7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 1/115Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1734 › 1.1.1734/4
Seurattu SDK 692/2022 saakka.
1.1.1734/4
Oikeudenkäymiskaari
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
1 luku (25.8.2016/683)
Yleiset säännökset
1 § (25.8.2016/683)
Tätä lakia sovelletaan oikeudenkäyntiin yleisissä tuomioistuimissa, jollei oikeudenkäynnistä rikosasioissa
annetusta laista (689/1997)  tai muusta laista toisin johdu.
2 § (25.8.2016/683)
Yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja korkein oikeus.
2 luku (22.7.1991/1052)
Päätösvaltaisuudesta
1 § (25.4.2014/339)
Käräjäoikeus on päätösvaltainen rikosasiassa, kun tuomioistuimessa on puheenjohtaja ja kaksi lautamiestä.
Käräjäoikeus on päätösvaltainen rikosasiassa myös kolmen lainoppineen jäsenen kokoonpanossa, jos sitä
asian laadun tai muun erityisen syyn vuoksi on pidettävä perusteltuna.
2 § (25.8.2016/683)
2 § on kumottu L:lla 25.8.2016/683 .
3 § (22.7.1991/1052)
Muussa kuin 1 §:ssä tarkoitetussa asiassa käräjäoikeus on päätösvaltainen, kun siinä on kolme lainoppinutta
jäsentä.
3 a § (25.8.2016/683)
3 a § on kumottu L:lla 25.8.2016/683 .
4 § (5.12.2008/811)
Riita-asian käsittelyä saadaan jatkaa 3 §:ssä tarkoitetussa kokoonpanossa, jossa asian käsittely on aloitettu,
vaikka asia käsittelyn aikana muuttuu sellaiseksi, että se tulisi käsitellä 5 §:n 1 momentissa tarkoitetussa
kokoonpanossa. Samoin voidaan menetellä, jos samaan oikeudenkäyntiin yhdistetään käsiteltäväksi
myöhemmin vireille tullut 5 §:n 1 momentin mukaisessa kokoonpanossa käsiteltävä asia.
5 § (30.8.2002/768)
Käräjäoikeudessa on vain puheenjohtaja:
1) hakemusasiassa, jonka käsittelyä ei jatketa riita-asian käsittelystä säädetyssä järjestyksessä;
2) valmistelussa;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 2/1153) riita-asian pääkäsittelyssä, jos tuomarina toimii valmistelusta vastannut tuomari eikä asian laatu tai laajuus
edellytä asian käsittelyä täysilukuisessa kokoonpanossa;
4) otettaessa vastaan todistelua pääkäsittelyn ulkopuolella; sekä
5) käsiteltäessä erikseen 7 luvun mukaista turvaamistointa koskevaa asiaa.
Käräjäoikeuden on varattava asianosaisille tilaisuus lausua käsityksensä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetun
täysilukuisen kokoonpanon tarpeellisuudesta. Jos asianosainen pitää täysilukuista kokoonpanoa tarpeellisena,
asia voidaan ratkaista pääkäsittelyssä yhden tuomarin kokoonpanossa vain erityisestä syystä.
3 momentti on kumottu L:lla 5.12.2008/81 1.
6 § (1.6.2018/422)
Rikosasiassa käräjäoikeus on päätösvaltainen myös, kun siinä on yksin puheenjohtaja, jos mistään syytteessä
tarkoitetusta yksittäisestä rikoksesta ei syytteessä mainittujen seikkojen vallitessa tehtynä ole säädetty
ankarampaa rangaistusta kuin vankeutta enintään neljä vuotta.
6 a § (22.8.2014/671)
Ratkaistaessa rikosasiaa oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 5 b luvussa tarkoitetussa
tunnustamisoikeudenkäynnissä käräjäoikeuden puheenjohtajana toimii laamanni tai käräjätuomari.
Käräjäoikeus on päätösvaltainen myös, kun siinä on yksin puheenjohtaja.
7 § (5.12.2008/811)
Jos käräjäoikeus käsitellessään asiaa 6 §:ssä tarkoitetussa kokoonpanossa katsoo, että asia on käsiteltävä
käräjäoikeuden 1 §:ssä tarkoitetussa kokoonpanossa, asia on siirrettävä sanotussa kokoonpanossa
käsiteltäväksi.
Jos asia pääkäsittelyn aikana muuttuu sellaiseksi, että se pitäisi käsitellä 1 §:n 1 momentissa tarkoitetussa
kokoonpanossa, saadaan asian käsittelyä kuitenkin jatkaa 6 §:ssä tarkoitetussa kokoonpanossa, jos laamanni
tai käräjätuomari toimii oikeuden puheenjohtajana ja käsittelyn jatkamista voidaan pitää
tarkoituksenmukaisena.
8 § (22.7.1991/1052)
Hovioikeus on päätösvaltainen kolmijäsenisenä.
Yksi jäsen voi kuitenkin:
1) päättää, että jatkokäsittelylupa myönnetään; (24.6.2010/650)
2) ratkaista asian, jos muutoksenhakemus on peruutettu kokonaan; (1.6.2018/422)
3) ratkaista rangaistukseen tuomitsemista koskevan asian, jos vastaaja on kuollut;
4) ratkaista sakon muuntorangaistuksen määräämistä koskevan asian;
5) ratkaista puolustajan, asianomistajan oikeudenkäyntiavustajan ja tukihenkilön määräämistä
hovioikeudessa koskevan asian;
6) ratkaista oikeusavun myöntämistä tai lakkaamista, oikeusavustajan määräämistä, hänen määräyksensä
peruuttamista tai toisen avustajan määräämistä hovioikeudessa koskevan asian;
7) ratkaista turvaamistointa sekä täytäntöönpanon kieltämistä tai keskeyttämistä koskevan asian;
8) määrätä yksityishenkilön velkajärjestelystä annetussa laissa (57/1993)  ja yrityksen saneerauksesta
annetussa laissa (47/1993)  tarkoitetuista väliaikaisista kielloista;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 3/1159) ratkaista, onko liiketoimintakieltoon määräämistä tai sen pidentämistä koskevaa päätöstä sekä
lähestymiskieltoon määräämistä koskevaa päätöstä noudatettava muutoksenhausta huolimatta;
10) muuttaa tai täsmentää lapsen tapaamisoikeutta koskevia ehtoja hovioikeuskäsittelyn ajaksi lapsen huoltoa
ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta annetussa laissa (619/1996)  tarkoitetussa asiassa;
11) ratkaista vasta hovioikeudessa esitetyn vangitsemis-, tutkinta-aresti- tai matkustuskieltovaatimuksen;
(30.1.2018/107)
12) päättää todistelukustannusten maksamisesta silloin, kun toimitettavaksi määrättyä pääkäsittelyä ei pidetä.
