytymisestä ja sen perusteista pyynnön
esittäneelle viranomaiselle ja muulle taholle, joka hoitaa tätä lakia vastaavia rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen estämisen valvontatehtäviä. (26.4.2019/573)
Finanssivalvonta ja aluehallintovirasto voivat käyttää tämän lain nojalla vastaanotettua salassa pidettävää
tietoa, joka koskee luotto- tai rahoituslaitosta taikka rahoituspalveluja tarjoavaa yritystä, vain:
1) luotto- ja rahoituslaitoksen taikka rahoituspalvelua tarjoavan yrityksen valvonnassa;
2) oikeudenkäynnissä tai hallinnollisessa menettelyssä, jossa haetaan muutosta tai oikaisua
Finanssivalvonnan tai aluehallintoviraston tekemään päätökseen;
3) luotto- ja rahoituslaitosta sekä rahoituspalveluja tarjoavaa yritystä koskevan lainsäädännön nojalla vireillä
olevassa oikeudenkäynnissä.
(26.4.2019/573)
Valvontaviranomaisella ja asianajajayhdistyksellä on oikeus luovuttaa ulkomaisten valtioiden
valvontaviranomaisille ja muille tahoille, jotka hoitavat tätä lakia vastaavia rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen estämisen valvontatehtäviä, tietoja vain, jos niitä koskee kyseisten tietojen osalta vastaava
salassapitovelvollisuus kuin valvontaviranomaista ja asianajajayhdistystä. (26.4.2019/573)
Valvontaviranomainen tai asianajajayhdistys ei saa luovuttaa toisen valtion valvontaviranomaiselta tai
muulta taholta, joka hoitaa tätä lakia vastaavia rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisen
valvontatehtäviä, taikka toisessa valtiossa suoritetussa tarkastuksessa saatuja salassa pidettäviä tietoja
edelleen, ellei tiedon antanut valvontaviranomainen tai muu taho taikka sen ulkomaan, jossa tarkastus on
suoritettu, muu asianomainen valvontaviranomainen tai muu taho ole antanut siihen nimenomaista
suostumusta. Näitä tietoja voidaan käyttää ainoastaan tämän lain mukaisten tehtävien hoitamiseen tai niihin
tarkoituksiin, joita varten suostumus on annettu. (26.4.2019/573)
Mitä edellä tässä pykälässä säädetään, sovelletaan myös luotto- ja rahoituslaitoksia sekä rahoituspalveluja
tarjoavia yrityksiä valvovien valvontaviranomaisten valvontayhteistyöhön sellaisten toisten ET A-valtioiden
ja Euroopan talousalueen ulkopuolisten valtioiden valvontaviranomaisten sekä muiden tahojen kanssa, jotka
hoitavat luotto- ja rahoituslaitosten sekä rahoituspalveluja tarjoavien yritysten
vakavaraisuusvalvontatehtäviä, mukaan lukien Euroopan keskuspankki sen hoitaessa luottolaitosten
vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan
keskuspankille annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 tarkoitettuja tehtäviä. (26.4.2019/573)
3 a § (29.6.2021/600)
Yhteistyö Euroopan pankkiviranomaisen kanssa
Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiseen liittyvistä Euroopan pankkiviranomaisen tehtävistä ja
niihin liittyvistä valvontaviranomaisten velvollisuuksista säädetään Euroopan pankkivalvonta-asetuksen 9 a
artiklassa ja Euroopan pankkiviranomaisen tutkintapyynnöistä valvontaviranomaisille 9 b artiklassa.
4 §
Muutoksenhaku
Valvontaviranomaisen tämän lain nojalla antamaan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-
oikeuteen. Muutoksenhausta hallintotuomioistuimeen säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa
annetussa laissa (808/2019) . (17.1.2020/31)
Hallinto-oikeuden on valitusasiaa käsiteltäessä varattava asianajajayhdistykselle tilaisuus tulla kuulluksi
valituksen johdosta ja tarvittaessa esittää todistelua ja muuta selvitystä, jos asia koskee ilmoitusvelvollista,
jonka toimintaa asianajajayhdistys 7 luvun 1 §:n 2 momentin mukaan valvoo. (17.1.2020/31)
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 36/38Valvontaviranomaisen päätöstä on muutoksenhausta huolimatta noudatettava, jollei
muutoksenhakuviranomainen toisin määrää tai muualla laissa toisin säädetä.
