1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 1/30Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2015 › 18.9.2015/1141
Seurattu SDK 125/2023 saakka.
18.9.2015/1 141
Tilintarkastuslaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1 § (12.8.2016/622)
Soveltamisala
Tätä lakia sovelletaan, jollei muualla laissa toisin säädetä:
1) kirjanpitolain (1336/1997) 1 luvun 1 §:ssä  tarkoitetun kirjanpitovelvollisen yhteisön ja säätiön
tilintarkastukseen;
2) toimeen, joka muussa laissa tai asetuksessa säädetään tilintarkastajan tehtäväksi tai jonka perusteella
tilintarkastaja antaa kirjallisen lausunnon viranomaisen tai tuomioistuimen käyttöön.
Toimintaan, johon sovelletaan julkishallinnon ja -talouden tilintarkastuksesta annettua lakia (1142/2015) ,
sovelletaan tämän lain 2 luvun 7 §:n 3 momenttia, 4 luvun 2, 4 ja 5 §:ää, 6–8 lukua, 9 luvun 1 §:n 1
momentin 1–3 kohtaa, 10 luvun 1–4, 7 ja 8 §:ää sekä 1 1 lukua.
Tätä lakia ei sovelleta tilintarkastajan toimintaan valtiontalouden tarkastusviraston virkamiehenä.
Tilintarkastajan tässä ominaisuudessaan harjoittamaan muuhun kuin 1, 2 tai 3 momentissa tarkoitettuun
toimintaan sovelletaan 4 luvun 1–3 ja 8 §:ää, 7 ja 8 lukua, 9 luvun 1 §:ää, 10 luvun 1–4, 7 ja 8 §:ää ja 1 1
luvun 1 §:ää.
Mitä tässä laissa säädetään yhteisön ja säätiön kirjanpidon ja tilinpäätöksen tilintarkastuksesta sovelletaan
myös Suomessa rekisteröidyn ulkomaisen elinkeinonharjoittajan sivuliikkeeseen, jos ulkomaisen
elinkeinonharjoittajan tilinpäätöstä ei laadita, tarkasteta ja julkisteta Euroopan unionin säädösten mukaisesti
tai vastaavalla tavalla. Tätä lakia ei kuitenkaan sovelleta ulkomaisen luotto- tai rahoituslaitoksen
sivukonttorin tilintarkastukseen. Ulkomaisen vakuutusyhtiön edustuston tilintarkastukseen tätä lakia
sovelletaan noudattaen, mitä ulkomaisista vakuutusyhtiöistä annetussa laissa (398/1995)  säädetään.
Yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön tilintarkastuksesta säädetään lisäksi yleisen edun kannalta
merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista ja komission päätöksen
2005/909/EY  kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 537/2014,
jäljempänä Euroopan unionin tilintarkastusasetus .
2 § (12.8.2016/622)
Määritelmät
Tässä laissa tarkoitetaan:
1) tilintarkastajalla  6 luvun 1 §:n mukaisesti HT -, KHT - tai JHT -tilintarkastajaksi hyväksyttyä luonnollista
henkilöä tai tilintarkastusyhteisöksi hyväksyttyä yhteisöä;
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 2/302) HT-tilintarkastajalla  luonnollista henkilöä, joka on 6 luvun 2 §:n mukaiset edellytykset täytettyään
hyväksytty tilintarkastajaksi;
3) KHT-tilintarkastajalla  HT-tilintarkastajaksi hyväksyttyä luonnollista henkilöä, jolle on 6 luvun 3 §:n 1 tai
4 momentin mukaisten edellytysten täytyttyä hyväksytty yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön
tilintarkastajan KHT -erikoispätevyys;
4) JHT-tilintarkastajalla  HT-tilintarkastajaksi hyväksyttyä luonnollista henkilöä, jolle on 6 luvun 3 §:n 2 tai 4
momentin mukaisten edellytysten täytyttyä hyväksytty julkishallinnon ja -talouden tilintarkastajan JHT -
erikoispätevyys;
5) tilintarkastusyhteisöllä  yhteisöä, joka on 6 luvun 5 §:n mukaiset edellytykset täytettyään hyväksytty
tilintarkastusyhteisöksi;
6) konsernilla  kirjanpitolain 1 luvun 6 §:ssä tarkoitettua konsernia;
7) konserniyrityksellä  kirjanpitolain 1 luvun 6 §:ssä tarkoitettua konserniyritystä;
8) säännellyllä markkinalla kaupankäynnin kohteena olevalla yhteisöllä  yhteisöä, jonka arvopaperi on otettu
kaupankäynnin kohteeksi kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain (1070/2017) 1 luvun 2 §:n  1
momentin 5 kohdassa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla; (28.12.2017/1092)
9) yleisen edun kannalta merkittävällä yhteisöllä  kirjanpitolain 1 luvun 9 §:ssä tarkoitettua yleisen edun
kannalta merkittävää yhteisöä;
10) ketjulla  tilintarkastajien yhteistyöhön tarkoitettua suurta verkostoa, johon tilintarkastaja kuuluu, sekä
näiden muodostamaa muuta suurta kokonaisuutta, joka on selkeästi tarkoitettu voittojen tai kustannusten
jakamiseen tai jolla on yhteinen omistus, määräysvalta tai johto, yhteiset laadunvarmistusohjeet ja -
menettelytavat tai yhteinen liiketoimintasuunnitelma tai joka käyttää yhteistä markkinointinimeä tai yhteisiä
asiantuntijaresursseja;
11) ETA-valtiolla  Euroopan talousalueeseen kuuluvia valtioita.
2 luku
Velvollisuus toimituttaa tilintarkastus
1 §
Tilintarkastajan yleinen kelpoisuus
Tilintarkastajana ei voi toimia henkilö, jolle on määrätty edunvalvoja, jonka toimintakelpoisuutta on
rajoitettu, joka on vajaavaltainen taikka joka on konkurssissa tai liiketoimintakiellossa.
Jos tilintarkastajaksi on valittu yksi tai useampi luonnollinen henkilö, on vähintään yhdellä heistä oltava
asuinpaikka ET A-valtiossa.
2 §
Tilintarkastusvelvollisuus
Yhteisössä ja säätiössä on valittava tilintarkastaja ja toimitettava tilintarkastus sen mukaan kuin tässä laissa
ja muussa laissa säädetään.
Jollei muussa laissa toisin säädetä, tilintarkastaja voidaan jättää valitsematta yhteisössä, jossa sekä
päättyneellä että sitä välittömästi edeltäneellä tilikaudella on täyttynyt enintään yksi seuraavista
edellytyksistä:
1) taseen loppusumma ylittää 100 000 euroa;
2) liikevaihto tai sitä vastaava tuotto ylittää 200 000 euroa; tai
3) palveluksessa on keskimäärin yli kolme henkilöä.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 3/30Tilintarkastaja voidaan myös jättää valitsematta toimintaansa aloittavassa yhteisössä, jolla ei vielä ole 2
momentissa tarkoitettuja tilikausia, jollei ole ilmeistä, ettei edellytyksiä tilintarkastajan valitsematta
jättämiseen ole.
Tilintarkastaja on kuitenkin aina valittava yhteisössä, jonka pääasiallisena toimialana on arvopapereiden
omistaminen ja hallinta ja jolla on kirjanpitolain 1 luvun 8 §:ssä tarkoitettu huomattava vaikutusvalta toisen
kirjanpitovelvollisen liiketoiminnan tai rahoituksen johtamisessa.
Jos yhteisöllä tai säätiöllä ei ole 1, 2 tai 3 momentin mukaista velvollisuutta valita tilintarkastajaa,
yhtiöjärjestyksessä, yhtiösopimuksessa tai säännöissä voidaan määrätä tilintarkastuksen toimittamisesta.
(12.8.2016/622)
Yhteisön ja säätiön yhtiöjärjestyksessä, yhtiösopimuksessa tai säännöissä voidaan määrätä useamman
tilintarkastajan valinnasta. (12.8.2016/622)
3 §
Velvollisuus valita varatilintarkastaja
Jos yhteisölle on valittu vain yksi tilintarkastaja eikä tämä ole tilintarkastusyhteisö, on valittava ainakin yksi
varatilintarkastaja.
Mitä tässä tai muussa laissa säädetään tilintarkastajasta, sovelletaan vastaavasti varatilintarkastajaan.
4 §
Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen antaminen tilintarkastajalle
Jos tilinpäätöksen vahvistamisesta päätetään yhteisön tai säätiön toimielimen kokouksessa, tilinpäätös ja
toimintakertomus on annettava tilintarkastajalle viimeistään kuukautta ennen tätä kokousta.
5 § (12.8.2016/622)
Velvollisuus valita KHT-tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö
Vähintään yhden yhtiömiesten, yhtiökokouksen tai vastaavan toimielimen valitseman tilintarkastajan on
oltava KHT -tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, jonka päävastuullinen tilintarkastaja on KHT -
tilintarkastaja, jos kyse on yleisen edun kannalta merkittävästä yhteisöstä tai jos yhteisössä tai säätiössä
päättyneellä tilikaudella täyttyy vähintään kaksi seuraavista edellytyksistä:
1) taseen loppusumma ylittää 25 000 000 euroa;
2) liikevaihto tai sitä vastaava tuotto ylittää 50 000 000 euroa;
3) yhteisön tai säätiön palveluksessa on keskimäärin yli 300 henkilöä.
6 §
Tilintarkastusvelvollisuus konsernissa
Mitä 2–4 §:ssä säädetään, sovelletaan vastaavasti konsernin emoyritykseen, jos konsernin osalta vähintään
kaksi 2 §:ssä tarkoitetuista kolmesta edellytyksestä täyttyy ja mitä 5 §:ssä säädetään, jos vähintään kaksi 5
§:ssä tarkoitetuista kolmesta edellytyksestä täyttyy .
Tytäryrityksen tilintarkastajaksi on valittava vähintään yksi emoyrityksen tilintarkastaja. Edellä sanotusta
voidaan poiketa vain perustellusta syystä.
7 § (12.8.2016/622)
Päävastuullinen tilintarkastaja
Jos tilintarkastajaksi on valittu tilintarkastusyhteisö, tämän on ilmoitettava tilintarkastettavalle yhteisölle tai
säätiölle, kenellä tilintarkastusyhteisössä työskentelevällä tilintarkastajalla on päävastuu tilintarkastuksen
toimittamisesta. Päävastuullinen tilintarkastaja tulee valita siten, että varmistetaan riippumaton ja
ammattitaitoinen tilintarkastus.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 4/30Päävastuullisella tilintarkastajalla on oltava vähintään sama pätevyys, jota edellytettäisiin tilintarkastajaksi
valittavalta luonnolliselta henkilöltä. Hänen on myös osallistuttava aktiivisesti tilintarkastustoimeksiantoon.
Mitä tässä laissa säädetään tilintarkastajasta, sovelletaan myös päävastuulliseen tilintarkastajaan.
8 §
Patentti- ja rekisterihallituksen velvollisuus määrätä tilintarkastaja
Patentti- ja rekisterihallituksen on ilmoituksesta määrättävä yhteisölle tai säätiölle kelpoisuusehdot täyttävä
tilintarkastaja, jos:
1) tilintarkastajaa ei ole valittu tämän lain tai muun lain mukaisesti;
2) tilintarkastajalla ei ole 1 §:ssä tarkoitettua kelpoisuutta tai tilintarkastaja ei ole 4 luvun 6 ja 7 §:ssä
tarkoitetulla tavalla riippumaton; tai
3) yhtiöjärjestykseen, sääntöihin tai yhtiösopimukseen otettua tilintarkastajien lukumäärää tai kelpoisuutta
koskevaa määräystä on rikottu.
Patentti- ja rekisterihallituksen on pyydettävä tilintarkastuslautakunnan lausunto 1 momentin 2 kohdassa
tarkoitetussa riippumattomuutta koskevassa asiassa ennen sen ratkaisemista.
Ilmoituksen saa edellä tässä pykälässä tarkoitetuissa tapauksissa tehdä kuka tahansa. Hallitus, siihen
verrattava toimielin tai yhtiömies on velvollinen tekemään ilmoituksen, jollei se, jolle tilintarkastajan
valitseminen kuuluu, viivytyksettä valitse kelpoisuusehdot täyttävää tilintarkastajaa. Ilmoitusvelvollisuus ei
kuitenkaan koske kommandiittiyhtiön äänetöntä yhtiömiestä.
Ennen kuin tässä pykälässä tarkoitettu määräys annetaan, on kuultava yhteisön tai säätiön hallitusta, siihen
verrattavaa toimielintä tai yhtiömiehiä. Määräys voidaan panna täytäntöön lainvoimaa vailla olevana.
Määräys on voimassa siihen asti, kunnes yhteisölle tai säätiölle on säädetyssä järjestyksessä valittu
tilintarkastaja Patentti- ja rekisterihallituksen määräämän tilintarkastajan tilalle. Määräystä ei voida antaa sen
jälkeen, kun kyseistä tilikautta koskeva tilinpäätös on vahvistettu ja sitä koskeva päätös on saanut
lainvoiman.
9 §
Tilintarkastajan erottaminen ja eroaminen
Tilintarkastajan voi erottaa toimestaan kesken toimikauden se, joka on tilintarkastajan valinnut, määrännyt
tai osoittanut tehtävään. Tilintarkastajan erottamiseen kesken toimikauden on oltava perusteltu syy . Jos
tilintarkastaja erotetaan kesken toimikauden, sen, joka on erottanut tilintarkastajan, on annettava jäljempänä
7 luvun 1 §:ssä tarkoitetulle Tilintarkastusvalvonnalle selvitys erottamisesta ja sen syistä.
Tilintarkastaja voi erota toimestaan kesken toimikauden ilmoittamalla siitä yhteisölle tai säätiölle.
Tilintarkastajan on ilmoitettava ero rekisteröitäväksi kahden viikon kuluessa siitä, kun hän teki ilmoituksen.
Lisäksi tilintarkastajan on annettava Tilintarkastusvalvonnalle selvitys eroamisesta ja esitettävä sille
perusteltu syy .
Jos tilintarkastajan toimi tulee avoimeksi kesken toimikauden tai jos tilintarkastaja menettää kelpoisuutensa
sanottuun toimeen, eikä varatilintarkastajaa ole, tilintarkastajan valintaan osallistuvien yhtiömiesten,
hallituksen tai vastaavan toimielimen on huolehdittava siitä, että uusi tilintarkastaja valitaan jäljellä olevaksi
toimikaudeksi.
10 §
Tietojen antaminen seuraavalle tilintarkastajalle
Tilintarkastajan erotessa, tullessa erotetuksi tai tilintarkastajan toimikauden päättyessä tämän on pyynnöstä
annettava seuraajalleen tiedot, jotka ovat tarpeen tilintarkastuksen suorittamista varten.