(23.5.2003/381)
Yksi jäsen voi lisäksi päättää, että asiassa toimitetaan pääkäsittely , ja tehdä pääkäsittelyn toimittamiseen
liittyvät ratkaisut sekä päättää myös muista asian valmisteluun liittyvistä toimenpiteistä ja asian
valmistelussa vahvistaa sovinnon. Yksi jäsen ei kuitenkaan voi hylätä pyyntöä käräjäoikeudessa kuulustellun
henkilön kuulustelemisesta pääkäsittelyssä henkilökohtaisesti uudelleen tai lisäkysymysten esittämistä
varten. Yhden jäsenen toimivaltaan kuuluvissa asioissa yksi jäsen voi päättää myös puolustajan,
oikeudenkäyntiavustajan ja tukihenkilön palkkiosta ja kulujen korvaamisesta sekä velvollisuudesta korvata
oikeudenkäyntikulut ja todistelukustannukset. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 3 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Yksi jäsen voi lisäksi päättää, että asiassa toimitetaan pääkäsittely , ja tehdä pääkäsittelyn toimittamiseen
liittyvät ratkaisut sekä päättää myös muista asian valmisteluun liittyvistä toimenpiteistä ja asian
valmistelussa vahvistaa sovinnon. Yhden jäsenen toimivaltaan kuuluvissa asioissa yksi jäsen voi päättää
myös puolustajan, oikeudenkäyntiavustajan ja tukihenkilön palkkiosta ja kulujen korvaamisesta sekä
velvollisuudesta korvata oikeudenkäyntikulut ja todistelukustannukset. (23.5.2003/381)
8 a § (25.8.2016/683)
Jos hovioikeudessa asian ratkaisua istunnossa harkittaessa vallitseva mielipide poikkeaa korkeimman
oikeuden tai hovioikeuden taikka toisen hovioikeuden omaksumasta oikeusperiaatteesta tai lain tulkinnasta,
asia tai sen osa voidaan siirtää käsiteltäväksi vahvennetussa istunnossa tai täysistunnossa. Myös muutoin
periaatteellisesti merkittävä tai laajankantoinen asia tai sen osa voidaan siirtää täysistunnon tai vahvennetun
istunnon käsiteltäväksi. Asiaa, jossa on toimitettu tai toimitettava suullinen käsittely , ei saa ilman erityistä
syytä siirtää vahvennetun istunnon tai täysistunnon ratkaistavaksi.
Asian siirtämisestä täysistuntoon tai vahvennettuun istuntoon päättää presidentti.
Hovioikeuden täysistuntoon osallistuvat presidentti, vakinaiset tuomarit ja vuotta pidemmäksi määräajaksi
nimitetyt määräaikaiset hovioikeuden tuomarit ja muutkin jäsenet, jos he ovat osallistuneet asian käsittelyyn
aikaisemmin. Täysistunto on päätösvaltainen, kun vähintään puolet virassa olevista jäsenistä on läsnä.
Hovioikeuden vahvennetun istunnon kokoonpanoon kuuluu seitsemän jäsentä. V ahvennettuun istuntoon
kuuluvat presidentti puheenjohtajana sekä jäseninä asiaa aikaisemmin käsitelleet vielä virantoimituksessa
olevat jäsenet ja tarpeellinen määrä vakinaisista jäsenistä arvottuja lisäjäseniä.
9 § (1.6.2018/422)
Korkein oikeus on päätösvaltainen viisijäsenisenä, jollei laissa toisin säädetä. Asian siirtämisestä
käsiteltäväksi täysistunnossa tai vahvennetussa jaostossa säädetään korkeimmasta oikeudesta annetussa
laissa (665/2005) .
Korkein oikeus on päätösvaltainen myös kolmen jäsenen kokoonpanossa, jos valitus koskee 25 a luvun 1 1
§:ssä tarkoitettuja jatkokäsittelyluvan myöntämisen edellytyksiä, jos kokoonpano on ratkaisusta
yksimielinen.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 4/115Valitusluvan myöntämistä koskeva asia käsitellään ja ratkaistaan kahden tai kolmen jäsenen kokoonpanossa.
Jos asia käsitellään kahden jäsenen kokoonpanossa, asia on siirrettävä kolmen jäsenen kokoonpanoon
ratkaistavaksi, jos kahden jäsenen kokoonpano niin päättää tai jollei se ole ratkaisusta yksimielinen. Jos
kuitenkin on ilmeistä, ettei valitusluvan myöntämiselle ole edellytyksiä, asian voi käsitellä ja ratkaista myös
yksi jäsen. Jos valituslupahakemus tai sen osa on 30 luvun 3 §:n 4 momentin mukaisesti siirretty
käsiteltäväksi valituksen yhteydessä, valitusluvasta päättää valituksen käsittelevä kokoonpano.
Yksi jäsen voi päättää välitoimesta sekä turvaamistoimesta, täytäntöönpanon kieltämisestä tai
keskeyttämisestä ja muusta väliaikaisesta toimenpiteestä sekä käsitellä ja ratkaista asian, jos
muutoksenhakemus on peruutettu kokonaan.
10 § (1.6.2018/422)
Ylimääräistä muutoksenhakua koskeva asia voidaan korkeimmassa oikeudessa käsitellä ja ratkaista myös
kolmen jäsenen kokoonpanossa, jos se on ratkaisusta yksimielinen.
Yksi jäsen voi:
1) jättää tutkimatta 31 luvun 19 §:ssä tarkoitetun samassa asiassa tehdyn uuden ylimääräistä muutoksenhakua
koskevan hakemuksen;
2) jättää tutkimatta tuomiovirhekantelua tai tuomion purkamista koskevan hakemuksen, jos hakija ei ole
käyttänyt oikeudenkäyntiasiamiestä tai -avustajaa siten kuin 15 luvun 1 §:n 4 momentissa säädetään;
3) käsitellä ja ratkaista asian, jos ylimääräistä muutoksenhakua koskeva hakemus on peruutettu kokonaan;
4) päättää ylimääräiseen muutoksenhakuun liittyvästä välitoimesta, turvaamistoimesta, täytäntöönpanon
kieltämisestä tai keskeyttämisestä ja muusta väliaikaisesta toimenpiteestä.
10 a § (1.6.2018/422)
Jos korkeimmassa oikeudessa yksi jäsen käsittelee ja ratkaisee asian 9 tai 10 §:n nojalla, hän voi päättää
myös puolustajan, oikeudenkäyntiavustajan ja tukihenkilön palkkiosta ja kulujen korvaamisesta sekä
velvollisuudesta korvata oikeudenkäyntikulut ja todistelukustannukset.
11 § (1.6.2018/422)
Tuomioistuimen monijäsenistä ja käräjäoikeuden yhden tuomarin kokoonpanoa voidaan vahventaa yhdellä
lainoppineella jäsenellä, jos se asian laadun, laajuuden tai muun erityisen syyn vuoksi on perusteltua. Samoin
edellytyksin käräjäoikeudessa voi olla kolmas lautamies.
