11/29/22, 10:29 AM Laki Syyttäjälaitoksesta 32/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190032 1/8Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2019 › 11.1.2019/32
Seurattu SDK 926/2022 saakka.
11.1.2019/32
Laki Syyttäjälaitoksesta
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Syyttäjälaitoksen asema, tehtävät ja organisaatio
1 §
Soveltamisala
Tässä laissa säädetään Syyttäjälaitoksen asemasta, tehtävistä ja hallinnosta sekä syyttäjien tehtävistä.
2 §
Syyttäjälaitoksen asema ja tehtävä
Syyttäjälaitos vastaa itsenäisesti ja riippumattomasti syyttäjäntoimen järjestämisestä.
3 §
Syyttäjälaitoksen organisaatio
Syyttäjälaitoksen keskushallintoyksikkönä toimii valtakunnansyyttäjän toimisto. Syyttäjälaitoksen toiminnan
järjestämistä varten maa jakautuu syyttäjäalueisiin. Syyttäjäalueeseen kuuluu yksi tai useampi kunta.
Ylimpänä syyttäjänä ja syyttäjien esimiehenä toimii valtakunnansyyttäjä.
Syyttäjälaitos kuuluu oikeusministeriön hallinnonalaan.
4 §
Valtakunnansyyttäjän toimiston tehtävät
Valtakunnansyyttäjän toimiston tehtävänä on:
1) ohjata ja kehittää Syyttäjälaitosta ja syyttäjäntoimintaa;
2) vastata Syyttäjälaitoksen toiminnan tuloksellisuudesta;
3) valvoa syyttäjien toiminnan laillisuutta ja yhdenmukaisuutta;
4) Syyttäjälaitoksen yleinen hallinto, viestintä ja koulutus;
5) hoitaa toimialaansa kuuluvaa kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä;
6) vastata poliisimiehen tekemäksi epäiltyjen rikosten tutkinnanjohtajina toimivien syyttäjien toiminnan
järjestämisestä.
5 §
Syyttäjäalueen tehtävät
Syyttäjäalue vastaa syyttäjäntehtävien järjestämisestä alueellaan käsiteltävissä rikosasioissa. Rikosasioiden
jakamisesta syyttäjäalueiden käsiteltäväksi voidaan määrätä aluejaosta poiketen, jos se on tarpeen työn
11/29/22, 10:29 AM Laki Syyttäjälaitoksesta 32/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190032 2/8tasaamisen, käsittelyn joutuisuuden, erityisosaamisen tai muun erityisen syyn vuoksi.
Omalla toimialueellaan syyttäjäalue kehittää syyttäjäntoimintaa valtakunnansyyttäjän toimiston ohjauksessa,
vastaa syyttäjäntoiminnan tuloksellisuudesta, valvoo syyttäjien toiminnan laillisuutta ja yhdenmukaisuutta
sekä huolehtii viranomaisyhteistyöstä ja muusta syyttäjän tehtäviin liittyvästä yhteistyöstä.
Lisäksi syyttäjäalueen tehtävänä on huolehtia muista valtakunnansyyttäjän toimiston sille erikseen
määräämistä tehtävistä.
6 §
Ahvenanmaan syyttäjäalue
Ahvenanmaan maakunnassa syyttäjäntehtävien järjestämisestä alueellaan käsiteltävissä rikosasioissa vastaa
Ahvenanmaan syyttäjäalue, ja sen toimipaikka on Maarianhamina.
Ahvenanmaan syyttäjäalueella käytettävästä kielestä ja henkilöstön kielitaidosta säädetään Ahvenanmaan
itsehallintolain (1144/1991) 6 luvussa .
Johtavaan maakunnansyyttäjään ja maakunnansyyttäjään sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään johtavasta
aluesyyttäjästä ja aluesyyttäjästä.
2 luku
Syyttäjät ja syyttäjän tehtävät
7 § (4.12.2019/1233)
Syyttäjät
Syyttäjiä ovat:
1) valtakunnansyyttäjä ja apulaisvaltakunnansyyttäjä;
2) valtionsyyttäjä;
3) johtava aluesyyttäjä ja johtava maakunnansyyttäjä;
4) erikoissyyttäjä;
5) aluesyyttäjä ja maakunnansyyttäjä;
6) apulaissyyttäjä.