Mitä 1 momentissa säädetään koskee myös tilintarkastusyhteisöä, jonka palveluksessa tilintarkastaja on ollut.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 5/3011 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastajan valintaa rajoittavien sopimusehtojen kielto
Yhteisön tai säätiön ja kolmannen osapuolen välinen sopimusehto, jolla rajoitetaan yhtiömiesten,
yhtiökokouksen tai vastaavan toimielimen päätösvaltaa yhteisön tai säätiön tilintarkastajan valinnassa, on
mitätön.
3 luku
Tilintarkastuksen sisältö
1 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastuksen kohde
Tässä laissa tarkoitetun tilintarkastuksen kohteena on yhteisön tai säätiön tilikauden kirjanpito, tilinpäätös
sekä hallinto.
Jos lainsäädännössä muutoin edellytetään tilintarkastusta, tilintarkastukseen sovelletaan, mitä tässä laissa
säädetään tilikauden tilintarkastuksesta ja sen sisällöstä.
2 § (12.8.2016/622)
Konsernin tilintarkastus
Emoyrityksen tilintarkastajan on tarkastettava myös konsernitilinpäätös sekä varmistuttava siitä, että
konserniin kuuluvien yritysten tilintarkastajat ovat suorittaneet tilintarkastuksen asianmukaisesti.
Jos emoyrityksen tilintarkastaja ei pysty tarkastamaan konsernitilinpäätöstä tai varmistumaan konserniin
kuuluvan yrityksen tilintarkastuksen asianmukaisuudesta 1 momentissa tarkoitetulla tavalla, tilintarkastajan
tulee toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet asian korjaamiseksi ja tehdä ilmoitus Tilintarkastusvalvonnalle.
3 §
Kansainväliset tilintarkastusstandardit
Sen lisäksi, mitä tässä laissa ja sen nojalla annetuissa säädöksissä säädetään, 1 luvun 1 §:n 1 momentin 1
kohdassa tarkoitetussa tehtävässä on noudatettava tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten
lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY  ja 83/349/ETY  muuttamisesta sekä neuvoston
direktiivin 84/253/ETY  kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY
26 artiklassa tarkoitettuja, unionissa sovellettaviksi hyväksyttyjä tilintarkastusstandardeja ( kansainväliset
tilintarkastusstandar dit).
Kansainvälisiä tilintarkastusstandardeja voidaan soveltaa tarkoituksenmukaisessa laajuudessa kirjanpitolain 1
luvun 4 a §:ssä tarkoitetun pienyrityksen tilintarkastuksessa noudattaen tämän lain 4 luvun 3 §:ssä
tarkoitettua hyvää tilintarkastustapaa. (12.8.2016/622)
4 §
Tilinpäätösmerkintä
Kun tilintarkastus on tehty , tilintarkastajan on tehtävä siitä tilinpäätökseen merkintä, jossa viitataan
tilintarkastuskertomukseen.
5 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastuskertomus
Tilintarkastajan on annettava kultakin tilikaudelta päivätty ja allekirjoitettu tilintarkastuskertomus.
Tilintarkastuskertomuksessa on yksilöitävä sen kohteena oleva tilinpäätös sekä ilmoitettava, mitä
tilinpäätössäännöstöä tilinpäätöksen laatimisessa on noudatettu. Tilintarkastuskertomuksessa on ilmoitettava,
mitä tilintarkastusstandardeja tilintarkastuksessa on noudatettu. Lisäksi tilintarkastuskertomuksessa on
ilmoitettava tilintarkastajan toimipaikka.
Tilintarkastuskertomuksessa on annettava lausunto siitä:
1) antaako tilinpäätös noudatetun tilinpäätössäännöstön mukaisesti oikean ja riittävän kuvan yhteisön tai
säätiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta;
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 6/302) täyttääkö tilinpäätös lakisääteiset vaatimukset;
3) onko toimintakertomus laadittu toimintakertomuksen laatimiseen sovellettavien säännösten mukaisesti;
4) ovatko tilikauden toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot yhdenmukaisia.
Edellä 2 momentissa tarkoitettu lausunto on vakiomuotoinen, varauman sisältävä tai kielteinen. Jos
tilintarkastaja ei voi antaa lausuntoa, tilintarkastajan on ilmoitettava tästä tilintarkastuskertomuksessa.
Tilintarkastuskertomuksessa on lisäksi todettava, onko tilintarkastaja tilintarkastuksen yhteydessä saamiensa
tietojen perusteella havainnut olennaisia virheellisyyksiä toimintakertomuksessa, sekä ilmoitettava näiden
virheellisyyksien luonteesta.
Tilintarkastajan on huomautettava tilintarkastuskertomuksessa, jos yhteisön tai säätiön yhtiömies,
hallituksen, hallintoneuvoston tai vastaavan toimielimen jäsen, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja taikka
toimitusjohtaja tai muu vastuuvelvollinen on:
1) syyllistynyt tekoon tai laiminlyöntiin, josta saattaa seurata vahingonkorvausvelvollisuus yhteisöä tai
säätiötä kohtaan; tai
2) rikkonut yhteisöä tai säätiötä koskevaa lakia taikka yhteisön tai säätiön yhtiöjärjestystä, yhtiösopimusta tai
sääntöjä.
Tilintarkastuskertomukseen on myös sisällytettävä yhtiökokouksen tai muun yhteisön tai säätiön toimielimen
edellyttämät muut tilintarkastukseen perustuvat lausumat.
Tilintarkastuskertomuksessa on annettava tarpeelliset lisätiedot seikoista, joihin tilintarkastaja kiinnittää
erityistä huomiota sekä tiedot seikoista, jotka voivat antaa olennaista aihetta epäillä yhteisön tai säätiön
kykyä jatkaa toimintaansa.
Jos yhteisöllä tai säätiöllä on vähintään kaksi tilintarkastajaa, tilintarkastajat antavat yhteisen
tilintarkastuskertomuksen. Jos tilintarkastajat eivät ole yksimielisiä 2 momentissa tarkoitetusta lausunnosta, 5
momentissa tarkoitetusta huomautuksesta tai 6 momentissa tarkoitetusta lausumasta, kukin esittää
kertomuksessa selkeästi oman kantansa ja erimielisyyden syyn.
Emoyrityksenä olevan yhteisön tai säätiön, joka laatii konsernitilinpäätöksen, tilintarkastajan on annettava
kertomus konsernista noudattaen 1–7 momenttia. Kirjanpitolain 1 luvun 9 §:ssä tarkoitettu yleisen edun
kannalta merkittävästä yhteisöstä tilintarkastajan tulee lisäksi laatia tarkastusvaliokunnalle Euroopan unionin
tilintarkastusasetuksen 1 1 artiklassa tarkoitettu lisäraportti.
5 a § (12.8.2016/622)
Tilintarkastuskertomuksen puutteellisuudesta ilmoittaminen
Tilintarkastuslautakunnalla on oikeus julkistaa verkkosivuillaan ilmoitus siitä, että tilintarkastajan antama
tilintarkastuskertomus ei täytä siitä annettuja säännöksiä. Ilmoituksessa on mainittava, mistä
tilintarkastuskertomuksesta ja tilintarkastajasta on kyse.
6 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastuskertomuksen ja tarkastusvaliokunnan lisäraportin luovuttaminen yhteisölle tai säätiölle
Tilintarkastajan on luovutettava tilintarkastuskertomus yhteisön tai säätiön hallitukselle tai vastaavalle
toimielimelle viimeistään kaksi viikkoa ennen sitä kokousta, jossa tilinpäätös on esitettävä vahvistettavaksi.
Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen 1 1 artiklassa tarkoitettu tarkastusvaliokunnan lisäraportti on
luovutettava 1 momentissa tarkoitetulle toimielimelle viimeistään, kun tilintarkastuskertomus luovutetaan.
7 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastuspöytäkirja
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 7/30Tilintarkastaja voi esittää hallitukselle, hallintoneuvostolle, toimitusjohtajalle tai muulle vastuuvelvolliselle
huomautuksia myös seikoista, joita ei esitetä tilintarkastuskertomuksessa tai 6 §:n 2 momentissa tarkoitetussa
tarkastusvaliokunnan lisäraportissa. Tällaiset huomautukset merkitään pöytäkirjaan. Pöytäkirja on annettava
yhteisön tai säätiön hallitukselle tai vastaavalle toimielimelle. Toimielimen on käsiteltävä pöytäkirja
viipymättä ja säilytettävä se luotettavalla tavalla.
8 §
Tilintarkastuspalkkion määräytyminen
Tilintarkastajalle tilintarkastuksesta maksettava palkkio ei saa määräytyä tavalla, joka voi vaarantaa
tilintarkastajan riippumattomuuden.
9 §
Yhteisön ja säätiön toimielinten velvollisuus avustaa tilintarkastajaa
Yhtiömiesten tai hallituksen ja toimitusjohtajan taikka vastaavien toimielinten on varattava tilintarkastajalle
tilaisuus toimittaa tarkastus siinä laajuudessa kuin tämä katsoo sen tarpeelliseksi sekä annettava sellaista
selvitystä ja apua, jota tilintarkastaja pyytää. Tytäryrityksen yhtiömiehellä, hallituksella ja toimitusjohtajalla
tai vastaavalla toimielimellä on sama velvollisuus emoyrityksen tilintarkastajaa kohtaan.
10 §
Tilintarkastajan läsnäolo yhteisön tai säätiön kokouksessa
Tilintarkastajalla on oikeus olla läsnä ja käyttää puhevaltaa yhteisön tai säätiön toimielimen kokouksessa,
jossa käsitellään hänen tehtäviinsä liittyviä asioita.
Tilintarkastajan on oltava kokouksessa läsnä, jos käsiteltävät asiat ovat sellaisia, että hänen läsnäolonsa on
tarpeen.
Tilintarkastajan on yhtiökokouksen tai vastaavan toimielimen pyynnöstä annettava tarkempia tietoja
seikoista, jotka voivat vaikuttaa kokouksessa käsiteltävän asian arviointiin. Tietoja ei kuitenkaan saa antaa,
jos niiden antaminen aiheuttaisi yhteisölle olennaista haittaa.
4 luku
Tilintarkastajaa koskevat muut säännökset
1 § (12.8.2016/622)
Ammattieettiset periaatteet
Tilintarkastajan on suoritettava tässä laissa tarkoitetut tehtävät ammattitaitoisesti, rehellisesti, objektiivisesti
ja ammatillinen kriittisyys säilyttäen sekä huolellisesti yleinen etu huomioon ottaen.
2 §
Ammattitaidon ylläpitäminen ja kehittäminen
Tilintarkastaja on velvollinen pitämään yllä ja kehittämään ammattitaitoaan.
3 §
Hyvän tilintarkastustavan velvoittavuus
Tilintarkastajan on noudatettava hyvää tilintarkastustapaa tässä laissa tarkoitettuja tehtäviä suorittaessaan.
Tilintarkastajan on noudatettava yhtiömiesten sekä yhtiökokouksen tai vastaavan toimielimen antamia
erityisiä ohjeita, jos ne eivät ole ristiriidassa lain, yhtiöjärjestyksen, sääntöjen, yhtiösopimuksen,
kansainvälisten tilintarkastusstandardien, hyvän tilintarkastustavan tai ammattieettisten periaatteiden kanssa.
4 §
Aineiston säilyttäminen
Tilintarkastajan on säilytettävä 1 luvun 1 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettua toimeksiantoa koskevat asiakirjat
vähintään kuusi vuotta.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 8/305 §
Laadunvarmistus
Tilintarkastajan on huolehdittava tilintarkastustyönsä laadusta ja osallistuttava 7 luvun 9 §:n 1 momentin 1
kohdassa tarkoitettuun laaduntarkastukseen.
6 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastajan riippumattomuus
Tilintarkastajan on oltava riippumaton 1 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua toimeksiantoa suorittaessaan
ja tarkastettavan tilinpäätöksen kattaman ajan sekä järjestettävä toimintansa riippumattomuuden turvaavalla
tavalla.
Jos edellytykset riippumattomaan toimintaan puuttuvat, tilintarkastajan on kieltäydyttävä vastaanottamasta
toimeksiantoa tai luovuttava siitä. Tilintarkastajan ei kuitenkaan ole tarpeen kieltäytyä tai luopua
toimeksiannosta, jos:
1) riippumattomuutta uhkaavia tekijöitä on kokonaisuutena arvioiden pidettävä merkityksettöminä; tai
2) tilintarkastaja on ryhtynyt riippumattomuuttaan turvaaviin toimenpiteisiin.
Riippumattomuutta turvaaviin toimenpiteisiin on ryhdyttävä ainakin jos:
1) tilintarkastajalla on taloudellisia tai muita etuuksia yhteisössä tai säätiössä taikka tilintarkastajalla on muu
suhde kuin tavanomainen liikesuhde yhteisöön tai säätiöön;
2) tarkastettavana on tilintarkastajan oma toiminta;
3) tilintarkastaja toimii oikeudenkäynnissä tai muussa asiassa yhteisön tai säätiön puolesta tai sitä vastaan;
4) tilintarkastajalla on läheinen suhde henkilöön, joka kuuluu yhteisön tai säätiön johtoon tai joka on
osallistunut toimeksiannon kohteena olevaan asiaan yhteisön tai säätiön palveluksessa; tai
5) tilintarkastajaa painostetaan.
Edellä 2 momentissa tarkoitetut riippumattomuutta uhkaavat tekijät ja 3 momentissa tarkoitetut toimenpiteet
riippumattomuuden turvaamiseksi tulee kirjata toimeksiantoa koskevaan aineistoon.
Mitä 3 momentissa säädetään yhteisöstä tai säätiöstä, koskee myös yhteisöjä ja säätiöitä, jotka ovat sen
määräysvallassa kirjanpitolain 1 luvun 5 §:n mukaisesti, sekä yhteisöä tai säätiötä, jonka välittömässä
määräysvallassa yhteisö on.
Edellä 2 momentissa tarkoitetussa arvioinnissa on otettava huomioon myös tilintarkastajan
riippumattomuutta uhkaavat tekijät, jotka liittyvät:
1) tilintarkastusyhteisöön, jossa tilintarkastaja työskentelee;
2) henkilöön, joka osallistuu merkittävästi tilintarkastajan valvonnassa toimeksiannon suorittamiseen;
3) henkilöön, joka välittömästi johtaa tai valvoo tilintarkastajan toimintaa; tai
4) 1 kohdassa tarkoitetun tilintarkastusyhteisön sellaiseen omistajaan tai sen johtoon kuuluvaan henkilöön,
joka työskentelee tilintarkastusyhteisön sellaisessa yksikössä, joka osallistuu merkittävästi toimeksiannon
toteuttamiseen.
Jos riippumattomuuden vaarantuminen johtuu tilintarkastuksen kohteena olevaan yhteisöön tai säätiöön
vaikuttavasta yritysjärjestelystä, tilintarkastajan on kolmen kuukauden kuluessa yritysjärjestelystä tiedon
saatuaan ryhdyttävä riippumattomuutta turvaaviin toimenpiteisiin tai luovuttava toimeksiannosta.