12 § (25.8.2016/683)
Käräjäoikeus ja hovioikeus on päätösvaltainen, vaikka sen monijäsenisen kokoonpanon jäsenistä yhdelle on
tullut este pääkäsittelyn, suullisen käsittelyn, istunnon tai katselmuksen aloittamisen jälkeen. Kokoonpanossa
on kuitenkin aina oltava vähintään yksi lainoppinut jäsen. Käräjäoikeus on lisäksi päätösvaltainen, kun
lautamiehiä on vähintään yksi.
13 § (25.8.2016/683)
Tuomioistuimen monijäseniseen ratkaisukokoonpanoon ei voi kuulua jäseniä, jotka ovat toisilleen 13 luvun 3
§:ssä tarkoitettuja läheisiä.
14 § (25.8.2016/683)
Yleisten tuomioistuinten päätösvaltaisuudesta eräissä asioissa säädetään erikseen.
3 luku (25.8.2016/683)
(25.8.2016/683)
3 luku on kumottu L:lla 25.8.2016/683 .
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 5/1154 luku (6.6.2003/425)
Oikeudenkäynnin kieli
1 § (6.6.2003/425)
Tuomioistuimen on asian käsittelykielenä käytettävä joko suomea tai ruotsia sekä annettava ratkaisunsa
suomeksi tai ruotsiksi sen mukaan kuin kielilaissa (423/2003)  säädetään.
Saamelaisten kotiseutualueella voidaan tuomioistuimessa asian käsittelykielenä käyttää saamen kieltä sen
mukaan kuin saamen kielen käyttämisestä viranomaisissa annetussa laissa (516/1991)  säädetään.
L saamen kielen käyttämisestä viranomaisissa 516/1991  on kumottu Saamen kieliL:lla 1086/2003 . Ks.
Suomen perustusL 731/1999 17 §  ja KieliL 423/2003 3 luku .
2 § (6.6.2003/425)
Asianosaisella, jonka oma kieli on suomi tai ruotsi, on silloin, kun oikeudenkäynnissä on käytettävä muuta
kuin hänen omaa kieltään, oikeus tulkkaukseen ja käännökseen sen mukaan kuin kielilaissa säädetään.
Oikeudesta käyttää saamen kieltä oikeudenkäynnissä säädetään saamen kielen käyttämisestä viranomaisissa
annetussa laissa.
Muun kuin suomen-, ruotsin- tai saamenkielisen asianosaisen, joka haluaa tulkkausta tai käännöksen, on
huolehdittava tästä itse ja omalla kustannuksellaan, jollei tuomioistuin asian laadun huomioon ottaen toisin
määrää. T uomioistuimen on kuitenkin huolehdittava siitä, että muiden pohjoismaiden kansalaiset saavat sen
käsiteltävissä asioissa tarvitsemansa tulkkaus- ja käännösavun.
Oikeudesta tulkkaukseen ja käännökseen rikosasioissa säädetään oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetussa
laissa (689/1997) .
L saamen kielen käyttämisestä viranomaisissa 516/1991  on kumottu L:lla 1086/2003 , ks. Saamen kieliL
1086/2003 4 luku . Ks. KieliL 423/2003 18 §  ja L oikeudenkäynnistä rikosasioissa 689/1997 6 a luku .
5 luku (22.7.1991/1052)
Riita-asian vir eillepano ja valmistelu
Haastehakemus
1 § (22.7.1991/1052)
Riita-asia pannaan vireille käräjäoikeuden kansliaan toimitettavalla kirjallisella haastehakemuksella.
Kun haastehakemus saapuu kansliaan, asia tulee vireille ja sen valmistelu alkaa. Jos haastehakemus on
saapunut virka-ajan päätyttyä, katsotaan se saapuneeksi seuraavana arkipäivänä. (13.6.2018/439)
2 § (22.7.1991/1052)
Haastehakemuksessa on ilmoitettava:
1) kantajan yksilöity vaatimus;
2) seikat, joihin vaatimus perustuu;
3) mahdollisuuksien mukaan ne todisteet, jotka kantaja aikoo kanteensa tueksi esittää, sekä mitä hän kullakin
todisteella aikoo näyttää toteen;
4) oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva vaatimus, jos kantaja pitää sitä aiheellisena; sekä
5) millä perusteella tuomioistuin on toimivaltainen, jos toimivalta ei muutoin ilmene haastehakemuksesta tai
siihen liitetyistä asiakirjoista.
(30.8.2002/768)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 6/115Haastehakemuksessa on ilmoitettava tuomioistuimen nimi, asianosaisten nimet ja kotipaikat sekä heidän
laillisen edustajansa tai asiamiehensä yhteystiedot sekä se postiosoite ja mahdollinen muu osoite, johon asiaa
koskevat kutsut, kehotukset ja ilmoitukset voidaan lähettää ( prosessiosoite ). Asianosaisten sekä todistajan tai
muun kuultavan puhelinnumero ja muut yhteystiedot on myös soveltuvalla tavalla ilmoitettava
käräjäoikeudelle. Jos kantaja ei tiedä vastaajan yhteystietoja, hänen on ilmoitettava, mitä hän on tehnyt
niiden selvittämiseksi. Jos jokin tieto myöhemmin muuttuu, kantajan tulee viipymättä ilmoittaa siitä
käräjäoikeudelle. (14.5.2010/362)
Haastehakemus on asianosaisen tai, jollei hän itse ole sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava. Laatijan on
samalla ilmoitettava ammattinsa ja asuinpaikkansa.
3 § (13.6.2018/439)
Jos asia koskee
1) tietyn määräistä saamista,
2) hallinnan tai rikkoutuneen olosuhteen palauttamista taikka
3) häätöä
ja kantaja ilmoittaa, ettei asia hänen käsityksensä mukaan ole riitainen ( summaarinen riita-asia ),
haastehakemuksessa on vaatimuksen perusteena tarpeen mainita ainoastaan ne seikat, joihin vaatimus
välittömästi perustuu. Tällöin ei tarvitse ilmoittaa myöskään 2 §:n 1 momentin 3 kohdassa mainittuja
todisteita. Haastehakemuksessa on kuitenkin täsmällisesti yksilöitävä se sopimus, sitoumus tai muu
kirjallinen todiste, johon kantaja vetoaa.
Jos saaminen perustuu kuluttajansuojalain (38/1978)  7 tai 7 a luvussa tarkoitettuun
kuluttajaluottosopimukseen, haastehakemuksessa on ilmoitettava myös:
1) luottosopimuksen mukainen luoton määrä tai luottoraja;
2) luottosopimuksen voimassaoloaika päivinä;
3) luottosopimuksen mukainen luoton korko;
4) luottokustannukset ja muut kulut yksilöityinä;
5) luottosopimuksen mukainen luoton todellinen vuosikorko;
6) onko luottosopimus tehty kuluttajansuojalain 7 luvun 17 §:ssä  tai 7 a luvun 15 §:ssä edellytetyllä tavalla.