Finanssivalvonnan päätökseen haetaan muutosta valittamalla siten kuin Finanssivalvonnasta annetun lain 73
§:ssä säädetään. (28.12.2017/1089)
5 §
Eräitä viranomaisia koskeva yleinen huolehtimisvelvoite
Tulli-, rajavartio-, vero- ja ulosottoviranomaisen sekä konkurssiasiamiehen on huolehdittava siitä, että sen
toiminnassa kiinnitetään huomiota rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseen ja paljastamiseen sekä
tehtäviensä hoidon yhteydessä ilmi tulleiden epäilyttävien liiketoimien tai terrorismin rahoittamisen epäilyn
ilmoittamiseen rahanpesun selvittelykeskukselle.
Tulli- ja rajavartioviranomaisen tehtävistä esitutkintaviranomaisena säädetään erikseen.
6 §
Määräyksenantovaltuus
Valvontaviranomaiset voivat antaa tarkempia määräyksiä 3 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitetuista
riskitekijöistä, jotka ilmoitusvelvollisen on otettava huomioon, sekä 3 luvun 8 §:ssä tarkoitetusta
yksinkertaistetusta menettelystä, joka liittyy tavanomaista vähäisempään rahanpesun ja terrorismin
rahoittamisen riskiin, ja 3 luvun 10 §:ssä tarkoitetusta tehostetusta menettelystä, joka liittyy tavanomaista
suurempaan rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskiin.
Finanssivalvonta ja aluehallintovirasto voivat antaa määräyksiä valvomansa ilmoitusvelvollisen rahanpesun
ja terrorismin rahoittamisen estämisen sisäistä valvontaa ja riskienhallintaa koskevien tietojen säännöllisestä
toimittamisesta ja toimittamistavasta Finanssivalvonnalle ja aluehallintovirastolle. (1.6.2018/406)
7 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä heinäkuuta 2017.
Lain 5 luku tulee kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä heinäkuuta 2019.
Lain 6 luvun 2 ja 3 § tulevat kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2019.
Tällä lailla kumotaan rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä annettu laki
(503/2008) .
8 §
Siirtymäsäännökset
Edellä 2 luvun 3 §:ssä tarkoitetun ilmoitusvelvollisen riskiarvion on oltava valmiina 31 päivään joulukuuta
2017 mennessä.
Edellä 3 luvun 13 §:ssä tarkoitetun riskiperusteiseen arviointiin perustuvan menettelyn on oltava valmiina 31
päivään joulukuuta 2017 mennessä.
Sen, joka tämän lain voimaan tullessa on merkittynä yrityspalvelurekisteriin tai valuutanvaihtorekisteriin, on
tehtävä 5 luvun 3 §:ssä tarkoitettu hakemus rahanpesun valvontarekisteriin merkitsemiseksi kuuden
kuukauden kuluessa lain voimaantulosta. Aluehallintovirasto ylläpitää yrityspalvelurekisteriä ja
valuutanvaihtorekisteriä 30 päivään kesäkuuta 2019 noudattaen tämän lain voimaan tulleessa voimassa
olleita säännöksiä. (1.6.2018/406)
Mitä 3 luvun 2 §:n 2 momentissa säädetään asiakkaan tunnistamisesta ja henkilöllisyyden todentamisesta
rahapelitoiminnassa toisiinsa kytkeytyvien suoritusten yhteydessä, sovelletaan arpajaislain 14 §:n 1
momentissa tarkoitettuja sähköisesti välitettäviä rahapelejä koskevaan toimintaan 1 päivästä tammikuuta
2018.