Suomen kansallisesta jäsenestä Eurojustissa säädetään Suomen osallistumisesta Euroopan unionin
rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust) toimintaan annetussa laissa (1232/2019) .
8 §
Erityissyyttäjät
Erityissyyttäjiä ovat valtioneuvoston oikeuskansleri ja eduskunnan oikeusasiamies, joiden syyteoikeudesta
säädetään perustuslain 1 10 §:ssä.
9 §
Syyttäjän tehtävät
Syyttäjän tehtävänä on huolehtia rikosoikeudellisen vastuun toteuttamisesta hänen käsiteltävänään olevassa
asiassa tasapuolisesti, joutuisasti ja taloudellisesti asianosaisten oikeusturvan ja yleisen edun edellyttämällä
tavalla.
10 §
Syyttäjän toimivalta
Syyttäjällä on itsenäinen ja riippumaton syyteharkintavalta. Syyttäjä tekee itsenäisesti ja riippumattomasti
päätösvaltaansa kuuluvat, rikosoikeudellisen vastuun toteuttamista koskevat ratkaisut käsiteltävänään
11/29/22, 10:29 AM Laki Syyttäjälaitoksesta 32/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190032 3/8olevassa rikosasiassa. Syyttäjä on toimivaltainen syyttäjäntehtävissä koko maassa.
11 § (15.1.2021/69)
Valtakunnansyyttäjän tehtävät ylimpänä syyttäjänä ja ratkaisuvalta
Valtakunnansyyttäjän tehtävänä on:
1) toimia syyttäjänä niissä asioissa, jotka hänelle lain mukaan kuuluvat tai jotka hän ottaa käsiteltävikseen;
2) päättää syyttäjän valituslupahakemuksen jättämisestä korkeimpaan oikeuteen ja syyttäjien edustamisesta
korkeimmassa oikeudessa muissa kuin sellaisissa asioissa, joissa Euroopan syyttäjänvirasto käyttää
toimivaltaa;
3) valvoa ja edistää syyttäjäntoiminnan oikeudellista laatua ja yhdenmukaisuutta;
4) määrätä esitutkintalain (805/201 1) 2 luvun 4 §:ssä  tarkoitetut, poliisimiehen tekemäksi epäiltyjen rikosten
tutkinnanjohtajina toimivat syyttäjät;
5) ratkaista Suomen osallistumisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) toimintaan annetun lain (66/2021) 9
§:n 1 momentin mukaisesti tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO)
perustamisessa annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 25 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tutkinta- ja
syytetoimivaltaa koskeva erimielisyys Euroopan syyttäjänviraston ja kansallisen syyttäjäviranomaisen
välillä.
Valtakunnansyyttäjä voi ottaa itse ratkaistavakseen alaiselleen syyttäjälle kuuluvan asian tai määrätä
alaisensa syyttäjän ajamaan syytettä, jonka nostamisesta hän on päättänyt. V altakunnansyyttäjä voi myös
määrätä asian alaisensa syyttäjän syyteharkintaan. Mitä edellä tässä momentissa säädetään, ei sovelleta
asioissa, joissa Euroopan syyttäjänvirasto käyttää toimivaltaa.
Valtakunnansyyttäjä voi antaa nimetylle syyttäjänvirastaan virkavapaalla olevalle, toisessa virkasuhteessa
olevalle virkamiehelle määräajaksi sellaiset syyttäjänvaltuudet, joita tämä määrätyssä tehtävässään tarvitsee.
Syyttäjänvaltuuksia käyttävään henkilöön sovelletaan muutoin, mitä syyttäjästä säädetään.
12 §
Apulaisvaltakunnansyyttäjä
Apulaisvaltakunnansyyttäjä toimii valtakunnansyyttäjän apuna ja sijaisena.
Apulaisvaltakunnansyyttäjä ratkaisee hänen käsiteltäväkseen kuuluvat asiat samoin valtuuksin kuin
valtakunnansyyttäjä.
13 §
Valtionsyyttäjät
Valtakunnansyyttäjän toimistossa on valtionsyyttäjiä.
Valtionsyyttäjä toimii syyttäjänä hänen käsiteltäväkseen määrätyissä asioissa.
14 §
Erikoissyyttäjät
Erikoissyyttäjä toimii syyttäjänä erikoistumisalaansa kuuluvissa erityisen vaativissa rikosasioissa sekä
muissa hänelle määrätyissä rikosasioissa.