(26.4.2019/599)
3 a § (13.6.2018/439)
Oikeushenkilön, elinkeinonharjoittajan, ammattimaista perintätoimintaa harjoittavan luonnollisen henkilön
sekä oikeudenkäyntiasiamiehen ja -avustajan on toimitettava summaarisen riita-asian haastehakemus
käräjäoikeuteen sähköisesti tietojärjestelmäyhteyden tai asiointiliittymän välityksellä. Muulla tavalla
toimitettu haastehakemus jätetään tutkimatta.
Haastehakemusta ei kuitenkaan 1 momentin nojalla jätetä tutkimatta, jos haastehakemus vaatimuksen tai
vaatimuksen perusteiden vuoksi ei ole laadittavissa tietojärjestelmäyhteyden tai asiointiliittymän
edellyttämään muotoon.
4 § (28.6.1993/595)
Edellä 2 §:ssä tarkoitettuun haastehakemukseen on lisäksi liitettävä se sopimus, sitoumus tai muu kirjallinen
todiste, johon kantaja vetoaa.
Haastehakemuksen täydentäminen
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 7/1155 § (30.8.2002/768)
Jos haastehakemus on puutteellinen, epäselvä tai sekava, kantajaa on kehotettava määräajassa korjaamaan
hakemustaan, jos se on oikeudenkäynnin jatkamiseksi tai vastauksen antamista varten välttämätöntä.
Kantajalle on samalla ilmoitettava, millä tavalla hakemus on puutteellinen, epäselvä tai sekava, ja että kanne
voidaan jättää tutkimatta tai hylätä, jos kantaja ei noudata kehotusta. (1.6.2018/422)
Tuomioistuin voi erityisestä syystä pidentää 1 momentissa tarkoitettua määräaikaa.
Haastehakemuksen täydentämistä voidaan pyytää ja täydentämiselle asetettua määräaikaa pidentää myös
puhelinta tai muuta soveltuvaa tiedonvälitystapaa käyttäen. Kannetta ei kuitenkaan saa jättää 6 §:n 1
momentin nojalla tutkimatta, vaikka kantaja ei noudata hänelle näin annettua täydennyskehotusta.
Kanteen tutkimatta jättäminen ja asian ratkaiseminen vastausta pyytämättä
6 § (1.6.2018/422)
Tuomioistuimen on jätettävä kanne tutkimatta, jollei kantaja noudata hänelle annettua 5 §:ssä tarkoitettua
kehotusta ja haastehakemus on niin puutteellinen, epäselvä tai sekava, ettei se kelpaa oikeudenkäynnin
perustaksi, taikka jos tuomioistuin ei muusta syystä voi ottaa asiaa tutkittavaksi.
Tuomioistuimen on hylättävä kanne tuomiolla siltä osin kuin se on selvästi perusteeton.
Väliaikaismääräyksen antaminen
7 § (22.7.1991/1052)
Tuomioistuin voi käsitellessään hallinnan tai rikkoutuneen olosuhteen palauttamista koskevaa asiaa kantajan
pyynnöstä, varaamatta vastapuolelle tilaisuutta tulla kuulluksi, väliaikaisesti määrätä, että hallinta tai
rikkoutunut olosuhde tulee heti palauttaa tai että tulee tehdä jokin muu tilanteen korjaava toimenpide, kunnes
toisin määrätään.
Haaste
8 § (22.7.1991/1052)
Jollei kannetta ole 6 §:n mukaisesti jätetty tutkimatta tai hylätty , tuomioistuimen on viipymättä annettava
haaste.
9 § (22.7.1991/1052)
Vastaajaa kehotetaan haasteessa vastaamaan kanteeseen kirjallisesti. Jos voidaan olettaa, että vastauksen
antaminen suullisesti nopeuttaa asian käsittelyä tai että vastaaja ei vastaa kirjallisesti, häntä voidaan kehottaa
vastaamaan suullisen valmistelun istunnossa.
Tuomioistuin voi vastaajan pyynnöstä erityisestä syystä sallia, että vastaus, joka on kehotettu toimittamaan
kirjallisena, saadaan antaa suullisesti tuomioistuimen kansliassa tai istuntopaikalla.
10 § (30.8.2002/768)
Haasteessa vastaajaa kehotetaan vastauksessaan:
1) ilmoittamaan, myöntääkö hän kanteen vai vastustaako hän sitä;
2) vastustaessaan kannetta esittämään sellaiset perusteet vastustamiselle, joilla on merkitystä asian
ratkaisemisen kannalta;
3) ilmoittamaan mahdollisuuksien mukaan ne todisteet, jotka hän aikoo vastauksensa tueksi esittää, ja mitä
hän kullakin todisteella aikoo näyttää toteen;
4) esittämään vaatimuksensa oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta, jos hän pitää sitä aiheellisena;
5) liittämään vastaukseen asiakirja, johon kanteen vastustaminen perustuu, alkuperäisenä tai jäljennöksenä ja
ne kirjalliset todisteet, joihin vastauksessa vedotaan; sekä
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 8/1156) tekemään väitteensä siitä, ettei tuomioistuin voi ottaa asiaa tutkittavaksi.
Käräjäoikeus voi lisäksi kehottaa vastaajaa lausumaan vastauksessaan jostakin erityisestä kysymyksestä.
Haasteessa vastaajaa on kehotettava ilmoittamaan laillisen edustajansa tai asiamiehensä yhteystiedot sekä
myös se postiosoite ja mahdollinen muu osoite, johon asiaa koskevat kutsut, kehotukset ja ilmoitukset
voidaan lähettää ( prosessiosoite ). Haasteessa on ilmoitettava, että asiakirja voidaan antaa asianosaiselle
tiedoksi lähettämällä se hänen vastauksessaan ilmoittamaansa prosessiosoitteeseen. V astaajan on myös
ilmoitettava oma sekä todistajan tai muun kuultavan puhelinnumero ja muut yhteystiedot soveltuvalla tavalla
käräjäoikeudelle. Jos jokin tieto myöhemmin muuttuu, vastaajan tulee viipymättä ilmoittaa siitä
käräjäoikeudelle. (14.5.2010/362)
Haasteessa on lisäksi ilmoitettava, että kirjallisena annettava vastaus on asianosaisen tai, jollei hän itse ole
sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava ja että laatijan on ilmoitettava ammattinsa ja kotipaikkansa.
11 § (22.7.1991/1052)
Haasteessa on ilmoitettava, että kirjallinen vastaus on toimitettava tuomioistuimen kansliaan tuomioistuimen
määräämässä ajassa haasteen tiedoksiannosta. Ennen määräajan umpeen kulumista tehdystä pyynnöstä
asetettua määräaikaa voidaan erityisestä syystä pitentää.
Jos vastaajaa kehotetaan vastaamaan suullisesti, tuomioistuimen on kutsuttava kantaja sekä haastamisen
yhteydessä vastaaja suullisen valmistelun istuntoon. Samalla on ilmoitettava, minä päivänä ja kellonaikana
sekä missä istunto pidetään.