7 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastajan esteellisyys
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 9/30Tilintarkastaja ei ole 6 §:ssä tarkoitetulla tavalla riippumaton ainakaan jos:
1) tilintarkastaja on yhteisön tai säätiön taikka  samaan konserniin kuuluvan yhteisön tai säätiön taikka
kirjanpitolain 1 luvun 8 §:ssä tarkoitetun osakkuusyrityksen yhtiömies, hallituksen tai hallintoneuvoston
jäsen, toimitusjohtaja tai vastaavassa asemassa oleva;
2) tilintarkastajan tehtävänä on yhteisön tai säätiön kirjanpidon tai varojen hoito taikka hoidon valvonta;
3) tilintarkastaja on palvelussuhteessa yhteisöön tai säätiöön taikka 1 tai 2 kohdassa tarkoitettuun henkilöön;
4) tilintarkastajalla on välitön tai välillinen omistus- tai muu oikeus osakkeeseen tai osuuteen voittoa
tavoittelevassa yhteisössä;
5) tilintarkastajalla on rahalaina, vakuus tai muu vastaava etuus yhteisöltä tai säätiöltä tai sen johtoon
kuuluvalta henkilöltä taikka tilintarkastaja on antanut mainitulle taholle tällaisen etuuden;
6) tilintarkastajalla tai hänen arvopaperimarkkinalain (746/2012) 12 luvun 4 §:ssä  tarkoitettuun lähipiiriinsä
kuuluvalla, on omistuksessaan tilintarkastuksen kohteena olevan yhteisön tai säätiön liikkeeseen laskema tai
takaama rahoitusväline taikka hänelle muutoin koituu olennaista välitöntä taloudellista etua sellaisesta
rahoitusvälineestä tai hän osallistuu liiketoimeen, joka koskee sellaista rahoitusvälinettä;
7) 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu henkilö on tilintarkastajan puoliso, veli, sisar taikka tilintarkastajaan suoraan
ylenevässä tai alenevassa sukulaisuussuhteessa; taikka
8) tilintarkastajan puolisolla taikka tilintarkastajaan suoraan alenevassa sukulaisuussuhteessa olevalla
henkilöllä on 4 kohdassa tarkoitettu omistus- tai muu oikeus, eikä tämä oikeus ole merkityksetön.
Mitä 1 momentin 4 kohdassa säädetään, ei koske yhteisöä, jossa jäsenyys on edellytyksenä sen tarjoamien
välttämättömyyspalveluiden käyttämiselle. Tilintarkastajalla saa olla tällaisessa yhteisössä vain sellainen
osuus, joka oikeuttaa palveluiden käyttämiseen, ei kuitenkaan suurempaa osuutta kuin yksi sadasosa.
Jos tilintarkastaja toimeksiannon vastaanottamisen jälkeen saa 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetun oikeuden,
hänen on luovuttava oikeudesta tai toimeksiannosta kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun hän sai tiedon
saannostaan ja hänellä oli oikeus luopua siitä. Jos tilintarkastaja ei luovu oikeudestaan kohtuullisessa ajassa,
hänen on luovuttava toimeksiannosta.
Mitä edellä tässä pykälässä säädetään yhteisöstä tai säätiöstä, koskee myös yhteisöjä, jotka ovat sen
määräysvallassa kirjanpitolain 1 luvun 5 §:n mukaisesti sekä yhteisöä tai säätiötä, jonka välittömässä
määräysvallassa yhteisö on.
ArvopaperimarkkinaL  746/2012 12 luku 4 §  on kumottu L:lla arvopaperimarkkinalain muuttamisesta
1445/2016 .
8 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastajan salassapitovelvollisuus
Tilintarkastaja tai hänen apulaisensa ei saa ilmaista ulkopuoliselle tässä laissa tarkoitettua tehtävää
suorittaessaan tietoonsa saamaa seikkaa, ellei 2 tai 3 momentissa toisin säädetä.
Salassapitovelvollisuus ei kuitenkaan koske seikkaa:
1) josta tilintarkastajan on ilmoitettava tai lausuttava lain tai Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen
nojalla;
2) jonka ilmaisemiseen se, jonka hyväksi salassapitovelvollisuus on säädetty , antaa suostumuksensa;
3) jonka viranomainen, tuomioistuin tai muu henkilö on lain perusteella oikeutettu saamaan tietoonsa; tai
4) joka on tullut yleiseen tietoon.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 10/30Salassapitovelvollisuus ei estä tilintarkastajaa tai tilintarkastusyhteisöä toimittamasta toiselle tilintarkastajalle
tämän tilintarkastusta varten tarvitsemia tietoja.
9 § (12.8.2016/622)
Asiakasrekisteri
Tilintarkastajan on pidettävä asiakasrekisteriä,  jonka  on sisällettävä kustakin tilintarkastusasiakkaasta
vähintään seuraavat tiedot:
1) nimi, osoite ja toimipaikka;
2) tilintarkastusyhteisön päävastuullisen tilintarkastajan nimi;
3) tilintarkastuksesta perityt palkkiot ja muista palveluista perityt palkkiot kullakin asiakkaan tilikaudella.
2 momentti on kumottu L:lla 14.12.2018/1 131.
Asiakasrekisterissä olevat tilintarkastusasiakkaan  tiedot  on säilytettävä 10 vuotta kyseisen asiakkaan
tilintarkastustoimeksiannon päättymisestä.
10 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastuskansio
Edellä 1 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuissa tehtävissä tilintarkastajan tulee koota tehtävää
koskevat merkitykselliset tiedot ja asiakirjat tilintarkastuskansioon, joka on suljettava viimeistään 60
vuorokauden kuluttua tilintarkastuskertomuksen allekirjoittamisesta.
11 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastajan siirtyminen tarkastetun yhteisön palvelukseen
Tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisön puolesta tilintarkastuksen suorittava päävastuullinen tilintarkastaja ei
saa ennen kuin vähintään vuosi on kulunut tilintarkastuksesta ottaa vastaan seuraavia tehtäviä:
1) johtoon kuuluvan avainhenkilön tehtävät tarkastetussa yhteisössä;
2) jäsenyys tarkastetun yhteisön tarkastusvaliokunnassa tai elimessä, joka suorittaa tarkastusvaliokunnan
tehtäviä vastaavia tehtäviä;
3) jäsenyys tarkastetun yhteisön hallintoelimessä toimivaan johtoon kuulumattomana tai jäsenyys tarkastetun
yhteisön valvontaelimessä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu määräaika on 2 vuotta, jos tarkastuksen kohteena on yleisen edun kannalta
merkittävä yhteisö.
Mitä edellä 1 momentissa säädetään tilintarkastajasta, sovelletaan myös tilintarkastusta suorittavan
tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön työntekijöihin ja muihin tilintarkastusyhteisön osakkaisiin kuin
päävastuullisiin tilintarkastajiin sekä muihin luonnollisiin henkilöihin, joiden tarjoamat palvelut ovat
tällaisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön käytettävissä tai määräysvallassa ja jotka ovat
henkilökohtaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Tällöin määräaika lasketaan siitä, kun he ovat suoraan
osallistuneet kyseistä tilintarkastusta koskevaan toimeksiantoon.
12 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastajan toiminnan järjestäminen
Tilintarkastajan on järjestettävä toimintansa hyvän tilintarkastustavan mukaisesti toiminnan laajuus ja
monimutkaisuus huomioon ottaen sekä kirjattava toimintatavat tämän varmistamiseksi. Toimintatapojen
tulee sisältää riittävät periaatteet riskienhallinnasta,  sisäisestä vuosittain arvioitavasta laadunvalvonnasta,
toimeksiantoja koskevan aineiston toimeksiantokohtaisesta dokumentoinnista, tilintarkastustoimeksiannon
riittävästä resursoinnista, palkitsemisesta, rikkomusten ja valitusten vuosittaisesta seurannasta sekä
menettelystä rikkomusepäilyjen ilmoittamiseksi.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 11/30Sen estämättä, mitä edellä 1 momentissa säädetään, kirjanpitolain (1336/1997) 1 luvun 4 a §:ssä
tarkoitettujen pienyritysten tilintarkastuksessa ei tarvitse:
1) arvioida sisäistä laadunvalvontajärjestelmää vuosittain;
2) varmistaa toiminnan jatkuvuutta yhtenäisten toimintatapojen kautta;
3) laatia toimeksiantokohtaista aineistoa tilintarkastustoimeksiannon resursoinnista;
4) laatia palkitsemista koskevia periaatteita;
5) laatia rikkomuksista ja valituksista vuosittaista raporttia.
13 § (12.8.2016/622)
Epäilyksistä ilmoittaminen
Tilintarkastajan on järjestettävä palveluksessaan oleville henkilöille sisäinen menettely , jolla varmistetaan,
että kyseiset henkilöt voivat nimettömästi ilmoittaa tilintarkastusta koskevan sääntelyn rikkomisepäilyistään.
Ilmoitusmenettelyn tulee sisältää toimenpiteet, joilla suojataan ilmoituksen tekijää ja turvataan ilmoituksen
tekijän ja ilmoituksen kohteena olevan henkilötietojen suoja. Ilmoitusmenettelyn tulee lisäksi sisältää ohjeet,
joilla turvataan ilmoituksen tekijän henkilöllisyyden suoja, jollei rikkomuksen selvittämiseksi tai muuten
viranomaisen oikeudesta tietojen saamiseen laissa toisin säädetä. (14.12.2018/1 131)
Tilintarkastajan on säilytettävä 1 momentissa tarkoitettua ilmoitusta koskevat tarpeelliset tiedot. Tiedot on
poistettava viiden vuoden kuluttua ilmoituksen tekemisestä, jollei tietojen edelleen säilyttäminen ole tarpeen
rikostutkinnan, vireillä olevan oikeudenkäynnin, viranomaistutkinnan taikka ilmoituksen tekijän tai
ilmoituksen kohteena olevan henkilön oikeuksien turvaamiseksi. Tietojen edelleen säilyttämisen
tarpeellisuus on tutkittava viimeistään kolmen vuoden kuluttua edellisestä tarkistamisesta. Tarkistamisesta on
tehtävä merkintä.
Sen lisäksi, mitä tietosuojalain (1050/2018) 34 §:n  1 momentissa säädetään, tämän pykälän 1 momentissa
tarkoitetun ilmoituksen kohteena olevalla ei ole luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen
käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY  kumoamisesta annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus), jäljempänä
tietosuoja-asetus , 15 artiklassa tarkoitettua rekisteröidyn oikeutta tutustua hänestä kerättyihin tämän pykälän
1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin tietoihin, jos tietojen antaminen voisi haitata epäiltyjen rikkomisten
selvittämistä. Rajoitettaessa rekisteröidyn oikeutta on noudatettava, mitä tietosuojalain 34 §:n 2–4
momentissa säädetään. (14.12.2018/1 131)
Tilintarkastusvalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 1 momentissa tarkoitettujen ilmoitusten tekemisestä
ja niiden käsittelystä.
5 luku (12.8.2016/622)
Yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön tilintarkastajaa ja tilintarkastusta koskevat
erityissäännökset
1 § (12.8.2016/622)
Toimikausien enimmäiskesto
Yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön tilintarkastajaksi valitun tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön
toimikausien yhteenlaskettu kesto saa olla enintään kymmenen vuotta.
Tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö saadaan 1 momentissa säädetyn enimmäiskeston jälkeen valita
tilintarkastajaksi ainoastaan, jos tilintarkastus kilpailutetaan Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen 16
artiklan 2–5 kohdan mukaisesti. Kilpailutuksen jälkeen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö saa toimia
yhteisön tilintarkastajana siten, että ennen ja jälkeen kilpailutuksen olevien toimikausien yhteenlaskettu kesto
on enintään kaksikymmentä vuotta.
Tilintarkastajan toimikausi saadaan poikkeuksellisesti pidentää kahteenkymmeneenneljään vuoteen jos:
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 12/301) 1 momentissa säädetty enimmäiskesto on saavutettu;
2) useampi kuin yksi tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö on valittuna samanaikaisesti;
3) 2 kohdassa tarkoitetut tilintarkastajat antavat yhteisen tilintarkastuskertomuksen.
Edellä 1 ja 2 momentissa säädettyjä enimmäiskestoja laskettaessa huomioidaan myös sellaiset toimikaudet,
joilla tilintarkastajana on toiminut 1 tai 2 momentissa tarkoitetussa tilintarkastusyhteisössä toimiva
luonnollinen henkilö.
Tilintarkastajan valinta saa 1 momentissa tarkoitetun enimmäiskeston täytyttyä kohdistua 1 tai 2 momentissa
tarkoitetussa tilintarkastusyhteisössä toimivaan tilintarkastajaan ainoastaan samoin edellytyksin kuin
kyseiseen tilintarkastusyhteisöön.
2 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastajan erottaminen tuomioistuimen päätöksellä
Tuomioistuimen on erotettava yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön tilintarkastaja toimestaan kesken
toimikauden, jos erottamiseen on perusteltu syy . Tilintarkastajaa ei kuitenkaan saa erottaa enää sen jälkeen,
kun kyseistä tilikautta koskeva tilinpäätös on vahvistettu ja sitä koskeva päätös on saanut lainvoiman.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun kanteen voivat nostaa yleisessä alioikeudessa:
1) osakeyhtiön osakkeenomistajat, jotka edustavat vähintään yhtä kahdeskymmenesosaa osakeyhtiön
osakkeiden tuottamasta äänimäärästä tai osakepääomasta ja osuuskunnan jäsenet, jotka edustavat vähintään
yhtä kahdeskymmenesosaa osuuskunnan jäsenistöstä;
2) Tilintarkastusvalvonta;
3) Finanssivalvonta.
Tilintarkastajan erottamista koskeva asia on käsiteltävä tuomioistuimessa kiireellisesti.
Tuomioistuimen on toimitettava Tilintarkastusvalvonnalle tieto 2 momentissa tarkoitetussa asiassa annetusta
lainvoimaisesta tuomiosta, jolla tilintarkastaja on erotettu toimestaan.
3 § (12.8.2016/622)
Muiden kuin tilintarkastuspalveluiden rajoittaminen
Tilintarkastajan oikeudesta tarjota tarkastettavalle yhteisölle ja sen konserniyritykselle
tilintarkastuspalveluiden lisäksi muita kuin tilintarkastuspalveluita säädetään Euroopan unionin
tilintarkastusasetuksen 5 artiklassa.
Sen estämättä, mitä Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen 5 artiklassa säädetään, tilintarkastaja,
tilintarkastusyhteisö, jossa tilintarkastaja toimii ja sen ketjun jäsen, johon tilintarkastaja kuuluu tai
tilintarkastusyhteisö, jossa tilintarkastaja toimii, voi kuitenkin tarjota tarkastettavalle yhteisölle ja sen
konserniyritykselle arvonmäärityspalveluita sekä veropalveluita, niiden liittyessä:
1) verolomakkeiden täyttämiseen;
2) julkisten tukien tai verokannustimien yksilöimiseen;
3) verotarkastuksessa avustamiseen;
4) välittömien tai välillisten verojen taikka laskennallisten verojen laskemiseen;
5) veroneuvontaan.