15 §
Johtavat aluesyyttäjät, aluesyyttäjät ja apulaissyyttäjät
Johtavat aluesyyttäjät, aluesyyttäjät ja apulaissyyttäjät toimivat syyttäjänä syyttäjäalueella käsiteltävissä
rikosasioissa ja muissa heille määrätyissä asioissa.
16 §
11/29/22, 10:29 AM Laki Syyttäjälaitoksesta 32/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190032 4/8Kelpoisuusvaatimukset
Valtakunnansyyttäjän ja apulaisvaltakunnansyyttäjän kelpoisuusvaatimuksena on muu oikeustieteen ylempi
korkeakoulututkinto kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto, tehtävän edellyttämä
monipuolinen kokemus sekä käytännössä osoitettu johtamistaito ja johtamiskokemus.
Muiden syyttäjien kelpoisuusvaatimuksena on muu oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto kuin
kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto. Johtavien aluesyyttäjien
kelpoisuusvaatimuksena on lisäksi käytännössä osoitettu johtamistaito.
17 §
Nimittäminen
Valtakunnansyyttäjän nimittämisestä säädetään perustuslaissa. Apulaisvaltakunnansyyttäjän nimittää
tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä.
Valtionsyyttäjän nimittää valtioneuvosto valtakunnansyyttäjän toimiston esityksestä.
Johtavan aluesyyttäjän, erikoissyyttäjän ja aluesyyttäjän nimittää valtakunnansyyttäjän toimisto. Johtavan
aluesyyttäjän virkaan nimitetään viiden vuoden määräajaksi, jollei erityisestä syystä ole perustetta nimittää
tätä lyhyemmäksi määräajaksi.
Apulaissyyttäjän nimittää määräaikaiseen virkasuhteeseen syyttäjäalue.
3 luku
Johtaminen ja asioiden ratkaiseminen
18 §
Johtaminen
Valtakunnansyyttäjän toimistoa johtaa valtakunnansyyttäjä.
Syyttäjäaluetta johtaa johtava aluesyyttäjä. Johtavan aluesyyttäjän apuna voi toimia yksi tai useampi
apulaispäällikkönä toimiva syyttäjä. Apulaispäälliköt hoitavat syyttäjäntehtäviensä lisäksi heille määrättyjä
hallinnollisia tehtäviä syyttäjäalueella.
19 §
Hallinnollisten asioiden ratkaiseminen
Valtakunnansyyttäjä ratkaisee koko Syyttäjälaitosta koskevat hallinnolliset asiat, jollei niitä ole säädetty tai
määrätty muun virkamiehen ratkaistavaksi.
Valtakunnansyyttäjän toimistossa käsiteltävät hallinnolliset asiat ratkaisee valtakunnansyyttäjä, jollei asiaa
ole säädetty tai määrätty muun virkamiehen ratkaistavaksi. Muun virkamiehen kuin valtakunnansyyttäjän tai
apulaisvaltakunnansyyttäjän ratkaistavaksi ei voida antaa hallinnollista asiaa, joka on laissa säädetty
valtakunnansyyttäjän ratkaistavaksi. V altakunnansyyttäjä voi pidättää itselleen päätösvallan asiassa, jonka
muu valtakunnansyyttäjän toimiston virkamies muuten saisi ratkaista.
Syyttäjäalueella käsiteltävät hallinnolliset asiat ratkaisee johtava aluesyyttäjä, jollei asiaa ole säädetty tai
Syyttäjälaitoksen työjärjestyksellä määrätty apulaispäällikön tai muun virkamiehen ratkaistavaksi. Johtava
aluesyyttäjä voi pidättää itselleen päätösvallan hallinnollisessa asiassa, jonka muu syyttäjäalueen virkamies
muuten saisi ratkaista.
20 §
Rikosasioiden jakaminen
Rikosasiat on jaettava syyttäjien käsiteltäviksi siten, että asianosaisten oikeus saada asiansa ratkaistuksi
riippumattomasti, puolueettomasti ja joutuisasti turvataan.
Valtakunnansyyttäjä voi määrätä samaan rikosasiaan useamman syyttäjän. Samalla tulee määrätä heidän
keskinäisestä vastuunjaostaan. Johtava aluesyyttäjä voi antaa tällaisen määräyksen alaisuudessaan toimiville
syyttäjille.