Haasteessa tai kutsussa on mainittava, mikä seuraamus on siitä, että vastaaja ei anna kirjallista vastausta tai
asianosainen ei saavu istuntoon.
12 § (22.7.1991/1052)
Haaste, haastehakemus ja siihen liitetyt asiakirjat on annettava vastaajalle tiedoksi siten kuin 1 1 luvussa
säädetään.
Edellä 3 §:ssä tarkoitettuun haastehakemukseen liitettyjä asiakirjoja ei kuitenkaan tarvitse antaa vastaajalle
tiedoksi. Haasteessa on tällöin ilmoitettava, että asiakirjat ovat vastaajan nähtävissä tuomioistuimen
kansliassa ja että ne vastaajan pyynnöstä lähetetään hänelle postitse. (28.6.1993/595)
Asian ratkaiseminen valmistelua jatkamatta
13 § (22.7.1991/1052)
Jos vastaaja, jota on kehotettu vastaamaan kirjallisesti asiassa, jossa sovinto on sallittu,
1) ei ole antanut pyydettyä vastausta määräajassa tai
2) ei ole esittänyt vastauksessaan kanteen vastustamiselle perustetta tai vetoaa ainoastaan sellaiseen
perusteeseen, jolla selvästi ei ole vaikutusta asian ratkaisemiseen,
asia ratkaistaan valmistelua jatkamatta. Kanne hyväksytään tällöin yksipuolisella tuomiolla. Siltä osin kuin
kantaja on luopunut kanteesta tai se on selvästi perusteeton, kanne hylätään tuomiolla.
(30.8.2002/768)
Yksipuolinen tuomio saadaan tämän pykälän nojalla antaa, vaikka kantaja ei ole vaatinut sitä.
Juoksevaa sitoumusta koskeva säännös
14 § (22.7.1991/1052)
Jos kantajan vaatimus perustuu juoksevaan velkakirjaan, vekseliin tai shekkiin, vastaajaa on haasteessa
kehotettava vastaamaan kirjallisesti, jollei kantaja ole pyytänyt, että vastaajaa kehotettaisiin vastaamaan
suullisesti istunnossa.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 9/115Jos 1 momentissa tarkoitetussa asiassa vastaaja
1) ei ole antanut pyydettyä vastausta,
2) ei ole esittänyt todennäköisiä syitä kanteen vastustamisen tueksi tai
3) ei ole esittänyt lainvoimaista tuomiota, juoksevaa velkakirjaa, vekseliä tai shekkiä, jota voidaan käyttää
kuittaukseen,
asia ratkaistaan valmistelua jatkamatta. Kanne hyväksytään tällöin yksipuolisella tuomiolla. Siltä osin kuin
kantaja on luopunut kanteesta tai se on selvästi perusteeton, kanne hylätään tuomiolla.
(30.8.2002/768)
Juokseva velkakirja, vekseli tai shekki, johon vaatimus perustuu, on liitettävä haastehakemukseen tai
vastaukseen alkuperäisenä.
Yksipuolinen tuomio saadaan tämän pykälän nojalla antaa, vaikka kantaja ei ole vaatinut sitä.
Valmistelun jatkaminen
15 § (30.8.2002/768)
Jollei asiaa ole 13 tai 14 §:n nojalla ratkaistu, valmistelua on jatkettava kirjallisesti tai suullisesti istunnossa
(valmisteluistunto ) taikka asia on siirrettävä suoraan pääkäsittelyyn sen mukaan kuin jäljempänä säädetään.
15 a § (30.8.2002/768)
Jatkaessaan valmistelua kirjallisesti tuomioistuin voi katsoessaan sen aiheelliseksi kehottaa asianosaista
toimittamaan tuomioistuimeen kirjallisen lausuman. Tällöin tuomioistuimen on määrättävä, mistä
kysymyksestä asianosaisen on lausuttava. Asianosaista ei kuitenkaan saa kehottaa toimittamaan kirjallista
lausumaa useammin kuin kerran, ellei siihen ole erityistä syytä.
15 b § (30.8.2002/768)
Jos 19 §:ssä säädetyt valmistelun tavoitteet on asian kirjallisessa valmistelussa saavutettu niin, ettei
valmistelua ole tarkoituksenmukaista jatkaa valmisteluistunnossa, tuomioistuin voi siirtää asian suoraan
pääkäsittelyyn varattuaan asianosaisille tilaisuuden lausua käsityksensä valmisteluistunnon
tarpeettomuudesta.
15 c § (30.8.2002/768)
Valmisteluistunnossa, johon tuomioistuin kutsuu asianosaiset, asian käsittelyä jatketaan suullisesti siitä,
mihin kirjallisessa valmistelussa on päädytty .
Tuomioistuimen on istunnon alussa selostettava, mistä asiassa on kysymys ja mihin kirjallisessa
valmistelussa on päädytty . Lisäksi tuomioistuimen on tehtävä 19 §:ssä säädettyjen valmistelun tavoitteiden
saavuttamiseksi tarpeelliset kysymykset.
Istunnossa asianosainen ei saa lukea eikä antaa tuomioistuimelle oikeudenkäyntikirjelmää tai muuta
kirjallista lausumaa. Asianosainen saa suullisessa esityksessään tarkoituksenmukaisella tavalla hyödyntää
kirjallisessa valmistelussa esitettyä oikeudenkäyntiaineistoa ja käyttää kirjallista muistiinpanoa muistinsa
tueksi.
Suullinen valmistelu on pyrittävä saattamaan loppuun viivytyksettä yhdessä istunnossa.
15 d § (1.6.2018/422)
Valmisteluistunto voidaan pitää myös puhelimitse taikka käyttäen teknistä tiedonvälitystapaa, jossa
käsittelyyn osallistuvilla on puheyhteys keskenään, jos tuomioistuin katsoo sen tarkoituksenmukaiseksi.
Tällöin 12 luvun säännöksiä asian ratkaisemisesta asianosaisen poissaolon perusteella ei sovelleta.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 10/11516 § (30.8.2002/768)
Kutsun tai kehotuksen yhteydessä asianosaiselle on ilmoitettava, mikä seuraamus 12 luvun perusteella voi
aiheutua siitä, että asianosainen ei saavu istuntoon tai anna kirjallista lausumaa. Jos asianosaisen on
saavuttava istuntoon, hänelle on samalla ilmoitettava, minä päivänä ja kellonaikana sekä missä istunto
pidetään.
Valmistelun tavoitteet ja sisältö (30.8.2002/768)
17 § (22.7.1991/1052)
Tuomioistuimen on toimitettava valmistelu siten, että asia voidaan käsitellä pääkäsittelyssä yhtäjaksoisesti ja
jäsennellysti. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Tuomioistuimen on toimitettava valmistelu siten, että asia voidaan käsitellä pääkäsittelyssä yhtäjaksoisesti.