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 37/38Ennen tämän lain voimaantuloa tehtyihin tekoihin ja laiminlyönteihin sovelletaan tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleita tällä lailla kumotun rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja
selvittämisestä annetun lain rangaistusvastuuta koskevia säännöksiä. Jos uuden lain soveltaminen johtaisi
lievempään lopputulokseen, on tämä otettava huomioon rangaistusta määrättäessä.
HE 228/2016 , HaVM 8/2017, EV 57/2017
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
28.12.2017/1089:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä tammikuuta 2018.
Tämän lain voimaan tullessa vireillä olevaan valitukseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä.
HE 151/2017 , TaVM 22/2017, EV 187/2017
20.4.2018/244:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2018.
HE 172/2017 , TaVM 2/2018, EV 22/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/97
(32016L0097), EUVL N:o L 26, 2.2.2016, s. 19, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU)
2018/41 1 (32018L041 1), EUVL N:o L 76, 19.3.2018, s. 28
1.6.2018/401:
Tämä laki tulee voimaan 4 päivänä kesäkuuta 2018.
HE 23/2018 , HaVM 5/2018, EV 45/2018
1.6.2018/406:
Tämä laki tulee voimaan 5 päivänä kesäkuuta 2018. Sen 5 luvun 5 §:n 5 momentti tulee kuitenkin voimaan
vasta 1 päivänä heinäkuuta 2019.
HE 38/2018 , TaVM 4/2018, EV 34/2018
1.6.2018/413:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
HE 206/2017 , TaVM 3/2018, EV 26/2018
26.4.2019/573:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2019. Sen 5 luvun 1 § tulee kuitenkin voimaan vasta 1
päivänä heinäkuuta 2019. Sen 7 luvun 1 a §:ää sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivänä tammikuuta 2020
lukien.
Tätä lakia sovelletaan 1 luvun 2 §:n 1 momentin 8 a, 22 ja 24–26 kohdassa tarkoitettuun ilmoitusvelvolliseen
vasta 1 päivänä joulukuuta 2019 lukien.
HE 167/2018 , TaVM 43/2018, EV 315/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843
(32018L0843); EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43
17.5.2019/678:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2019.
HE 213/2018 , HaVm 31/2018, EV 255/2018
10/18/22, 1:19 PM Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen… 444/2017 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2017/20170444 38/3817.1.2020/31:
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä tammikuuta 2020.
HE 55/2019 , LaVM 2/2019, EV 67/2019
9.4.2021/284:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2021.
HE 135/2020 , LaVM 2/2021, EV 19/2021
7.5.2021/376:
Tämä laki tulee voimaan 10 päivänä toukokuuta 2021. Sen 3 luvun 3 §:n 2 momentin 3 kohta, 5 §:n 2
momentti ja 6 §:n 2 momentti tulevat kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 261/2020 , TaVM 7/2021, HaVM 3/2021, EV 30/2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
(EU) 2015/849 (32015L0849); EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
(EU) 2018/843 (32018L0843); EUVL L 156, 19.6.2018, s.43
18.6.2021/532:
Tämä laki tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2021.
HE 16/2021 , TaVM 9/2021, EV 41/2021
29.6.2021/600:
Tämä laki tulee voimaan 30 päivänä kesäkuuta 2021.
HE 29/2021 , TaVM 13/2021, EV 57/2021, Euroopan Parlamentin ja Neuvoston direktiivi (EU) 2019/2177,
(32019L2177) , EUVL L 334, 27.12.2019, s.155
22.12.2021/1286:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2022.
HE 135/2021 , HaVM 18/2021, EV 226/2021
1.4.2022/207:
Tämä laki tulee voimaan 2 päivänä huhtikuuta 2022.
Joukkorahoituspalvelun tarjoamisesta annetun lain (203/2022) 28 §:ssä  tarkoitettuun joukkorahoituspalvelun
tarjoajaan sovelletaan mainitussa pykälässä säädetyn siirtymäajan tämän lain voimaantullessa voimassa
olleita säännöksiä.
HE 228/2021 , TaVM 7/2022, EV 17/2022
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2017  › 28.6.2017/444
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.