11/29/22, 10:29 AM Laki Syyttäjälaitoksesta 32/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190032 5/821 §
Rikosasian siirtäminen toiselle syyttäjälle
Syyttäjän ollessa toisen virkatehtävän vuoksi tai muusta syystä estynyt hoitamasta syyttäjäntehtäväänsä,
esimies voi siirtää hänen käsiteltävänään olevia rikosasioita toisen syyttäjän hoidettavaksi.
Esimies voi erityisestä syystä siirtää alaisensa syyttäjän käsiteltävänä olevia rikosasioita toisen syyttäjän
hoidettavaksi, jos se on joutuisan oikeudenkäynnin järjestämisen, työn tasaamisen, erityisosaamisen taikka
muun vastaavan syyn vuoksi tarkoituksenmukaista. Tämä edellyttää rikosasiaa käsittelevän syyttäjän
suostumusta.
4 luku
Erinäiset säännökset
22 §
Tiedonsaantioikeus
Syyttäjällä on salassapitosäännösten estämättä oikeus maksutta saada viranomaiselta ja julkista tehtävää
hoitamaan asetetulta yhteisöltä virkatehtävien suorittamista varten tarpeelliset tiedot ja asiakirjat, jollei
sellaisen tiedon tai asiakirjan antamista syyttäjälle tai tietojen käyttämistä todisteena ole laissa kielletty tai
rajoitettu.
Syyttäjällä on oikeus saada virkatehtävien suorittamista varten tarpeelliset tiedot yhteisön jäsentä,
tilintarkastajaa, hallituksen jäsentä tai työntekijää velvoittavan yritys-, pankki- tai vakuutussalaisuuden
estämättä. Syyttäjällä on oikeus saada syyteharkinnassa tarvitsemiaan, sakkorangaistuksia ja niiden
täytäntöönpanoa koskevia tietoja Oikeusrekisterikeskuksen sakkorekisteristä.
Syyttäjällä ei kuitenkaan ole 1 momentissa tarkoitettua oikeutta saada tietoja, jotka viranomainen tai julkista
tehtävää hoitamaan asetettu yhteisö on saanut luvan perusteella tieteellistä tutkimusta, tilastointia tai
suunnittelu- ja selvitystehtäviä varten.
23 §
Vaitiolovelvollisuus ja vaitiolo-oikeus
Mitä poliisilain (872/201 1) 7 luvun 1 §:ssä  säädetään poliisin henkilöstöön kuuluvan vaitiolovelvollisuudesta
ja 5 §:ssä ilmaisuvelvollisuudesta, sovelletaan myös Syyttäjälaitoksen henkilöstöön kuuluvaan.
Syyttäjällä on vaitiolo-oikeus poliisilain 7 luvun 3 §:n 1 momentissa tarkoitetuista tiedoista, jotka hän on
saanut toimiessaan esitutkintalain 2 luvun 4 §:ssä tarkoitettuna tutkinnanjohtajana.
Syyttäjän vaitiolovelvollisuudesta ja vaitiolo-oikeudesta hänen vahvistaessaan eurooppalaisen
tutkintamääräyksen säädetään rikosasioita koskevaa eurooppalaista tutkintamääräystä koskevan direktiivin
täytäntöönpanosta annetussa laissa (430/2017) .
Syyttäjälaitoksen henkilöstöön kuuluvan velvollisuudesta todistaa oikeudenkäynnissä 1 momentissa
tarkoitetusta vaitiolovelvollisuudesta tai 2 momentissa tarkoitetusta vaitiolo-oikeudesta huolimatta säädetään
oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 12 §:n  3 momentissa.
24 §
Esteellisyys
Syyttäjä on esteellinen, jos:
1) hän tai hänen läheisensä on asianosainen;
2) asiassa on odotettavissa erityistä hyötyä tai vahinkoa hänelle tai hänen läheiselleen;
3) hän tai hänen läheisensä avustaa tai edustaa asianosaista taikka sitä, jolle asiassa on odotettavissa erityistä
hyötyä tai vahinkoa;
11/29/22, 10:29 AM Laki Syyttäjälaitoksesta 32/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190032 6/84) hän on palvelussuhteessa tai käsiteltävään asiaan liittyvässä toimeksiantosuhteessa asianosaiseen taikka
siihen, jolle asiassa on odotettavissa hyötyä tai vahinkoa;
5) hän on hallituksen tai siihen rinnastettavan toimielimen tai hallintoneuvoston jäsenenä taikka
toimitusjohtajana tai sitä vastaavassa asemassa sellaisessa yhteisössä, säätiössä tai julkisoikeudellisessa
laitoksessa, joka on asianosainen tai jolle asiassa on odotettavissa erityistä hyötyä tai vahinkoa; tai
6) muu kuin 1–5 kohdassa tarkoitettu seikka on omiaan antamaan perustellun aiheen epäillä hänen
puolueettomuuttaan asiassa.