Tuomioistuimen on tarvittaessa varattava asianosaisille tilaisuus lausua käsityksensä siitä, miten asian
valmistelu tulisi järjestää. (30.8.2002/768)
Valmistelu on saatettava loppuun viivytyksettä. Asianosaisen on perehdyttävä asiaan niin hyvin, ettei asian
käsittely hänen laiminlyöntinsä vuoksi viivästy . (30.8.2002/768)
18 § (30.8.2002/768)
Tuomioistuimen on valmistelun kuluessa huolehdittava siitä, että asianosaisille ilmoitetaan asian
valmistelusta vastaava tuomari ja muut tarvittavat tiedot asian käsittelyn edistymisestä. Asianosaisille on aina
ilmoitettava:
1) kantajalle asian vireilletulosta, haasteen antamisesta ja vastaukselle asetetusta määräajasta ja sen
mahdollisesta pidennyksestä; sekä
2) kirjallisen lausuman pyytämisestä vastapuolelta ja mahdollisesta määräajan pidennyksestä.
Tuomioistuimen on viipymättä vastauksen saapumisen jälkeen annettava asianosaisille arvio käsittelyn
tulevasta aikataulusta.
Huolehtiessaan 1 ja 2 momentissa säädetyistä velvollisuuksistaan tuomioistuin voi käyttää puhelinta tai
muuta soveltuvaa tiedonvälitystapaa.
Kirjallinen vastaus tai lausuma on annettava heti tiedoksi muille asianosaisille.
Tässä pykälässä tarkoitettuja ilmoituksia ja arviota ei tarvitse tehdä tämän luvun 3 §:ssä tarkoitetussa asiassa,
joka ratkaistaan 13 tai 14 §:n nojalla valmistelua jatkamatta, eikä hakemusasiassa, ellei sen käsittelyä ole
päätetty jatkaa riita-asian käsittelystä säädetyssä järjestyksessä.
19 § (22.7.1991/1052)
Valmistelussa on selvitettävä:
1) asianosaisten vaatimukset ja niiden perusteet;
2) mistä asianosaiset ovat erimielisiä;
3) mitä todisteita tullaan esittämään ja mitä kullakin todisteella aiotaan näyttää toteen; sekä
4) onko edellytyksiä sovinnolle.
20 § (30.8.2002/768)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 11/115Asianosaisen on valmistelussa viipymättä esitettävä vaatimuksensa ja niiden perusteet sekä lausuttava siitä,
mitä vastapuoli on esittänyt. Lisäksi hänen on ilmoitettava kaikki todisteet, jotka hän haluaa esittää, ja mitä
hän aikoo kullakin todisteella näyttää toteen. Hänen on lisäksi esitettävä kaikki kirjalliset todisteet, joihin hän
vetoaa.
Asianosaisen on lisäksi vastapuolen pyynnöstä ilmoitettava, onko hänen hallussaan sellainen vastapuolen
riittävästi yksilöimä kirjallinen todiste tai esine, jolla voi olla merkitystä asiassa.
21 § (30.8.2002/768)
Tuomioistuimen on valmistelussa huolehdittava 19 §:ssä säädettyjen tavoitteiden toteutumisesta ja siitä, että
asianosaiset mainitsevat kaikki seikat, joihin he haluavat vedota.
Jos asianosaisen kirjallinen tai suullinen lausuma on epäselvä tai puutteellinen, tuomioistuimen on tehtävä
hänelle asian selvittämistä varten tarpeelliset kysymykset.
Tuomioistuimen tulee valvoa, ettei asiaan sekoiteta mitään siihen kuulumatonta ja ettei asiassa esitetä
tarpeetonta todistelua.
22 § (30.8.2002/768)
Asiassa, jossa sovinto on sallittu, tuomioistuin voi tarvittaessa kehottaa asianosaista täyttämään määräajassa
20 §:n 1 momentissa tarkoitetut velvollisuutensa uhalla, ettei hän määräajan jälkeen saa vedota uuteen
vaatimukseen tai seikkaan taikka ilmoittaa uutta todistetta, ellei hän saata todennäköiseksi, että hänen
menettelynsä johtuu pätevästä syystä.
23 § (22.7.1991/1052)
Tuomioistuin voi erikseen valmistella asian erillisen osan tai oikeudenkäyntiä koskevan kysymyksen.
24 § (30.8.2002/768)
Tuomioistuimen on valmistelun kuluessa tehtävä kirjallinen yhteenveto asianosaisten vaatimuksista, niiden
perusteista sekä tarvittaessa todisteista ja siitä mitä kullakin todisteella aiotaan näyttää toteen.
Jos asia ratkaistaan valmistelussa 13, 14 tai 27 §:n mukaisesti, yhteenvetoa ei laadita, ellei siihen ole erityistä
syytä.
Yhteenveto on tehtävä jo ennen valmisteluistuntoa, jos sen voidaan katsoa edistävän suullisen valmistelun
toimittamista. V almistelun edetessä yhteenvetoa tulee tarvittaessa täydentää.
Yhteenveto voidaan tehdä suullisesti, jos asian laatu tai laajuus huomioon ottaen kirjallista yhteenvetoa
voidaan pitää tarpeettomana. Lisäksi kirjallista yhteenvetoa voidaan täydentää suullisesti. Jos riitainen asia
ratkaistaan 27 a §:n nojalla istuntoa toimittamatta tai asia kirjallisen valmistelun jälkeen siirretään suoraan
pääkäsittelyyn, yhteenveto on laadittava kirjallisesti.
Asianosaisille on varattava tilaisuus lausua käsityksensä yhteenvedosta.
25 § (22.7.1991/1052)
Päätös asiantuntijan lausunnon hankkimisesta, kirjallisen todisteen esittämisestä, katselmuksen
toimittamisesta ja muuhun valmistavaan toimenpiteeseen ryhtymisestä tehdään valmistelussa, jos sellainen
toimenpide on tarpeen sen turvaamiseksi, että todisteet ovat yhdellä kertaa saatavilla pääkäsittelyssä.
Valmistelussa voidaan päättää myös todisteen vastaanottamisesta pääkäsittelyn ulkopuolella.
Asianosaisen, joka haluaa suoritettavaksi tässä pykälässä tarkoitetun toimenpiteen, on ilmoitettava siitä
välittömästi valmistelussa.
Sovinnon aikaansaaminen
26 § (28.6.1993/595)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 12/115Asiassa, jossa sovinto on sallittu, tuomioistuimen on pyrittävä saamaan asianosaiset sopimaan asia.
Katsoessaan sen sovinnon edistämiseksi aiheelliseksi tuomioistuin voi, huomioon ottaen asianosaisten
tahdon, asian laadun ja muut seikat, myös tehdä asianosaisille ehdotuksensa asian sovinnolliseksi ratkaisuksi.
Asian ratkaiseminen valmistelussa
27 § (22.7.1991/1052)
Valmistelussa voidaan:
1) asia, jossa sovinto on sallittu, ratkaista yksipuolisella tuomiolla tai tuomiolla 12 luvussa mainituin
edellytyksin taikka tuomiolla siltä osin kuin kanne on myönnetty tai kanteesta on luovuttu;
2) vahvistaa sovinto; tai
3) jättää kanne tutkimatta.