Tilintarkastaja saa tarjota 2 momentissa tarkoitettuja palveluita vain, jos niillä ei ole suoraa vaikutusta tai
niillä on erikseen tai yhdessä vain vähäinen vaikutus tarkastettavaan tilinpäätökseen. Vaikutusten
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 13/30arvioiminen on dokumentoitava ja selostettava 3 luvun 5 §:n 9 momentissa tarkoitetussa
tarkastusvaliokunnan lisäraportissa.
Tarjottaessa 1–2 momentissa tarkoitettuja palveluita on noudatettava 4 luvun 6 §:ää riippumattomuudesta, 7
§:ää esteellisyydestä ja 1 §:ää ammattieettisistä periaatteista. Mitä 1–3 momentissa säädetään
tilintarkastajasta, sovelletaan myös tilintarkastusyhteisöön, jossa tilintarkastaja toimii ja sen ketjun jäseneen,
johon tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö, jossa tilintarkastaja toimii, kuuluu.
4 § (12.8.2016/622)
Muiden kuin tilintarkastuspalkkioiden enimmäismäärä
Sovellettaessa Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen 4 artiklaa palkkioista sellaisiin kokonaispalkkioihin,
joita tarkastuksen kohde maksaa tilintarkastajalle, myös tilintarkastusyhteisölle maksettavat palkkiot
lasketaan kokonaispalkkioon, jos tilintarkastaja toimii tilintarkastusyhteisössä.
Mitä Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa säädetään tilintarkastajalle maksettavien
muiden kuin tilintarkastuspalkkioiden enimmäismäärästä, ei sovelleta, jos Tilintarkastusvalvonta on
tilintarkastajan hakemuksesta antanut enimmäismäärää koskevan poikkeusluvan.
Tilintarkastusvalvonta voi antaa 2 momentissa tarkoitetun poikkeusluvan, jos siihen on tarkastettavan
yhteisön toiminnasta johtuvia erityisiä syitä.
Poikkeuslupa voidaan antaa enintään kahdelle peräkkäiselle tilikaudelle.
6 luku
Hyväksyminen ja r ekisteröinti
1 §
Tilintarkastajaksi hyväksyminen
Tilintarkastusvalvonnan on hakemuksesta hyväksyttävä HT -tilintarkastajaksi hakija, joka täyttää 2 §:ssä
säädetyt hyväksymisedellytykset ja KHT - tai JHT -tilintarkastajaksi hakija, joka täyttää 3 §:ssä säädetyt
kyseisen erikoispätevyyden hyväksymisedellytykset sekä tilintarkastusyhteisöksi hakija, joka täyttää 5 §:ssä
säädetyt tilintarkastusyhteisön hyväksymisedellytykset.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu hyväksyminen on voimassa toistaiseksi.
Työ- ja elinkeinoministeriön asetuksella voidaan antaa tarkemmat säännökset hakemusmenettelystä.
2 §
HT-tilintarkastajan hyväksymisedellytykset
HT-tilintarkastajaksi on hyväksyttävä luonnollinen henkilö, joka:
1) ei ole konkurssissa, jota ei ole määrätty liiketoimintakieltoon, joka ei ole vajaavaltainen, jonka
toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu ja jolle ei ole määrätty edunvalvojaa;
2) ei toiminnallaan ole osoittanut olevansa sopimaton tilintarkastajan tehtävään;
3) on suorittanut korkeakoulututkinnon tai jolla on vähintään seitsemän vuoden kokemus ammattimaisista
laskentatoimen, rahoituksen ja oikeudellisen alan tehtävistä;
4) on suorittanut tilintarkastajan tehtävän edellyttämät laskentatoimen, oikeustieteen ja muut kauppa- ja
taloustieteelliset opinnot;
5) on hankkinut vähintään kolmen vuoden käytännön kokemuksen tilinpäätösten tai konsernitilinpäätösten
tilintarkastuksesta tai vastaavien taloudellisten laskelmien tarkastamisesta taikka vähintään 15 vuoden
käytännön kokemuksen ammattimaisesta laskentatoimen, rahoituksen ja oikeudellisen alan tehtävistä;
6) on suorittanut hyväksytysti tilintarkastajatutkinnon, jäljempänä HT-tutkinto ; sekä
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 14/307) on HT -tutkinnon hyväksytysti suoritettuaan antanut tuomioistuimelle tilintarkastajan vakuutuksen.
Edellä 1 momentin 4 kohdassa säädetyistä vaatimuksista voidaan poiketa, jos henkilö on suorittanut
hyväksytysti oppiaineita käsittelevät lisätehtävät.
Henkilö on 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla sopimaton tilintarkastajan tehtävään, jos hänet on
tuomittu lainvoimaisella tuomiolla kolmen viimeisen vuoden aikana sakkorangaistukseen tai viiden
viimeisen vuoden aikana vankeusrangaistukseen rikoksesta, joka osoittaa hänen olevan sopimaton toimimaan
tilintarkastajana. Henkilöä ei myöskään pidetä sopivana tehtävään, jos hän on muutoin aikaisemmalla
toiminnallaan osoittanut olevansa ilmeisen sopimaton tilintarkastajan tehtävään.
Henkilöä, jonka hyväksyminen on kokonaan peruutettu 10 luvun 2 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdan nojalla, ei
voida uudelleen hyväksyä HT -tilintarkastajaksi ennen kuin kolme vuotta on kulunut siitä, kun peruuttaminen
alkoi.
Sen estämättä, mitä edellä 1 momentissa säädetään, HT -tilintarkastajaksi on hyväksyttävä ET A-valtiossa
hyväksytty tilintarkastaja ja henkilö, jolla on tilintarkastajan toimen harjoittamisen ammattipätevyys
valtiossa, jonka kanssa Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet sopimuksen ammattipätevyyden
vastavuoroisesta tunnustamisesta. Henkilön on ennen hyväksymistä suoritettava hyväksytysti kelpoisuuskoe.
Työ- ja elinkeinoministeriön asetuksella säädetään tarkemmin tässä pykälässä tarkoitetuista opinnoista,
mahdollisuudesta opintojen korvaamiseen lisätehtävillä, kokemusvaatimuksista, tutkinnosta ja
tutkintovaatimuksista, tilintarkastajan vakuutuksen sisällöstä sekä kelpoisuuskokeesta.
3 §
KHT- ja JHT -erikoispätevyyden hyväksymisedellytykset
KHT -tilintarkastajaksi on hyväksyttävä HT -tilintarkastaja, joka edelleen täyttää 2 §:n 1 momentin 1 ja 2
kohdassa säädetyt kelpoisuusedellytykset ja:
1) on suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon tai on toiminut vähintään viiden vuoden ajan HT -
tilintarkastajana taikka jolla on vähintään seitsemän vuoden kokemus ammattimaisista laskentatoimen,
rahoituksen ja oikeudellisen alan tehtävistä; sekä
2) on suorittanut hyväksytysti yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön tilintarkastajan
erikoistumistutkinnon, jäljempänä KHT-erikoistumistutkinto .
JHT-tilintarkastajaksi on hyväksyttävä HT -tilintarkastaja, joka täyttää edelleen 2 §:n 1 momentin 1 ja 2
kohdassa säädetyt kelpoisuusedellytykset ja:
1) on suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon tai on toiminut vähintään viiden vuoden ajan HT -
tilintarkastajana taikka jolla on vähintään seitsemän vuoden kokemus ammattimaisesta laskentatoimen,
rahoituksen ja oikeudellisen alan tehtävistä;
2) on suorittanut julkishallinnon ja -talouden tilintarkastajan tehtävän edellyttämät laskentatoimen ja
oikeustieteen opinnot tai hankkinut vähintään yhden vuoden ja kuuden kuukauden kokemuksen
julkishallinnon ja -talouden tehtävistä; sekä
3) on suorittanut hyväksytysti julkishallinnon ja -talouden tilintarkastajan erikoistumistutkinnon, jäljempänä
JHT-erikoistumistutkinto .
Edellä 2 momentin 2 kohdassa mainitusta vaatimuksista voidaan poiketa, jos tilintarkastaja on suorittanut
hyväksytysti oppiaineita käsittelevät lisätehtävät.
Sen estämättä, mitä edellä 1 ja 2 momentissa säädetään, KHT - ja JHT -tilintarkastajaksi on hyväksyttävä
ETA-valtiossa hyväksytty tilintarkastaja ja henkilö, jolla on tilintarkastajan toimen harjoittamisen
ammattipätevyys valtiossa, jonka kanssa Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet sopimuksen
ammattipätevyyden vastavuoroisesta tunnustamisesta. Henkilön on ennen hyväksymistä suoritettava
hyväksytysti kelpoisuuskoe.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 15/30Työ- ja elinkeinoministeriön asetuksella säädetään tarkemmin tässä pykälässä tarkoitetuista opinnoista,
opintojen korvaamisesta lisätehtävillä ja kokemusvaatimuksista, tutkinnoista ja tutkintovaatimuksista sekä
kelpoisuuskokeesta.
4 §
Tutkinnot ja niihin osallistuminen
HT-tutkinto sekä KHT - ja JHT -erikoistumistutkinnot järjestetään vähintään kerran kalenterivuodessa.
Tutkintoon voi osallistua luonnollinen henkilö, joka on saanut osallistumisluvan Tilintarkastusvalvonnalta.
Myönnetty osallistumislupa on voimassa myöntämisvuoden ja viisi seuraavaa kalenterivuotta.
Lupa osallistua HT -tutkintoon on hakemuksesta myönnettävä luonnolliselle henkilölle, joka täyttää 2 §:n 1
momentin 3 kohdassa tarkoitetun kelpoisuuden, on suorittanut hyväksytysti 4 kohdassa tarkoitetut opinnot
sekä on hankkinut 5 kohdassa tarkoitettua käytännön kokemusta siten, että edellytetystä määrästä puuttuu
enintään 12 kuukautta. Opintojen suorittamista koskevasta vaatimuksesta voidaan poiketa, jos henkilö
suorittaa puuttuvia oppiaineita koskevat lisätehtävät.
Lupa osallistua KHT -erikoistumistutkintoon on hakemuksesta myönnettävä luonnolliselle henkilölle, joka on
suorittanut hyväksytysti 2 §:n 1 momentin 6 kohdassa tarkoitetun HT -tutkinnon tai on saanut luvan osallistua
siihen ja joka täyttää 3 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun kelpoisuuden. Jos henkilöllä ei ole ylempää
korkeakoulututkintoa, voidaan lupa myöntää, jos 3 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetusta käytännön
kokemuksesta puuttuu enintään 12 kuukautta.
Lupa osallistua JHT -erikoistumistutkintoon on hakemuksesta myönnettävä luonnolliselle henkilölle, joka on
suorittanut hyväksytysti 2 §:n 1 momentin 6 kohdassa tarkoitetun HT -tutkinnon tai on saanut luvan osallistua
siihen ja joka täyttää 3 §:n 2 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun kelpoisuuden. Jos henkilöllä ei ole
ylempää korkeakoulututkintoa, voidaan lupa myöntää, jos 3 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetusta
käytännön kokemuksesta puuttuu enintään 12 kuukautta. Jos henkilöllä ei ole 3 §:n 2 momentin 2 kohdassa
tarkoitettuja opintoja, voidaan lupa myöntää, jos kohdassa tarkoitetusta käytännön kokemuksesta puuttuu
enintään kuusi kuukautta. Opintojen suorittamista koskevasta vaatimuksesta voidaan poiketa, jos henkilö
suorittaa puuttuvia oppiaineita koskevat lisätehtävät.
Jos henkilölle on myönnetty lupa osallistua sekä HT -tutkintoon että KHT - tai JHT -erikoistumistutkintoon,
mutta hän ei ole suorittanut hyväksytysti HT -tutkintoa, voi henkilö osallistua erikoistumistutkintoon vain
samanaikaisesti HT -tutkinnon kanssa. Jos hän tällöin suorittaa hyväksytysti vain erikoistumistutkinnon, on
suoritus voimassa viisi tutkintovuotta seuraavaa kalenterivuotta. Jos henkilö ei erikoistumistutkinnon
voimassaoloaikana suorita hyväksytysti HT -tutkintoa, erikoistumistutkinnon suoritus raukeaa.
Työ- ja elinkeinoministeriön asetuksella voidaan antaa tarkemmat säännökset hakemusmenettelystä.
5 §
Tilintarkastusyhteisön hyväksymisedellytykset
Tilintarkastusyhteisöksi on hyväksyttävä tilintarkastustoimintaa harjoittava osakeyhtiö, osuuskunta,
kommandiittiyhtiö tai avoin yhtiö:
1) jolla on edellytykset toimia riippumattomana tilintarkastusyhteisönä tämän lain mukaisesti;
2) jossa enemmistö avoimen yhtiön yhtiömiehistä tai kommandiittiyhtiön vastuunalaisista yhtiömiehistä on
yhtiössä työskenteleviä tilintarkastajia, tilintarkastusyhteisöjä taikka ET A-valtiossa hyväksyttyjä
tilintarkastajia tai tilintarkastusyhteisöjä taikka jossa enemmistö osakeyhtiön osakkeiden tuottamasta
äänimäärästä tai osuuskunnan jäsenten ja edustajiston äänimäärästä on edellä tarkoitetuilla tilintarkastajilla
tai tilintarkastusyhteisöillä;
3) jossa yli puolet osakeyhtiön tai osuuskunnan hallituksen jäsenistä ja varajäsenistä sekä puheenjohtaja ja
varapuheenjohtaja ovat yhteisössä työskenteleviä tilintarkastajia tai ET A-valtiossa hyväksyttyjä
tilintarkastajia; sekä
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 16/304) jossa vastuunalainen yhtiömies, toimitusjohtaja, toimitusjohtajan sijainen, hallituksen jäsen tai varajäsen
ei toiminnallaan ole osoittanut olevansa sopimaton tilintarkastusyhteisön vastuuvelvollisen tehtävään.
Henkilö on 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla sopimaton tehtävään, jos hänet on tuomittu
lainvoimaisella tuomiolla kolmen viimeisen vuoden aikana sakkorangaistukseen tai viiden viimeisen vuoden
aikana vankeusrangaistukseen rikoksesta, joka osoittaa hänen olevan sopimaton toimimaan
tilintarkastusyhteisön vastuuvelvollisena. Henkilöä ei myöskään pidetä sopivana tehtävään, jos hän on
muutoin aikaisemmalla toiminnallaan osoittanut olevansa ilmeisen sopimaton tilintarkastusyhteisön
vastuuvelvollisen tehtävään.
Mitä edellä säädetään osakeyhtiöstä, osuuskunnasta, kommandiittiyhtiöstä ja avoimesta yhtiöstä, sovelletaan
näitä vastaavaan ulkomaiseen yhteisöön.