Syyttäjän läheisellä tarkoitetaan hallintolain (434/2003) 28 §:n  2 ja 3 momentissa tarkoitettuja henkilöitä.
Syyttäjä saa esteellisenäkin ryhtyä toimeen, joka ei siedä viivytystä. Syyttäjän on ilmoitettava
esteellisyydestään sille, joka määrää hänelle sijaisen.
25 §
Varallaolo
Valtakunnansyyttäjä voi järjestää syyttäjien virastoajan ulkopuolisen varallaolon tarkoituksenmukaisella
tavalla.
Johtava aluesyyttäjä voi määrätä syyttäjän olemaan virastoaikana varalla, jos se on tarpeen syyttäjän
tavoitettavuuden varmistamiseksi tämän päätösvaltaan kuuluvien kiireellisten asioiden ratkaisemiseksi.
Valtakunnansyyttäjän varallaolotehtävään määräämällä syyttäjällä on varalla ollessaan toimivalta päättää
toimenpiteistä toisen syyttäjän käsiteltäväksi määrätyssä asiassa, jos toimenpide ei siedä viivytystä.
26 §
Asiamiehenä tai avustajana toimiminen
Syyttäjän oikeuteen toimia asiamiehenä tai avustajana oikeudenkäynnissä sovelletaan, mitä
oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:ssä  säädetään virkamiehestä ja yleisen tuomioistuimen lainoppineesta
jäsenestä.
Syyttäjän velvollisuudesta ajaa asianomistajan yksityisoikeudellista vaatimusta säädetään
oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (689/1997) 3 luvun 9 §:ssä .
27 §
Virkasyytteen käsittely
Valtakunnansyyttäjää ja apulaisvaltakunnansyyttäjää syytetään virkarikoksesta korkeimmassa oikeudessa.
Syyttäjänä on joko valtioneuvoston oikeuskansleri tai eduskunnan oikeusasiamies.
Valtionsyyttäjää, johtavaa aluesyyttäjää, erikoissyyttäjää, aluesyyttäjää, apulaissyyttäjää sekä Suomen
osallistumisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) toimintaan annetun lain 5 §:ssä tarkoitettua Euroopan
syyttäjää ja valtuutettua Euroopan syyttäjää syytetään virkarikoksesta hovioikeudessa. Syyttäjänä on joko
valtioneuvoston oikeuskansleri tai eduskunnan oikeusasiamies taikka valtioneuvoston oikeuskanslerin tai
eduskunnan oikeusasiamiehen määräämä syyttäjä. (15.1.2021/69)
28 §
Syyttäjälaitosta koskevien vahingonkorvausasioiden käsittely
Syyttäjälaitosta koskevien vahingonkorvausasioiden käsittelystä säädetään valtion
vahingonkorvaustoiminnasta annetussa laissa (978/2014) .
29 §
Tarkemmat säännökset
Valtioneuvoston asetuksella säädetään syyttäjien kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista, muiden
Syyttäjälaitoksen virkamiesten kuin syyttäjien kelpoisuudesta ja nimittämisestä sekä hallintokanteluasioiden
ratkaisemisesta.
11/29/22, 10:29 AM Laki Syyttäjälaitoksesta 32/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190032 7/8Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä Syyttäjälaitoksen or ganisaatiosta ja
syyttäjäalueista, henkilöstöstä, syyttäjien hallinnollisista tehtävistä ja niihin määräämisestä, apulaispäällikön
tehtävästä ja siihen määräämisestä, syyttäjien nimittämisestä määräaikaiseen virkasuhteeseen sekä
henkilöstön virkasuhdetta koskevasta päätösvallasta.