Asian ratkaisemisesta yksipuolisella tuomiolla tai tuomiolla taikka kanteen jättämisestä tutkimatta
haastehakemuksen tai kirjallisen vastauksen perusteella on säädetty 6, 13 ja 14 §:ssä.
27 a § (30.8.2002/768)
Riitainen asia voidaan ratkaista yksin kirjallisen valmistelun perusteella, jos asia on laadultaan sellainen, ettei
sen ratkaiseminen edellytä pääkäsittelyn toimittamista eikä kukaan asianosaisista vastusta asian ratkaisemista
kirjallisessa menettelyssä.
Asian siirtäminen pääkäsittelyyn
28 § (22.7.1991/1052)
Kun valmistelussa on selvitetty 19 §:ssä tarkoitetut seikat tai kun sitä ei muusta syystä ole enää
tarkoituksenmukaista jatkaa, tuomioistuimen on todettava valmistelu päättyneeksi ja siirrettävä asia
pääkäsittelyyn. T uomioistuimen on määrättävä pääkäsittelyn ajankohta ja kutsuttava asianosaiset
pääkäsittelyyn siten kuin 1 1 luvussa säädetään. Asianosaisille on varattava tilaisuus lausua pääkäsittelyn
ajankohdasta, jos se käy haitatta päinsä.
Kutsun yhteydessä asianosaiselle on ilmoitettava, mikä seuraamus 12 luvun mukaan voi aiheutua siitä, että
asianosainen ei saavu tuomioistuimeen. Samalla on ilmoitettava, minä päivänä ja kellonaikana sekä missä
pääkäsittely pidetään.
Jos asianosaisen tai hänen laillisen edustajansa on saavuttava henkilökohtaisesti pääkäsittelyyn ja hänen
käyttäytymisensä nojalla voidaan päätellä, ettei hän noudata kutsua, tuomioistuin voi määrätä hänet
tuotavaksi pääkäsittelyyn.
29 § (22.7.1991/1052)
Jos asianosainen tahtoo pääkäsittelyssä esittää todisteen, jota hän ei ole valmistelussa ilmoittanut, hänen on
viipymättä saatettava se tuomioistuimen tietoon ja samalla ilmoitettava, mitä hän aikoo todisteella näyttää
toteen ja syy , minkä vuoksi hän ei ole ilmoittanut sitä valmistelussa.
30 § (22.7.1991/1052)
Sellaisen kysymyksen käsittelyä varten, joka saadaan ratkaista erikseen, voidaan määrätä pääkäsittely , vaikka
asian valmistelu ei ole muilta osin vielä päättynyt. Samoin voidaan menetellä myös oikeudenkäyntiä
koskevan kysymyksen osalta.
6 luku (22.7.1991/1052)
Riita-asian pääkäsittely
Pääkäsittely
1 § (22.7.1991/1052)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 13/115Asian valmistelua johtaneen tuomarin on oltava pääkäsittelyssä tuomioistuimen puheenjohtajana tai
jäsenenä, jollei siihen ole estettä.
Jos tuomioistuimeen joudutaan kesken pääkäsittelyn ottamaan päätösvaltaisuuden puutteen vuoksi uusi
jäsen, asiassa on toimitettava uusi pääkäsittely .
Silloin kun asiaa käsitellään 2 luvun 3 §:ssä tarkoitetussa kokoonpanossa, uutta pääkäsittelyä ei kuitenkaan
tarvitse toimittaa, jos tuomioistuimeen otettava uusi jäsen on ollut läsnä koko pääkäsittelyn ajan.
2 § (12.6.2015/732)
Pääkäsittelyssä asia käsitellään, jollei tuomioistuin toisin päätä, seuraavassa järjestyksessä:
1) istunnon alussa tuomioistuimen on lyhyesti yhteenvedon avulla selostettava, mihin asian valmistelussa on
päädytty , sekä tiedusteltava, vastaavatko valmistelussa esitetyt vaatimukset edelleen asianosaisten kantaa;
2) asianosaisten on vuorollaan perusteltava kantaansa ja lausuttava vastapuolen perustelujen johdosta;
3) tuomioistuimen on otettava vastaan todistelu; sekä
4) asianosaisten on esitettävä loppulausuntonsa.
2 a § (28.6.1993/595)
Tuomioistuimen on valvottava, että asia käsitellään jäsennellysti ja että käsittelyssä noudatetaan selvyyttä ja
järjestystä. T uomioistuin voi myös määrätä, että asian erilliset kysymykset tai erilliset osat käsitellään
erikseen. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Tuomioistuimen on valvottava, että asian käsittelyssä noudatetaan selvyyttä ja järjestystä. T uomioistuin voi
myös määrätä, että asian erilliset kysymykset tai erilliset osat käsitellään erikseen.
Tuomioistuimen tulee myös valvoa, että asia tulee perusteellisesti käsitellyksi eikä asiaan sekoiteta mitään
siihen kuulumatonta. Jos asianosaisen esitys havaitaan epäselväksi tai epätäydelliseksi, tuomioistuimen on
tehtävä hänelle riitakysymysten selvittämistä varten tarpeelliset kysymykset.
3 § (30.8.2002/768)
Pääkäsittely on suullinen. Asianosainen ei saa lukea eikä antaa tuomioistuimelle kirjallista lausumaa taikka
muutoinkaan esittää asiaa kirjallisesti.
Asianosainen saa kuitenkin lukea asiakirjasta vaatimuksensa sekä suorat viittaukset oikeuskäytäntöön ja
oikeuskirjallisuuteen sekä sellaisiin asiakirjoihin, joita pelkästään suullisesti esitettyinä on vaikeata
ymmärtää. Lisäksi hän saa käyttää kirjallista muistiinpanoa muistinsa tueksi.
Valmistelussa laadittuun kirjalliseen yhteenvetoon saadaan pääkäsittelyssä tukeutua tarkoituksenmukaisella
tavalla.
4 § (22.7.1991/1052)
Jos asianosainen pääkäsittelyssä esittää muita kuin valmistelussa esittämiään vaatimuksia tai perusteita, tai
kun asianosainen selittää, että hän ei voi tai halua lausua mitään asiassa, tuomioistuimen on tarvittaessa
asiakirjoista selostettava, mitä asianosainen on valmistelussa lausunut. (30.8.2002/768)
Jos pääkäsittely toimitetaan, vaikka asianosainen ei ole saapuvilla, tuomioistuimen on tarpeellisilta osin
asiakirjoista selostettava, mitä poissaoleva asianosainen on asiassa esittänyt.
5 § (22.7.1991/1052)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 14/115Asia on käsiteltävä pääkäsittelyssä yhtäjaksoisesti.