6 §
Oikeus käyttää ammattinimikettä
Ammattinimikettä HT -tilintarkastaja ja siihen viittaavaa lyhennettä saa käyttää vain 1 §:n mukaisesti HT -
tilintarkastajaksi hyväksytty luonnollinen henkilö.
Ammattinimikettä KHT -tilintarkastaja ja siihen viittaavaa lyhennettä saa käyttää vain 1 §:n mukaisesti KHT -
tilintarkastajaksi hyväksytty luonnollinen henkilö.
Ammattinimikettä JHT -tilintarkastaja ja siihen viittaavaa lyhennettä saa käyttää vain 1 §:n mukaisesti JHT -
tilintarkastajaksi hyväksytty luonnollinen henkilö.
Tilintarkastusyhteisön ammattinimikettä saa käyttää vain 1 §:n mukaisesti hyväksytty tilintarkastusyhteisö.
7 §
Hyväksymisen lakkauttaminen ja palauttaminen
Tilintarkastusvalvonta lakkauttaa hyväksymisen:
1) tilintarkastajan pyynnöstä;
2) tilintarkastajan kuoleman johdosta;
3) jos tilintarkastaja ei ole suorittanut 1 1 luvun 2 §:ssä tarkoitettuja maksuja kohtuullisessa ajassa sen
jälkeen, kun maksamatta jättämisestä on hänelle huomautettu.
Jos hyväksyminen on lakkautettu 1 momentin 1 kohdan nojalla, hyväksyminen palautetaan hakemuksesta,
jos hakija täyttää edelleen hyväksymisen edellytykset ja 4 luvun 2 §:ssä säädetyn vaatimuksen ammattitaidon
ylläpitämisestä ja kehittämisestä. Hyväksymisen palauttaminen tämän pykälän 1 momentin 3 kohdassa
tarkoitetussa tapauksessa edellyttää lisäksi, että hakija on suorittanut erääntyneet maksut.
8 §
Tilintarkastajatutkintorekisteri
Tilintarkastusvalvonta pitää tilintarkastaja- ja erikoistumistutkintoihin sekä pätevyyskokeeseen
osallistuneista tilintarkastajatutkintorekisteriä. Rekisteriä pidetään tutkinto- ja koetietojen säilyttämistä,
Tilintarkastusvalvonnan tehtävien hoitamista sekä järjestelmän toimivuuden seurantaa varten.
Rekisteriin tallennetaan tutkintoon tai kokeeseen osallistuneen henkilön nimi ja henkilötunnus sekä tiedot
tutkinnon tai kokeen nimestä, tuloksesta ja suorittamisajankohdasta. Jos suoritettu erikoistumistutkinto
raukeaa 4 §:n 6 momentin nojalla, merkitään tieto tästä rekisteriin.
Tiedot säilytetään rekisterissä 50 vuotta.
9 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastajarekisteri
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 17/30Tilintarkastusvalvonta pitää tilintarkastukseen oikeutettujen yksilöintiä sekä tilintarkastajien toiminnan
valvontaa ja hyväksymisten palauttamista varten tilintarkastajista rekisteriä ( tilintarkastajar ekisteri ).
Rekisteriin tallennetaan tilintarkastajaksi hyväksytyn luonnollisen henkilön ja tilintarkastusyhteisöksi
hyväksytyn yhteisön yksilöivät tiedot sekä muut tilintarkastajan ammatin ja liiketoiminnan harjoittamista
koskevat tarpeelliset tiedot.
Rekisteriin tallennetaan ainakin seuraavat tiedot:
1) luonnollisen henkilön nimi ja henkilötunnus tai sen puuttuessa syntymäaika sekä yhteisön toiminimi ja
yritys- ja yhteisötunnus;
2) rekisteröintipäivä ja tunnusnumero;
3) postiosoite ja mahdollinen sähköpostiosoite sekä puhelinnumero;
4) HT -, KHT - ja JHT -tilintarkastajaksi tai tilintarkastusyhteisöksi hyväksyminen sekä hyväksymisajankohta
ja hyväksymisen päättymisajankohta;
5) hyväksymisen oma-aloitteisen lakkauttamisen ajankohta ja hyväksymisen palauttamisen ajankohta;
6) annettu huomautus, varoitus, hyväksymisen peruuttaminen ja peruuttamisen ajankohta sekä määräaikainen
toimintakielto, seuraamusmaksu, uhkasakko ja tilintarkastuskertomuksen puutteellisuus;
7) tilintarkastusyhteisön omistajien nimet, henkilötunnukset tai henkilötunnusten puuttuessa syntymäajat
taikka yritys- ja yhteisötunnukset ja postiosoitteet sekä hallituksen tai sitä vastaavan toimielimen jäsenten
sekä toimitusjohtajan ja  tämän  sijaisen  nimi,  henkilötunnus tai sen puuttuessa syntymäaika ja postiosoite.
Tiedot säilytetään tilintarkastajarekisterissä seuraavasti:
1) 2 momentin 1, 2, 4 ja 5 kohdan tietoja säilytetään 30 vuotta siitä, kun hyväksyminen on kokonaan
lakkautettu 7 §:n nojalla tai peruutettu 10 luvun 2 §:n nojalla lainvoimaisella päätöksellä;
2) 2 momentin 6 kohdassa tarkoitettua peruuttamista koskeva tieto säilytetään kymmenen vuotta, varoitusta
koskeva tieto kuusi vuotta ja huomautusta koskeva tieto kolme vuotta siitä, kun kyseistä sanktiota koskeva
päätös on saanut lainvoiman;
3) muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rekisteriin tallennetut tiedot säilytetään, kunnes hyväksyminen on
kokonaan lakkautettu 7 §:n nojalla tai peruutettu 10 luvun 2 §:n nojalla lainvoimaisella päätöksellä.
Rekisteriin merkitään tiedot ET A-valtiossa hyväksytystä ja rekisteröidystä tilintarkastusyhteisöstä, jonka
päävastuullinen tilintarkastaja täyttää 6 luvun 2 tai 3 §:n hyväksymisedellytykset. Jos tällainen
tilintarkastusyhteisö on rekisteröity tilintarkastajarekisteriin ET A-valtiossa, joka on samalla myös
tilintarkastusyhteisön kotivaltio, Tilintarkastusvalvonnan tulee tehdä ilmoitus rekisteröinnistä tilintarkastajan
kotivaltion tilintarkastajarekisteristä vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle.
Rekisteriin merkitään tiedot myös sellaisesta muussa kuin ET A-valtiossa hyväksytystä ja rekisteröidystä
tilintarkastajasta, joka antaa tilintarkastuskertomuksen muussa kuin ET A-valtiossa rekisteröidyn yhteisön
tilinpäätöksestä tai konsernitilinpäätöksestä sekä toimintakertomuksesta, jos yhteisön arvopaperi on
kaupankäynnin kohteena kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain 1 luvun 2 §:n 1 momentin 7
kohdassa tarkoitetussa pörssissä. Rekisteröitävän on lisäksi täytettävä valtioneuvoston asetuksella tarkemmin
säädettävät ammattitaitoa, tilintarkastusyhteisön hallintoa, tilintarkastuksen suorittamista ja tietojen
julkistamista koskevat edellytykset. Rekisteröinti ei koske tilintarkastajaa sellaisessa yhteisössä, jonka
arvopapereista säännellyllä markkinalla kaupankäynnin kohteena on vain sellaisia muita kuin
osakesidonnaisia arvopapereita, joiden yksikkökohtainen nimellisarvo tai kirjanpidollinen vasta-arvo on
vähintään:
1) 50 000 euroa tai tätä liikkeeseenlaskupäivänä vastaava määrä muussa valuutassa, jos liikkeeseenlasku on
tapahtunut ennen 31 päivää joulukuuta 2010; tai
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 18/302) 100 000 euroa tai tätä liikkeeseenlaskupäivänä vastaava määrä muussa valuutassa, jos liikkeeseenlasku on
tapahtunut 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sen jälkeen.
(28.12.2017/1092)
Rekisteri-ilmoituksista ja rekisterimerkinnöistä sekä rekisteriin merkittävistä muista tiedoista kuin
henkilötiedoista voidaan antaa tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella. (14.12.2018/1 131)
10 §
Velvollisuus ilmoittaa hyväksymisedellytysten ja rekisteritietojen muutoksista
Tilintarkastajan on viipymättä ilmoitettava Tilintarkastusvalvonnalle hyväksymisen edellytyksissä
tapahtuneista muutoksista sekä tilintarkastajarekisterin tietojen muutoksista.
Mitä edellä 1 momentissa säädetään tilintarkastajan velvollisuudesta ilmoittaa rekisteritietojen muutoksista,
sovelletaan myös 9 §:n 4 momentin mukaisesti rekisteröityyn muun kuin ET A-valtion tilintarkastajaan.
11 §
Tietojensaanti rekistereistä
Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 16 §:n  3 momentissa
säädetään, Tilintarkastusvalvonta voi yleisen tietoverkon kautta luovuttaa tilintarkastajarekisterin tietoja, ei
kuitenkaan henkilötunnuksen tunnusosaa. Tiedot on poistettava julkisesta tietopalvelusta ilman aiheetonta
viivästystä, jos tilintarkastajan hyväksyminen on kokonaan lakkautettu 7 §:n nojalla tai peruutettu 10 luvun 2
§:n nojalla lainvoimaisella päätöksellä. (12.8.2016/622)
Jokaisella on oikeus saada kulujen korvaamista vastaan otteita ja jäljennöksiä tilintarkastajatutkintorekisterin
ja tilintarkastajarekisterin tiedoista. Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain
16 §:n 3 momentissa säädetään, jokaisella on oikeus saada rekistereihin tehdyistä merkinnöistä tietoja, otteita
ja todistuksia sähköisesti. Mitä edellä tässä momentissa säädetään, koskee luonnollisen henkilön
henkilötunnuksen tunnusosaa, jos tieto on tarpeen etujen tai oikeuksien suojaamiseksi tai sen saamiselle on
muu hyväksyttävä peruste.
7 luku
Ohjaus, kehittäminen ja valvonta
1 §
Tilintarkastusvalvonta
Tilintarkastusvalvonta on Patentti- ja rekisterihallituksessa.
Tilintarkastusvalvonnan or ganisoinnista Patentti- ja rekisterihallituksessa sekä valvonnassa noudatettavasta
menettelystä voidaan säätää tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
2 §
Tilintarkastusvalvonnan tehtävät
Tilintarkastusvalvonta vastaa tilintarkastuksen yleisestä ohjauksesta ja kehittämisestä sekä tilintarkastajien
valvonnasta. Tilintarkastusvalvonta
1) hyväksyy tilintarkastajat sekä huolehtii hyväksymisjärjestelmästä ja sen kehittämisestä;
2) valvoo, että tilintarkastajat toimivat tämän lain, sen nojalla annettujen säännösten ja julkishallinnon ja -
talouden tilintarkastuksesta annetun lain mukaisesti;
3) valvoo, että tilintarkastajat ylläpitävät ja kehittävät ammattitaitoaan ja säilyttävät hyväksymisen
edellytykset;
4) valvoo tilintarkastuksen laatua ja huolehtii laadunvalvontajärjestelmän kehittämisestä;
5) huolehtii tilintarkastuksen yleisestä ohjauksesta ja kehittämisestä;
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 19/306) osallistuu kansainväliseen yhteistyöhön ja tietojenvaihtoon;
7) hoitaa muut sille tässä laissa säädetyt tehtävät.
Edellä 1 momentissa säädetyn lisäksi Tilintarkastusvalvonta hoitaa sille osoitetut muut Patentti- ja
rekisterihallituksen tehtävät.
Tilintarkastusvalvonta toimii Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisena
toimivaltaisena viranomaisena lukuun ottamatta Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen 27 artiklan 1
kohdan c alakohdassa määriteltyä tarkastusvaliokunnan toiminnan seurantaa ja arviointia, jonka osalta
toimivaltainen viranomainen on Finanssivalvonta. (12.8.2016/622)
3 § (12.8.2016/622)
Valvottavat
Tilintarkastusvalvonta valvoo tilintarkastajia.
Tilintarkastusvalvonta valvoo lisäksi 6 luvun 9 §:n 4 momentin mukaisesti rekisteröityjä ET A-valtioissa
hyväksyttyjä ja rekisteröityjä tilintarkastusyhteisöjä näiden Suomessa suorittamien tilintarkastusten osalta.
Tilintarkastusvalvonta valvoo myös 6 luvun 9 §:n 5 momentin mukaisesti rekisteröityjä, muussa kuin ET A-
valtiossa hyväksyttyjä tilintarkastajia soveltaen, mitä tilintarkastajien valvonnasta säädetään, jollei kyseisen
valtion valvonnan ole arvioitu vastaavan tilintarkastajien valvontaa ET A-valtioissa. Vastaavuusarvioinnissa
on noudatettava Euroopan komission päätöstä muun kuin ET A-valtion tilintarkastajien valvonnan
vastaavuudesta. Jos tällaista päätöstä ei ole tehty , Tilintarkastusvalvonta arvioi kyseisen valtion
tilintarkastajien valvonnan vastaavuutta tai noudattaa muun ET A-valtion tekemää vastaavuusarviointia.
Tilintarkastusvalvonta ei saa ottaa tutkittavaksi tilintarkastajan toimintaa, jos tapahtumista on kulunut
enemmän kuin kuusi vuotta.
Tilintarkastusvalvonta voi jättää tilintarkastajan toiminnan tutkimatta ja tilintarkastuslautakunta
seuraamuksen määräämättä, jos tilintarkastajan hyväksyminen on kokonaan lakkautettu 6 luvun 7 §:n nojalla
tai peruutettu 10 luvun 2 §:n nojalla.
4 §
Tilintarkastuslautakunta
Tilintarkastusvalvonnassa toimii ratkaisutoiminnassaan itsenäinen tilintarkastuslautakunta.
5 §
Tilintarkastuslautakunnan ratkaisuvalta
Tilintarkastuslautakunta ratkaisee tässä laissa tarkoitetut asiat, joissa on kyse:
1) tilintarkastuksen yleisestä ohjauksesta ja kehittämisestä;
2) 10 luvun 1 ja 2 §:ssä tarkoitetun hallinnollisen seuraamuksen määräämisestä tai määräämättä jättämisestä;
3) 11 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitetusta oikaisuvaatimuksesta;
4) 11 luvun 1 §:n 5 momentissa tarkoitetusta muutoksenhausta hallinto-oikeuden päätökseen.
Tilintarkastuslautakunnan tehtävänä on myös edistää tarkoituksenmukaisella tavalla
Tilintarkastusvalvonnalle tässä laissa säädettyjen tehtävien hoitamista.
6 §
Tilintarkastuslautakunnan asettaminen ja kokoonpano
Valtioneuvosto asettaa tilintarkastuslautakunnan kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Lautakunnassa on
puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä vähintään viisi ja enintään kahdeksan muuta jäsentä. Lisäksi
lautakunnassa on kaksi pysyvää asiantuntijaa. Kullakin jäsenellä, puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 20/30lukuun ottamatta, on henkilökohtainen varajäsen ja pysyvällä asiantuntijalla varahenkilö.