30 §
Syyttäjälaitoksen työjärjestys
Työskentelyn järjestämisestä Syyttäjälaitoksessa määrätään valtakunnansyyttäjän vahvistamassa
Syyttäjälaitoksen työjärjestyksessä. T yöjärjestyksessä voidaan määrätä virkamiesten tehtävien hoitamisesta
ja sijaisista, rikosasioiden jakamisesta syyttäjäalueella, syyttäjäntehtävien järjestämisestä, asioiden
käsittelystä sekä muista Syyttäjälaitoksen hallintoon kuuluvista, toiminnan järjestämiseksi tarpeellisista
asioista.
5 luku
Voimaantulo
31 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2019.
Tällä lailla kumotaan syyttäjälaitoksesta annettu laki (439/201 1), jäljempänä kumottu laki .
32 §
Viittaussäännös
Mitä muualla laissa säädetään virallisesta syyttäjästä, sovelletaan syyttäjään.
Mitä muualla laissa säädetään V altakunnansyyttäjänvirastosta, koskee valtakunnansyyttäjän toimistoa.
Mitä muualla laissa säädetään syyttäjänvirastosta, johtavasta kihlakunnansyyttäjästä ja
kihlakunnansyyttäjästä, koskee vastaavasti syyttäjäaluetta, johtavaa aluesyyttäjää ja aluesyyttäjää.
Jos muussa laissa tai sen nojalla annetussa säännöksessä viitataan kumottuun lakiin, viittauksen on katsottava
tarkoittavan tämän lain vastaavaa säännöstä.
33 §
Tehtäviä koskevat siirtymäsäännökset
Tämän lain tullessa voimaan syyttäjänvirastoissa ja V altakunnansyyttäjänvirastossa vireillä olevat asiat,
syyttäjänvirastojen ja V altakunnansyyttäjänviraston tekemät sopimukset ja sitoumukset sekä niistä johtuvat
oikeudet ja velvollisuudet siirtyvät Syyttäjälaitokselle.
34 §
Henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset
Henkilöstön asemasta säädetään valtion virkamieslain (750/1994) 2 luvussa .
Tämän lain tullessa voimaan syyttäjänvirastojen ja V altakunnansyyttäjänviraston virat muuttuvat
Syyttäjälaitoksen yhteisiksi viroiksi. Tässä tarkoitettu viran muuttuminen ei edellytä virkaan nimitetyn
virkamiehen suostumusta.
Tämän lain tullessa voimaan syyttäjänvirastojen johtavan kihlakunnansyyttäjän virat lakkaavat ja
virkasuhteet päättyvät ilman irtisanomista. Johtavat kihlakunnansyyttäjät siirtyvät aluesyyttäjän virkaan lain
voimaantuloajankohdan mukaisten toimipaikkojensa mukaisille alueille ja yksiköihin. Kihlakunnansyyttäjien
virat muuttuvat aluesyyttäjien viroiksi ja virat sijoittuvat lain voimaantuloajankohdan mukaisten
toimipaikkojensa mukaisille alueille ja yksiköihin.
Sellaiset kihlakunnansyyttäjän virat, joihin nimitetyt ovat lain voimaan tullessa määrättyinä toistaiseksi
voimassa olevaan erikoissyyttäjän tehtävään, muuttuvat lain voimaan tullessa erikoissyyttäjien viroiksi.
11/29/22, 10:29 AM Laki Syyttäjälaitoksesta 32/2019 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2019/20190032 8/8Erikoissyyttäjien viroiksi muuttuvat myös ne kihlakunnansyyttäjän virat, jotka on perustettu erikoissyyttäjien
tehtävien hoitamiseksi.
HE 17/2018 , Pevl 25/2018, LaVM 5/2018, EV 134/2018
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
4.12.2019/1233:
Tämä laki tulee voimaan 12 päivänä joulukuuta 2019.
HE 45/2019 , LaVM 1/2019, EV 28/2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1727
(32018R1727); EUVL L 295, 21.1 1.2018, s. 138
15.1.2021/69:
Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana.
L 69/2021  tuli voimaan A:n 466/2021  mukaisesti 10.6.2021.
HE 184/2020 , LaVM 15/2020, EV 220/2020, Neuvoston asetus (EU) 2017/1939 (32017R1939) ; EUVL L
283, 31.10.2017, s. 1
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2019  › 11.1.2019/32
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.