Tilintarkastuslautakunnan puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja määrätään työ- ja elinkeinoministeriön
esityksestä.
Kaikkien jäsenten tulee olla tilintarkastukseen hyvin perehtyneitä. Vähintään kahdella jäsenellä tulee olla
muu oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin
tutkinto. Lautakunnalla kokonaisuutena tulee olla sen tehtävien edellyttämä muu asiantuntemus. Pysyvien
asiantuntijoiden tulee olla tilintarkastajia.
Lautakunnan jäseneksi ei voida valita tilintarkastajaa, tilintarkastusyhteisön osakasta tai vastaavassa
asemassa olevaa, tilintarkastusyhteisön hallituksen tai vastaavan toimielimen jäsentä taikka
tilintarkastusyhteisöön työ- tai toimeksiantosuhteessa olevaa. Enemmistön jäsenistä tulee olla henkilöitä,
joiden toimimisesta edellä mainituissa tehtävissä on kulunut enemmän kuin kolme vuotta.
Mitä edellä säädetään jäsenistä, koskee vastaavasti heidän varajäseniään.
7 §
Asian käsittely tilintarkastuslautakunnassa
Tilintarkastuslautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja vähintään
kolme muuta jäsentä tai varajäsentä, joista vähintään yhdellä on oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto.
Lautakunta tekee päätökset yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten jakautuessa tasan ratkaisee
puheenjohtajan tai tämän sijassa toimivan varapuheenjohtajan ääni. Pysyvät asiantuntijat eivät saa osallistua
päätöksentekoon.
Tilintarkastuslautakunta ratkaisee asiat esittelystä, josta määrätään tarkemmin Patentti- ja rekisterihallituksen
työjärjestyksessä.
Lautakunta voi tehtäviensä hoitamista varten kuulla ulkopuolisia asiantuntijoita ja perustaa jaostoja.
Tilintarkastuslautakunnan jäsen, varajäsen, asiantuntija ja jaoston jäsen toimii rikosoikeudellisella
virkavastuulla hoitaessaan tämän lain mukaisia tehtäviä. Vahingonkorvausvastuusta säädetään
vahingonkorvauslaissa (412/1974) .
Työskentelyn järjestämisestä lautakunnassa määrätään tarkemmin lautakunnan puheenjohtajan
vahvistamassa työjärjestyksessä.
Tarkempia säännöksiä lautakunnassa noudatettavasta menettelystä voidaan antaa valtioneuvoston
asetuksella.
8 §
Tutkintojen ja kokeiden järjestäminen
Tilintarkastusvalvonta vastaa 6 luvun 2 ja 3 §:ssä tarkoitettujen tutkintojen, kokeiden ja lisätehtävien
järjestämisestä. Tilintarkastusvalvonta voi käyttää tehtävissä ulkopuolisia asiantuntijoita. Ulkopuoliseen
asiantuntijaan sovelletaan, mitä 8 luvun 8 §:n 4 momentissa säädetään.
Tilintarkastusvalvonta voi päätöksellään valtuuttaa tilintarkastuslautakunnan tai sellaisen yhteisön, jota
riippumattomuuden, luotettavuuden, asiantuntemuksen ja muiden seikkojen perusteella on pidettävä
tehtävään sopivana, hoitamaan 1 momentissa tarkoitetut tehtävät. Tilintarkastusvalvonnan tulee valvoa
siirrettyjen tehtävien hoitamista.
Edellä 2 momentin nojalla siirrettyjä tehtäviä hoidettaessa on noudatettava, mitä hallintolaissa (434/2003) ,
kielilaissa (423/2003)  ja viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa säädetään. Henkilö toimii
rikosoikeudellisella virkavastuulla hoitaessaan 2 momentin nojalla siirrettyjä tehtäviä.
Vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa.
9 § (12.8.2016/622)
Laadunvalvonta
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 21/30Valvoessaan tilintarkastuksen laatua Tilintarkastusvalvonta:
1) määrää tilintarkastajan laaduntarkastukseen vähintään joka kuudes vuosi;
2) määrää yhden tai useamman riippumattoman laaduntarkastajan suorittamaan laaduntarkastusta;
3) päättää laaduntarkastuksen sisällöstä ja toteuttamistavasta ottaen huomioon laaduntarkastuksen kohteena
olevan tilintarkastajan toiminnan laajuus ja monimutkaisuus;
4) käsittelee laaduntarkastuksen tulokset ja tekee päätöksen toimenpiteistä, joihin laaduntarkastus antaa
aihetta.
Tilintarkastusvalvonta voi käyttää laaduntarkastuksessa ulkopuolisia asiantuntijoita.
Ulkopuolisen laaduntarkastajan on viipymättä annettava selvitys suoritetusta laaduntarkastuksesta
Tilintarkastusvalvonnalle.
Ulkopuolisiin laaduntarkastajiin sovelletaan lisäksi, mitä 8 luvun 8 §:ssä säädetään asiantuntijoista.
Mitä tässä pykälässä säädetään, ei sovelleta tilintarkastajaan, joka tarkastaa yleisen edun kannalta
merkittävää yhteisöä.
8 luku
Valvontavaltuudet
1 §
Oikeus saada tietoja tilintarkastajalta
Tilintarkastajan on salassapitosäännösten estämättä toimitettava Tilintarkastusvalvonnalle ilman aiheetonta
viivästystä sen pyytämät valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot ja selvitykset avoimesti ja totuudenmukaisesti
sekä muutoinkin avustettava valvonta-asian selvittämisessä.
Tilintarkastusvalvonnalla on oikeus saada tilintarkastajalta valvonnan kannalta tarkoituksenmukaisessa
muodossa kaikki valvonnan kannalta tarpeelliseksi katsomansa asiakirjat ja muut tallenteet sekä saada
maksutta tarpeelliset jäljennökset näistä.
Edellä 1 ja 2 momentissa säädetty koskee myös emoyrityksenä olevan yhteisön tai säätiön tilintarkastajaa,
ellei konsernin tilintarkastusta koskevien tietojen antamiselle ole muun valtion lainsäädännöstä johtuvaa tai
muuta tilintarkastajasta riippumatonta estettä. Tilintarkastajan on osoitettava esteen olemassaolo.
2 §
Oikeus saada tietoja muilta henkilöiltä
Tilintarkastusvalvonnalla on salassapitosäännösten estämättä oikeus saada tilintarkastuksen kohteelta, siinä
kirjanpitolain 1 luvun 5 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa käyttävältä tai sen määräysvallassa olevalta kaikki
niiden hallussa olevat tilintarkastajaa tai tilintarkastusta koskevat sellaiset tiedot, jotka ovat tarpeen
Tilintarkastusvalvonnalle laissa säädetyn valvontatehtävän hoitamiseksi.
Tilintarkastusvalvonnalla on salassapitosäännösten estämättä oikeus saada yksilöityä valvontatointa varten
valvonnan kannalta välttämättömiä tietoja muulta kuin edellä tässä pykälässä tarkoitetulta, jolla voidaan
perustellusta syystä olettaa olevan tällaisia tietoja.
3 §
Tarkastusoikeus
Tilintarkastusvalvonnalla on salassapitosäännösten estämättä oikeus saada tarkastettavakseen tilintarkastajan
toimipaikassa tämän toimintaa ja hallintoa koskevat asiakirjat ja muut tallenteet sekä tietojärjestelmät siinä
laajuudessa kuin on tarpeen Tilintarkastusvalvonnalle laissa säädetyn valvontatehtävän hoitamiseksi.
Tarkastusta ei kuitenkaan saa suorittaa pysyväisluonteiseen asumiseen käytettävissä tiloissa.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 22/30Mitä 1 momentissa säädetään tilintarkastajasta, koskee myös yritystä, joka tilintarkastajan asiamiehenä
taikka muuten tilintarkastajan toimeksiannosta hoitaa tämän liiketoimintaan, kirjanpitoon, tietojärjestelmään,
riskienhallintaan tai sisäiseen valvontaan liittyviä tehtäviä.
Tilintarkastusvalvonnalla on lisäksi salassapitosäännösten estämättä oikeus saada 2 §:ssä tarkoitetuilta
henkilöiltä, yhteisöiltä ja säätiöiltä tarkastettavakseen asiakirjat ja tallenteet, jotka sisältävät mainitussa
pykälässä tarkoitettuja tietoja ja oikeus saada niistä jäljennöksiä.
4 §
Oikeudenkäyntiasiamiehiä, oikeudenkäyntiavustajia ja asianajajia koskeva poikkeus tietojensaanti- ja tarkastusoikeudesta
Poiketen siitä, mitä edellä tässä luvussa säädetään, Tilintarkastusvalvonnalla ei ole oikeutta saada
asianajajista annetussa laissa (496/1958)  tarkoitetulta asianajajalta tai hänen apulaiseltaan asianajajan
asiakasta koskevia tietoja, asiakirjoja tai tallenteita eikä tarkastaa niitä eikä muultakaan henkilöltä
oikeudenkäyntiasiamies- tai oikeudenkäyntiavustajatehtävien hoitamisen yhteydessä saatuja tietoja,
asiakirjoja tai tallenteita eikä tarkastaa niitä. Oikeudenkäyntiasiamies- ja oikeudenkäyntiavustajatehtäviksi
luetaan varsinaisten oikeudenkäyntiin liittyvien tehtävien lisäksi oikeudellinen neuvonta, joka koskee
asiakkaan oikeudellista asemaa esitutkinnassa rikoksen johdosta tai asian muussa oikeudenkäyntiä
edeltävässä käsittelyvaiheessa taikka oikeudenkäynnin käynnistämistä tai sen välttämistä.
5 §
Oikeus saada tietoja sakko- ja rikosrekisteristä
Tilintarkastusvalvonnalla on oikeus saada sakon täytäntöönpanosta annetun lain (672/2002) 46 §:ssä
tarkoitetusta sakkorekisteristä tiedot, jotka ovat tarpeen tilintarkastajan ja tilintarkastusyhteisön tämän lain 6
luvun 5 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetun vastuuvelvollisen sopivuuden selvittämiseksi.
Tilintarkastusvalvonnan oikeus saada tietoja rikosrekisteristä perustuu rikosrekisterilakiin (770/1993) .
6 § (14.12.2018/1131)
Tietojen saaminen muilta viranomaisilta
Tilintarkastusvalvonnalla on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedonsaantia koskevien rajoitusten
estämättä pyynnöstä saada viranomaiselta ja muulta julkista tehtävää hoitavalta tässä laissa säädettyä
valvontaa varten välttämättömät tiedot. Tietoja saa hakea teknisen käyttöyhteyden avulla ilman sen
suostumusta, jonka etujen suojaamiseksi salassapitovelvollisuudesta on säädetty . Mitä edellä säädetään, ei
kuitenkaan koske tietosuoja-asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja erityisiin henkilötietoryhmiin
kuuluvia henkilötietoja ja rikollista tekoa, rangaistusta tai muuta rikoksen seuraamusta eikä henkilön
sosiaalihuollon tarvetta tai hänen saamiaan sosiaalihuollon palveluja, tukitoimia ja muita sosiaalihuollon
etuuksia koskevia henkilötietoja.
7 §
Uhkasakko
Tilintarkastusvalvonta voi uhkasakolla velvoittaa 1–3 §:ssä tarkoitetun täyttämään mainituissa pykälissä
säädetyn velvollisuutensa, jos laiminlyönti ei ole vähäinen.
Uhkasakkoa ei saa asettaa luonnolliselle henkilölle tässä laissa säädetyn tietojenantovelvollisuuden
tehosteeksi, jos henkilö on epäiltynä rikoksesta ja tiedot liittyvät rikosepäilyn kohteena olevaan asiaan.
Uhkasakon asettamisesta ja tuomitsemisesta päättää Tilintarkastusvalvonta. Muutoksenhausta uhkasakkoa
koskevaan päätökseen säädetään tässä laissa.
8 § (12.8.2016/622)
Ulkopuolisen asiantuntijan käyttäminen
Tilintarkastusvalvonta voi valvonnan kannalta tarpeellisen, erityistä asiantuntemusta vaativan asian
selvittämiseksi käyttää ulkopuolista asiantuntijaa.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 23/30Asiantuntijalla on oltava kulloisenkin tehtävän laatuun ja laajuuteen nähden riittävä asiantuntemus. Jos
asiantuntija toimii ulkopuolisena laaduntarkastajana, hänellä on oltava hyvä perehtyneisyys
tilintarkastukseen ja laaduntarkastukseen pätevöittävä erityiskoulutus.
Asiantuntija ei saa toimia tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön laaduntarkastuksessa laaduntarkastajana
ennen kuin kolme vuotta on kulunut siitä, kun asiantuntija on lakannut olemasta kyseisen tilintarkastajan
työntekijä tai tilintarkastusyhteisön osakas taikka muulla tavoin sidoksissa kyseiseen tilintarkastajaan tai
tilintarkastusyhteisöön.
Mitä 1 §:ssä ja 3 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään tilintarkastajan oikeuksista, sovelletaan myös
asiantuntijaan.
Asiantuntijan noudatettavista hyvän hallinnon periaatteista säädetään hallintolaissa, kielilaissa ja
viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa. Asiantuntija toimii rikosoikeudellisella
virkavastuulla hoitaessaan tämän lain mukaisesti annettuja julkisoikeudellisia hallintotehtäviä.
Vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa.
Tilintarkastusvalvonta voi määrätä ulkopuolisen asiantuntijan palkkion tilintarkastajan maksettavaksi, jos
kyse on tilintarkastajan laaduntarkastuksesta tai asiantuntijan käyttämiselle on erityinen, tilintarkastajan
toiminnasta johtuva syy . Palkkion tulee vastata alan yleistä palkkiotasoa.
9 luku
Tietojen luovuttaminen ja viranomaisyhteistyö
1 §
Oikeus tietojen luovuttamiseen
Tilintarkastusvalvonnalla on sen estämättä, mitä tietojen salassapidosta säädetään, oikeus luovuttaa
asiakirjoja ja muita tietoja:
1) Patentti- ja rekisterihallituksen muiden tehtävien hoitamista varten;
2) suomalaiselle muulle viranomaiselle ja muulle julkista tehtävää hoitavalle sen tehtävien hoitamista varten;
3) Euroopan unionin toimielimelle tai muulle viranomaiselle, jos unionin lainsäädännössä edellytetään niiden
antamista;
4) ET A-valtion valvojalle, joka kotimaassaan lain nojalla hoitaa vastaavia tehtäviä.
Mitä edellä 1 momentissa säädetään, ei kuitenkaan koske tietosuoja-asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettuja erityisiin henkilötietoryhmiin kuuluvia henkilötietoja ja rikollista tekoa, rangaistusta tai muuta
rikoksen seuraamusta eikä henkilön sosiaalihuollon tarvetta tai hänen saamiaan sosiaalihuollon palveluja,
tukitoimia ja muita sosiaalihuollon etuuksia koskevia henkilötietoja. (14.12.2018/1 131)
2 § (12.8.2016/622)
Tilintarkastusvalvonnan ja Finanssivalvonnan valvontayhteistyö
Tilintarkastusvalvonta ja Finanssivalvonta toimivat tarkoituksenmukaisessa yhteistyössä.
Finanssivalvonnasta annetun lain (878/2008) 4 ja 5 §:ssä  tarkoitetun valvottavan tai muun
finanssimarkkinoilla toimivan valvonnan niin edellyttäessä Finanssivalvonta voi tutkia, onko tilintarkastaja
toiminut tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten tai kyseisiin yhteisöihin sovellettavien Euroopan
unionin tilintarkastusasetuksen säännösten mukaisesti. Finanssivalvonta voi esitellä valvonta-asian
tilintarkastuslautakunnan ratkaistavaksi.
3 § (12.8.2016/622)
Kansainvälinen valvontayhteistyö
Sen estämättä, mitä tietojen salassa pitämisestä säädetään, Tilintarkastusvalvonnan on pyynnöstä toimitettava
valvonnan kannalta tarpeellisia asiakirjoja ja muita tietoja 1 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetulle ET A-
valtion valvojalle.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 24/30Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös valvonnan kannalta tarpeellisten asiakirjojen toimittamista muun
kuin ET A-valtion valvojalle, joka kotimaassaan lain nojalla hoitaa vastaavia tehtäviä, jos:
1) asiakirjat liittyvät tilintarkastukseen sellaisessa yhteisössä, joka laatii konsernitilinpäätöksen kyseisessä
valtiossa tai jonka arvopaperit on kyseisessä valtiossa otettu kaupankäynnin kohteeksi kaupankäynnistä
rahoitusvälineillä annetun lain 1 luvun 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettua säänneltyä markkinaa
vastaavalla markkinalla ja jos kyseisen yhteisön kaupallisten etujen suojaaminen ei tämän johdosta vaarannu;
(28.12.2017/1092)
2) tilintarkastajien valvonta kyseisessä valtiossa on arvioitu 7 luvun 3 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla
riittäväksi;
3) kyseisen valtion valvojan kanssa on sovittu tietojen luovuttamisesta, käyttämisestä ja salassapidosta;
4) tietojen vaihdossa noudatetaan tietosuoja-asetusta. (14.12.2018/1 131)
Tilintarkastusvalvonnan on ryhdyttävä valvontatoimenpiteisiin 1 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetun
ETA-valtion valvojan pyynnöstä tai annettava pyynnön esittäneen valvojan osallistua toimenpiteiden
suorittamiseen.
Tilintarkastusvalvonta voi kieltäytyä 1–3 momentissa tarkoitetun pyynnön toteuttamisesta painavasta syystä.
Tilintarkastusvalvonta voi kieltäytyä pyynnön toteuttamisesta myös, jos pyynnössä tarkoitettua tekoa tai
tilintarkastajaa koskeva seuraamusmenettely on Suomessa vireillä tai siitä on Suomessa annettu
lainvoimainen päätös tai tuomio.
10 luku (12.8.2016/622)
Seuraamukset
1 § (12.8.2016/622)
Huomautus ja varoitus
Tilintarkastuslautakunnan tulee antaa tilintarkastajalle huomautus, jos tämä on huolimattomuudesta
menetellyt tämän lain tai sen nojalla annettujen säännösten vastaisesti tai julkishallinnon ja -talouden
tilintarkastuksesta annetun lain vastaisesti tai muussa lainsäädännössä olevien tilintarkastusta koskevien
säännösten vastaisesti. Huomautus on riittävä seuraamus, jos moitittava menettely on vähäinen, siihen liittyy
lieventäviä asianhaaroja tai se on taloudellisesti vähämerkityksellinen.
Jos 1 momentissa tarkoitettu menettely on sellainen, että huomautusta ei pidetä riittävänä seuraamuksena,
tilintarkastuslautakunnan tulee antaa tilintarkastajalle varoitus.
2 § (12.8.2016/622)
Hyväksymisen peruuttaminen
Tilintarkastuslautakunnan on peruutettava hyväksyminen, jos tilintarkastaja:
1) on tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta menetellyt olennaisesti tämän lain tai sen nojalla annettujen
säännösten tai julkishallinnon ja -talouden tilintarkastuksesta annetun lain tai muussa lainsäädännössä
olevien tilintarkastusta koskevien säännösten vastaisesti; tai
2) ei täytä hyväksymisen edellytyksiä.
Jos 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettu peruste liittyy tilintarkastajan toimintaan KHT - tai JHT -tilintarkastajaa
edellyttävässä tehtävässä ja luonnollisella henkilöllä on edelleen edellytykset toimia tilintarkastajana,
tilintarkastuslautakunnan tulee peruuttaa ainoastaan kyseisen erikoispätevyyden hyväksyminen.
Hyväksymisen peruuttaminen edellyttää, että tilintarkastaja on saanut hyväksymisen peruuttamisen
perusteena olevasta seikasta varoituksen, eikä hän ole korjannut menettelyään.
Hyväksymisen peruuttamista koskeva päätös voidaan määrätä pantavaksi täytäntöön valituksesta huolimatta,
jos siihen on erittäin painavia syitä.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 25/30Jos tilintarkastajan hyväksyminen on peruutettu tai tilintarkastajalle on annettu 3 §:n mukainen kielto toimia
tilintarkastajana, Tilintarkastusvalvonnan on viipymättä päätöksen saatua lainvoiman ilmoitettava
peruuttamisesta tai kiellosta ja sen syystä asianomaisille ET A-valtioiden tilintarkastajarekisteriä pitäville
viranomaisille.
Jos hyväksyminen on peruutettu 1 momentin 2 kohdan nojalla, uusi hyväksyminen voidaan myöntää 6 luvun
1 §:n 1 momentin nojalla, kun hakija täyttää hakemansa hyväksymisen hyväksymisedellytykset.
Tilintarkastajaa, jonka hyväksyminen on peruutettu 1 momentin 1 kohdan nojalla, ei voida hyväksyä
uudelleen ennen kuin kolme vuotta on kulunut siitä, kun peruuttamista koskeva päätös sai lainvoiman.
3 § (12.8.2016/622)
Määräaikainen kielto toimia tilintarkastajana
Jos tilintarkastuslautakunta katsoo, että varoitus on liian lievä ja hyväksymisen peruuttaminen on liian ankara
seuraamus, tilintarkastuslautakunta voi kieltää tilintarkastajaa tai päävastuullista tilintarkastajaa suorittamasta
tilintarkastuksia ja allekirjoittamasta tilintarkastuskertomuksia enintään kolmen vuoden määräajaksi.
4 § (12.8.2016/622)
Määräaikainen kielto toimia tilintarkastusyhteisön hallintoelimissä
Tilintarkastuslautakunta voi kieltää tilintarkastajalta tai tilintarkastusyhteisön muulta osakkaalta
osallistumisen tilintarkastusyhteisön yhtiöoikeudelliseen elimeen enintään kolmen vuoden määräajaksi, jos
hän on osallistunut kyseisen hallintoelimen jäsenenä erityisen moitittavalla tavalla sellaisen päätöksen
tekoon, joka on Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen tai tämän lain taikka niiden nojalla annettujen
säännösten vastainen.
5 § (12.8.2016/622)
Seuraamusmaksu ja sen määrääminen
Tilintarkastuslautakunta voi määrätä seuraamusmaksun, jos tilintarkastaja rikkoo 4 luvun 1 1 §:ssä
tarkoitettuja määräaikoja tilintarkastajan siirtymisestä tarkastetun yhteisön palvelukseen.
Seuraamusmaksu 4 luvun 1 1 §:ssä tarkoitetun määräajan rikkomisesta on enintään 50 000 euroa.
Seuraamusmaksu määrätään maksettavaksi valtiolle.
6 § (12.8.2016/622)
Seuraamusmaksun vanhentuminen ja täytäntöönpano
Seuraamusmaksua ei saa määrätä, jos esitystä tilintarkastuslautakunnalle ei ole tehty viiden vuoden kuluessa
siitä päivästä, jona rikkomus tapahtui.
Tässä laissa tarkoitettu seuraamusmaksu korkoineen on suoraan ulosottokelpoinen. Sen perimisestä
säädetään verojen ja maksujen täytäntöönpanosta annetussa laissa (706/2007) . Seuraamusmaksu saadaan
kuitenkin panna täytäntöön vain lainvoimaisen päätöksen tai tuomion perusteella. Maksun täytäntöönpanosta
huolehtii Oikeusrekisterikeskus. Täytäntöönpanosta voidaan antaa tarkempia säännöksiä valtioneuvoston
asetuksella.
Tilintarkastuslautakunnan on ilmoitettava Oikeusrekisterikeskukselle päätöksestään määrätä
seuraamusmaksu. Hallinto-oikeuden on vastaavasti ilmoitettava päätöksestään, jolla se on muuttanut
tilintarkastuslautakunnan määräämää seuraamusmaksua tai poistanut sen, ja korkeimman hallinto-oikeuden
päätöksestään, jolla se on muuttanut hallinto-oikeuden määräämää seuraamusmaksua taikka poistanut sen.
7 § (12.8.2016/622)
Seuraamuksista päätettäessä huomioon otettavat seikat
Seuraamuksesta päätettäessä on otettava huomioon kaikki asiaankuuluvat seikat. Näitä ovat:
1) rikkomisen vakavuus ja ajallinen kesto;
2) tilintarkastajan vastuun aste;
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 26/303) tilintarkastajan halukkuus tehdä yhteistyötä toimivaltaisen viranomaisen kanssa;
4) tilintarkastajalle määrätyt aiemmat seuraamukset; ja
5) teosta tai laiminlyönnistä aiheutuneen vahingon tai haitan määrä.
Seuraamusmaksun määrästä päätettäessä on 1 momentissa mainittujen seikkojen ohella otettava huomioon:
1) tilintarkastajan taloudellinen asema;
2) tilintarkastajan saamien etujen määrä.
8 § (12.8.2016/622)
Julkistaminen
Tilintarkastuslautakunnan on julkistettava huomautusta, varoitusta, hyväksymisen peruuttamista,
toimintakieltoa, uhkasakkoa ja seuraamusmaksua koskeva päätös. Julkistamisesta on käytävä ilmi, onko
päätös lainvoimainen. Jos päätös ei ole vielä lainvoimainen, tilintarkastuslautakunta ei voi julkistaa
yksilöityjä tietoja luonnollisesta henkilöstä tai oikeushenkilöstä. Jos muutoksenhakuviranomainen kumoaa
päätöksen, tilintarkastuslautakunnan on julkistettava tieto muutoksenhakuviranomaisen päätöksestä
vastaavalla tavalla kuin lautakunnan päätös on julkistettu. Seuraamusta koskevat tiedot on pidettävä
Tilintarkastusvalvonnan verkkosivuilla viiden vuoden ajan siitä, kun kaikki muutoksenhakuoikeudet on
käytetty tai niiden voimassaoloaika on päättynyt.
Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 16 §:n 3 momentissa säädetään,
julkistetuista seuraamuksista voidaan luovuttaa salassa pidettäviä tietoja lukuun ottamatta tietoja yleisen
tietoverkon kautta. Yleisen tietoverkon kautta tietoja voi hakea ainoastaan yksittäisinä hakuina käyttäen
hakuperusteena henkilön nimeä. Muille viranomaisille tiedot voidaan luovuttaa teknisen käyttöyhteyden
välityksellä.
Huomautus, varoitus, hyväksymisen peruuttaminen, toimintakielto, uhkasakko tai seuraamusmaksu voidaan
julkistaa ilman seuraamuksen kohteena olevan nimeä, jos 1 momentissa tarkoitettu julkistaminen vaarantaisi
tilintarkastusalan yleisen luotettavuuden tai meneillään olevan viranomaistutkinnan taikka aiheuttaisi
suhteetonta vahinkoa osapuolille tai olisi luonnolliselle henkilölle kohtuutonta.
9 § (12.8.2016/622)
Vahingonkorvausvelvollisuus
Tilintarkastaja on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän on 1 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua
tehtävää suorittaessaan aiheuttanut tahallisesti tai huolimattomuudesta yhteisölle tai säätiölle. Sama koskee
vahinkoa, joka tätä lakia, yhteisöä tai säätiötä koskevaa lakia taikka yhtiöjärjestystä, sääntöjä tai
yhtiösopimusta rikkomalla on aiheutettu yhteisön osakkaalle, yhtiömiehelle tai jäsenelle taikka muulle
henkilölle. Tilintarkastaja vastaa myös vahingosta, jonka hänen apulaisensa tahallisesti tai
huolimattomuudesta on aiheuttanut.
Edellä 1 momentista poiketen tilintarkastaja on velvollinen korvaamaan 4 luvun 8 §:n 2 momentissa 1
kohdassa tarkoitetulla Euroopan unionin tilintarkastusasetuksen 7 artiklan mukaisella ilmoituksella
aiheutetun taloudellisen vahingon ainoastaan, jos tilintarkastaja on aiheuttanut vahingon antamalla
tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta virheellisiä tietoja epäilyn perusteena olevista seikoista.
Jos tilintarkastajana on tilintarkastusyhteisö, vahingosta vastaavat yhteisö sekä se, jolla on päävastuu
tilintarkastuksen toimittamisesta.
Vahingonkorvauksen sovittelusta sekä korvausvastuun jakaantumisesta kahden tai useamman
korvausvelvollisen kesken säädetään vahingonkorvauslaissa.
10 § (12.8.2016/622)
Rangaistussäännökset
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 27/30Joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta rikkoo 3 luvun 5 §:n säännöstä tilintarkastuskertomuksen
laatimisesta tai suorittaessaan 1 luvun 1 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettua toimea antaa lausunnossaan
tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta väärän tai harhaanjohtavan tiedon, on tuomittava, jollei teosta
muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta, tilintarkastusrikkomuksesta  sakkoon.
Joka tahallaan 6 luvun 6 §:n vastaisesti käyttää tilintarkastajan nimikettä tai muuta nimitystä, jonka
perusteella voidaan virheellisesti olettaa hänen olevan tilintarkastaja, on tuomittava tilintarkastajan
ammattinimikkeen luvattomasta käyttämisestä  sakkoon.
Rangaistus tilintarkastusrikoksesta säädetään rikoslain (39/1889) 30 luvun 10 a §:ssä .
Rangaistus 4 luvun 8 §:ssä säädetyn tilintarkastajan salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan
rikoslain 38 luvun  1 tai 2 §:n mukaan, jollei teko ole rangaistava rikoslain 30 luvun  5 tai 6 §:n mukaan taikka
jollei siitä muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta.
11 luku
Erinäiset säännökset
1 § (12.8.2016/622)
Muutoksenhaku
Tilintarkastusvalvonnan päätökseen tyytymätön saa vaatia oikaisua tilintarkastuslautakunnalta siten kuin
hallintolaissa säädetään. Oikaisuvaatimukseen annettuun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla
Helsingin hallinto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996)  säädetään. Hallinto-oikeuden
päätökseen saa hakea muutosta valittamalla vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan.
Edellä 1 momentista poiketen se, jonka hyväksyminen on 6 luvun 7 §:n nojalla lakkautettu tai jolle on 8
luvun 7 §:n nojalla asetettu tai tuomittu maksettavaksi uhkasakko, saa hakea muutosta
Tilintarkastusvalvonnan päätökseen valittamalla Helsingin hallinto-oikeuteen siten kuin
hallintolainkäyttölaissa säädetään ja hallinto-oikeuden päätökseen valittamalla korkeimpaan hallinto-
oikeuteen.
Tilintarkastuslautakunnan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla Helsingin hallinto-oikeuteen siten
kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään ja hallinto-oikeuden päätökseen valittamalla korkeimpaan hallinto-
oikeuteen se:
1) jolle on annettu 10 luvun 1 §:ssä tarkoitettu huomautus tai varoitus;
2) jonka hyväksyminen 10 luvun 2 §:n nojalla on peruutettu;
3) jolle on 10 luvun 3 §:n nojalla annettu määräaikainen kielto toimia tilintarkastajana;
4) jolle on 10 luvun 4 §:n nojalla annettu määräaikainen kielto toimia tilintarkastusyhteisön hallintoelimissä;
taikka
5) jolle on 10 luvun 5 §:n nojalla määrätty seuraamusmaksu.
Muutosta ei saa hakea päätökseen, joka koskee 7 luvun 5 §:n 1 momentin 1 tai 4 kohdassa taikka 7 luvun 9
§:n 1 momentin 1, 2 tai 3 kohdassa tarkoitettua asiaa.
Tilintarkastuslautakunnalla on oikeus hakea valittamalla muutosta hallinto-oikeuden päätökseen, jolla
hallinto-oikeus on muuttanut tai kumonnut 3 momentissa tarkoitetun päätöksen.
Tässä laissa tarkoitettua päätöstä, jolla hyväksymisen peruuttamista koskeva päätös pannaan täytäntöön
muutoksenhausta huolimatta, on noudatettava, jollei valitusviranomainen toisin määrää. Valitusviranomaisen
on käsiteltävä asia kiireellisenä.
HallintolainkäyttöL  586/1996  on kumottu L:lla oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019 .
2 § (17.12.2015/1513)
Tilintarkastajamaksut
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 28/30Tilintarkastajatutkintoon osallistumisesta, kelpoisuuskokeeseen osallistumisesta, JHTT -siirtymäkokeeseen
osallistumisesta, todistuksesta ja otteesta tilintarkastajatutkinto- ja tilintarkastajarekisteristä samoin kuin
hyväksymisen palauttamista koskevasta hakemuksesta, ennakkotiedosta hyväksymisen edellytysten
täyttymisestä, laaduntarkastuksesta sekä ET A-alueen ulkopuolelta tulevan tilintarkastajan
rekisteröintihakemuksen käsittelystä tulee suorittaa maksu, jonka määräytymisperusteista säädetään patentti-
ja rekisterihallituksen suoritteista perittävistä maksuista annetussa laissa (1032/1992)  ja sen nojalla
annetuissa säädöksissä.
Tilintarkastajan, JHTT -tilintarkastajan ja JHTT -yhteisön vuosimaksusta sekä laadunvalvonnan
perusmaksusta samoin kuin tilintarkastajan laadunvarmistuksen valvontamaksusta säädetään tilintarkastajan
vuosimaksusta ja laadunvalvonnan maksuista annetussa laissa (1512/2015) .
12 luku
Voimaantulo
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Tällä lailla kumotaan tilintarkastuslaki (459/2007) , jäljempänä kumottu laki .
2 §
Siirtymäsäännökset
1. Muussa laissa tai asetuksessa oleva viittaus kumottuun lakiin tarkoittaa tämän lain voimaantulon jälkeen
viittausta tähän lakiin.
2. Jos yhteisön tai säätiön on lain tai asetuksen taikka yhtiöjärjestyksen, yhtiösopimuksen tai sääntöjen
mukaan valittava tilintarkastajaksi HTM-tilintarkastaja, on yhteisön tai säätiön valittava tämän lain voimaan
tultua HT -, KHT - tai JHT -tilintarkastaja. Jos yhteisön tai säätiön on valittava tilintarkastajaksi KHT - tai
HTM-yhteisö, on yhteisön tai säätiön valittava tämän lain voimaan tultua tilintarkastusyhteisö. Jos yhteisön
tai säätiön on valittava KHT -yhteisö, tulee valittavan tilintarkastusyhteisön päävastuullisen tilintarkastajan
olla KHT -tilintarkastaja.
3. Sen estämättä, mitä 2 luvun 2, 5 ja 6 §:ssä ja julkishallinnon ja -talouden tilintarkastuksesta annetun lain
12 §:ssä säädetään, voidaan sellaisessa yhteisössä tai säätiössä, jossa kunnalla tai kuntayhtymällä on
määräysvalta, tilintarkastajaksi valita viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 päättyvälle tilikaudelle HT -
tilintarkastajan sijasta JHTT -tilintarkastaja. JHTT -tilintarkastaja voidaan kuitenkin valita 1 päivänä
tammikuuta 2013 tai sen jälkeen päättyvälle tilikaudelle edellä tässä momentissa tarkoitetussa yhteisössä,
joka on osakeyhtiö taikka avoin yhtiö tai kommandiittiyhtiö, jonka kaikki vastuunalaiset yhtiömiehet ovat
osakeyhtiöitä tai sellaisia avoimia yhtiöitä tai kommandiittiyhtiöitä, joiden kaikki vastuunalaiset yhtiömiehet
ovat osakeyhtiöitä, vain, jos enintään yksi seuraavista rajoista ylittyy sekä tarkastettavalla että sitä
edeltäneellä tilikaudella:
1) taseen loppusumma on 4 400 000 euroa;
2) liikevaihto tai sitä vastaava tuotto on 8 800 000 euroa;
3) yhteisön palveluksessa on keskimäärin 50 henkilöä.
4. Jos muussa laissa tai asetuksessa säädetään JHTT -tilintarkastajan tai JHTT -yhteisön valinnasta, voidaan
tämän lain voimaan tultua valita JHT -tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö. Tilintarkastusyhteisön
päävastuullisen tilintarkastajan tulee tällöin olla JHT - tai JHTT -tilintarkastaja.
5. Tämän lain voimaan tullessa hyväksytty ja tilintarkastajarekisteriin rekisteröity HTM- ja KHT -
tilintarkastaja sekä HTM- ja KHT -yhteisö voi jatkaa toimintaansa edellyttäen, että tämä kolmen kuukauden
kuluessa tämän lain voimaantulosta rekisteröityy Tilintarkastusvalvonnalle, taikka hyväksyminen lakkaa.
Tilintarkastusvalvonnalle rekisteröitynyt HTM-tilintarkastaja rekisteröidään tilintarkastajarekisteriin HT -
tilintarkastajaksi, KHT -tilintarkastaja HT - ja KHT -tilintarkastajaksi ja KHT - ja HTM-yhteisö
tilintarkastusyhteisöksi. Se, jonka hyväksyminen on lakannut tämän momentin nojalla, voi hakea
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 29/30hyväksymisen palauttamista. Hyväksymisen palauttamiseen sovelletaan, mitä tämän lain 6 luvun 7 §:ssä
säädetään hyväksymisen palauttamisesta. Tässä momentissa tarkoitettu velvoite uudistaa rekisteröityminen ei
koske kumotun lain 37 §:n 2 momentin perusteella tilintarkastajarekisteriin rekisteröityä muussa kuin ET A-
valtiossa hyväksyttyä tilintarkastajaa.
6. Jos henkilö on ennen tämän lain voimaantuloa hyväksytty HTM-tutkintoon, vastaa hyväksyminen lupaa
osallistua HT -tutkintoon. Jos henkilö on ennen tämän lain voimaantuloa hyväksytty KHT -tutkintoon, vastaa
hyväksyminen lupaa osallistua HT -tutkintoon ja KHT -erikoistumistutkintoon.
7. Ennen tämän lain voimaantuloa hyväksytysti suoritettu HTM-tutkinto vastaa tämän lain voimaan tultua
hyväksytysti suoritettua HT -tutkintoa ja KHT -tutkinto hyväksytysti suoritettua HT -tutkintoa ja KHT -
erikoistumistutkintoa.
8. Tämän lain voimaan tullessa Keskuskauppakamarin tilintarkastuslautakunta ja kauppakamarien
tilintarkastusvaliokunnat lakkaavat ja vireillä olevat asiat ja tilintarkastajarekisterin pito siirtyvät
Tilintarkastusvalvonnalle. Myös Keskuskauppakamarin tilintarkastuslautakunnan kansainvälisessä
yhteistyössä tekemien yhteisymmärryspöytäkirjojen velvoitteet siirtyvät Tilintarkastusvalvonnalle.
9. Keskuskauppakamarin tilintarkastuslautakunnan Keskuskauppakamariin työsuhteessa olevan henkilöstön
aseman järjestämiseen sovelletaan työsopimuslain (55/2001)  liikkeen luovuttamista koskevia säännöksiä.
Henkilöstö nimitetään tätä varten perustettaviin virkoihin Patentti- ja rekisterihallitukseen 1 päivästä
tammikuuta 2016.
10. Tilintarkastusvalvonnan tulee saattaa tilintarkastajarekisteri vastaamaan tässä laissa säädettyjä
edellytyksiä viiden kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
11. Tilintarkastusvalvonnan tulee huolehtia, että toimintakertomus laaditaan valtion
tilintarkastuslautakunnan, Keskuskauppakamarin tilintarkastuslautakunnan ja kauppakamarien
tilintarkastuslautakuntien viimeiseltä toimintavuodelta.
12. Mitä muussa laissa tai asetuksessa säädetään Keskuskauppakamarin tilintarkastuslautakunnasta tai
kauppakamarien tilintarkastusvaliokunnista, koskee tämän lain voimaan tultua Tilintarkastusvalvontaa.
13. Tämän lain voimaan tullessa valtion tilintarkastuslautakunta lakkaa ja vireillä olevat huomautusta ja
varoitusta koskevat muutoksenhakuasiat siirtyvät Helsingin hallinto-oikeudelle. Muut vireillä olevat asiat
siirtyvät Tilintarkastusvalvonnalle. Tilintarkastusvalvonnalle siirtyvät muutoksenhakuasiat käsitellään
oikaisuvaatimuksina noudattaen, mitä tässä laissa säädetään oikaisuvaatimusten käsittelystä. Tämän
momentin perusteella siirtyneessä asiassa annettuun päätökseen haetaan muutosta noudattaen, mitä tässä
laissa säädetään muutoksenhausta.
14. Tämän lain voimaan tullessa Tilintarkastusvalvonnalle siirtynyt muutoksenhakuasia, Helsingin hallinto-
oikeudelle siirtynyt asia ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä oleva asia käsitellään noudattaen tämän
lain voimaantullessa voimassa olleita säännöksiä. Muutoksenhausta säädetään kuitenkin 13 momentissa.
15. Valvottavan toiminnan sijoittuessa aikaan ennen tämän lain voimaantuloa, 10 luvun 1 §:n 1 momentin 1
kohdan edellytystä varoituksen ja huomautuksen antamiseen sekä 10 luvun 2 §:n 1 momentin 1 kohdan
edellytystä hyväksymisen peruuttamiseen arvioidaan kumotun lain ja sen perusteella annettujen säännösten
mukaan. Tilintarkastusvalvonta ei voi ottaa tutkittavaksi tilintarkastajan menettelyä, joka on tapahtunut
ennen tämän lain voimaantuloa, jos tilintarkastajan hyväksyminen on kokonaan lakkautettu tai peruutettu.
16. Ennen tämän lain voimaantuloa aiheutettuun vahinkoon sovelletaan kumotun lain säännöksiä.
17. Keskuskauppakamarin tai kauppakamarien ennen tämän lain voimaantuloa määräämiä
tilintarkastajamaksuja koskevaan muutoksenhakuun sovelletaan tämän lain voimaantullessa voimassa olleita
säännöksiä.
18. Aluehallintovirastoissa vireillä olevat tilintarkastajan määräämistä koskevat asiat siirtyvät tämän lain
voimaan tullessa Patentti- ja rekisterihallitukselle.
1/31/23, 10:45 AM Tilintarkastuslaki 1 141/2015 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2015/20151 141 30/30HE 254/2014 , TaVM 34/2014, EV  371/2014
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
17.12.2015/1513:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 47/2015 , TaVm 7/2015, EV  31/2015
12.8.2016/622:
Tämä laki tulee voimaan 19 päivänä elokuuta 2016.
Tämän lain tilintarkastuksen kohdetta koskevaa 3 luvun 1 §:ää ja tilintarkastuskertomusta koskevaa 5 §:ää
sovelletaan ensimmäisen kerran 31.12.2016 päättyviltä tilikausilta laadittavien tilinpäätösten
tilintarkastuksiin.
Tämän lain 4 luvun 9 §:ää asiakasrekisteristä sekä saman luvun 10 §:ää tilintarkastuskansiosta, 12 §:ää
tilintarkastajan toiminnan järjestämisestä ja 13 §:ää epäilyksistä ilmoittamisesta sovelletaan viimeistään 1
päivästä tammikuuta 2017.
Tämän lain 5 luvun 1 §:ää tilintarkastajan toimikausien enimmäiskestosta sekä saman luvun 3 §:ää muiden
kuin tilintarkastuspalveluiden rajoittamisesta ja 4 §:ää muiden kuin tilintarkastuspalkkioiden
enimmäismäärästä sovelletaan ensimmäisen kerran tilikaudella, joka alkaa tämän lain voimaantulon jälkeen.
Tämän lain 10 lukua sovelletaan tilintarkastajan tekoihin ja laiminlyönteihin, jotka ovat tapahtuneet tämän
lain voimaantulon jälkeen.
HE 70/2016 , TaVM 16/2016, EV  85/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/56/EU,
(32014L0056); EUVL  N:o L  158, 27.5.2014, s. 196, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
537/2014, (32014R0537); EUVL  N:o L  158, 27.5.2014, s. 77
28.12.2017/1092:
Tämä laki tulee voimaan 3 päivänä tammikuuta 2018.
HE 151/2017 , TaVM 22/2017, EV  187/2017
14.12.2018/1131:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
Tilintarkastuksesta annettu valtioneuvoston asetus (1377/2015)  jää voimaan myös siltä osin kuin se on
annettu tällä lailla muutetun 6 luvun 9 §:n 6 momentin nojalla.
HE 98/2018 , TaVM 15/2018, EV  109/2018
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2015  › 18.9.2015/1 141
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.