Jos pääkäsittelyä ei voida toimittaa yhden päivän kuluessa, istunto saadaan keskeyttää. Istuntoa on jatkettava,
mikäli mahdollista, perättäisinä päivinä. Jos tämä ei ole mahdollista, asiaa on käsiteltävä vähintään kahtena
arkipäivänä viikossa, jollei käsittelyä 10 §:n nojalla lykätä. (31.3.2006/244)
Laajassa tai vaikeassa asiassa pääkäsittely voidaan keskeyttää enintään kolmeksi arkipäiväksi sen vuoksi,
että asianosaiset voivat valmistautua 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetun suullisen loppulausunnon
esittämistä varten. (11.7.1997/690)
6 § (22.7.1991/1052)
Pääkäsittelyä aloitettaessa tuomioistuimen on selvitettävä, voidaanko asia ottaa lopullisesti käsiteltäväksi.
Pääkäsittelyä ei saa aloittaa ja se on peruutettava sekä pääkäsittelylle on määrättävä uusi käsittelypäivä, jos:
1) asianosainen, jonka on oltava paikalla henkilökohtaisesti, on jäänyt pois;
2) joku muu, jonka henkilökohtainen läsnäolo on tarpeellinen, on jäänyt pois; tai
3) asian ottamiselle lopullisesti käsiteltäväksi on jokin muu este.
7 § (22.7.1991/1052)
Pääkäsittely saadaan 6 §:n 2 momentissa tarkoitetusta esteestä huolimatta aloittaa, jos on aihetta olettaa, ettei
asian käsittelyä esteestä huolimatta tarvitse lykätä.
Vaikka käsittelyä joudutaan 10 §:n nojalla lykkäämään, pääkäsittely saadaan esteestä huolimatta aloittaa, jos
voidaan olettaa, ettei asiassa 1 1 §:ssä mainitusta syystä tarvitse toimittaa uutta pääkäsittelyä, ja jos
lykkäämisestä ei aiheudu haittaa asian käsittelylle.
Todistelun vastaanottamisesta tässä pykälässä tarkoitetussa pääkäsittelyssä asianosaisen poissa ollessa
säädetään 17 luvun 55 §:ssä. (12.6.2015/732)
8 § (12.6.2015/732)
Todistelun vastaanottamisesta pääkäsittelyn peruuttamisesta huolimatta pääkäsittelyn ulkopuolella ja
todistelun vastaanottamisesta uudelleen säädetään 17 luvussa.
9 § (30.8.2002/768)
Asianosainen ei saa asiassa, jossa sovinto on sallittu, pääkäsittelyssä vedota sellaiseen seikkaan, johon hän ei
ole vedonnut valmistelussa, ellei asianosainen saata todennäköiseksi, että hänen menettelynsä johtuu
pätevästä syystä.
Asianosainen ei saa asiassa, jossa sovinto on sallittu, pääkäsittelyssä vedota sellaiseen todisteeseen, johon
hän ei ole vedonnut valmistelussa, ellei voida olettaa, että hänen menettelynsä johtuu pätevästä syystä. Uusi
todiste voidaan kuitenkin ottaa vastaan, jos asianosaiset siihen suostuvat.
10 § (22.7.1991/1052)
Jos pääkäsittely on aloitettu, se saadaan lykätä ainoastaan, jos:
1) se on aloitettu 7 §:n nojalla;
2) tuomioistuimen tietoon on tullut uusi tärkeä todiste, joka voidaan ottaa vastaan vasta myöhemmin; tai
3) se ennalta arvaamattoman seikan johdosta tai muusta tärkeästä syystä on välttämätöntä.
Kun pääkäsittely lykätään, on samalla määrättävä, milloin asian käsittelyä jatketaan, sekä ilmoitettava
asianosaiselle, mikä seuraamus 12 luvun mukaan voi aiheutua siitä, että asianosainen ei saavu käsittelyyn.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 15/11511 § (1.6.2018/422)
Asiassa on toimitettava uusi pääkäsittely , jos pääkäsittely on yhden tai useamman kerran ollut lykättynä
yhteensä yli 30 päivää.
Vaikka pääkäsittely olisi ollut lykättynä yli 30 päivää, asiassa ei kuitenkaan tarvitse toimittaa uutta
pääkäsittelyä, jos sitä asian laajuuden tai laadun perusteella taikka muusta erityisestä syystä pidetään
tarpeettomana ja pääkäsittelyn yhtäjaksoisuuden voidaan käsittelyn lykkäämisestä ja keskeyttämisestä
huolimatta katsoa toteutuvan.
12 § (28.1.2022/96)
Uudessa pääkäsittelyssä asia on käsiteltävä uudelleen. Aikaisemmin vastaanotettu suullinen todistelu on
otettava vastaan uudelleen kuva- ja äänitallenteelta siltä osin kuin sillä on merkitystä asiassa. Lisä- ja
uudelleenkuulusteluun sekä suullisen todistelun esittämiseen viittaamalla siihen sovelletaan uudessa
pääkäsittelyssä 26 luvun 15 a §:ää.
Aikaisemmin vastaanotettu kirjallinen todistelu on otettava vastaan uudelleen siltä osin kuin sillä on
merkitystä asiassa.
Jos aikaisemmin vastaanotetun todistelun vastaanottamiselle uudelleen on este, todistelusta on otettava
tarpeellinen selko aikaisemman pääkäsittelyn oikeudenkäyntiaineistosta.
L:lla 96/2022  muutettu 12 § tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
12 § (22.7.1991/1052)
Uudessa pääkäsittelyssä asia on käsiteltävä uudelleen. Aikaisemmin vastaanotettu todistelu on otettava
vastaan uudelleen pääkäsittelyssä siltä osin kuin sillä on merkitystä asiassa eikä estettä sen
vastaanottamiselle ole. Muussa tapauksessa todistelusta on otettava tarpeellinen selko aikaisemman
pääkäsittelyn oikeudenkäyntiaineistosta.
12 a § (28.1.2022/96)
Asiassa, jonka ylempi tuomioistuin on palauttanut käräjäoikeuteen, aikaisemmin vastaanotettu suullinen
todistelu otetaan pääkäsittelyssä vastaan kuva- ja äänitallenteelta, jos sitä voidaan pitää palauttamisen syy
huomioon ottaen soveliaana. Jos suullinen todistelu vastaanotetaan kuva- ja äänitallenteelta, lisä- ja
uudelleenkuulusteluun sekä suullisen todistelun esittämiseen viittaamalla siihen sovelletaan 26 luvun 15 a
§:ää.
L:lla 96/2022  lisätty 12 a § tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
13 § (22.7.1991/1052)
Tuomioistuin voi määrätä, että asiaa tai sen osaa on uudelleen valmisteltava pääkäsittelyä varten, sekä antaa
tarkempia määräyksiä valmistelusta.
14 § (22.7.1991/1052)
Jos tuomioistuin pääkäsittelyn päättämisen jälkeen havaitsee välttämättömäksi, että asian käsittelyä on ennen
asian ratkaisemista täydennettävä jonkin yksittäisen kysymyksen osalta, ja jos kysymys, jota käsittelyn
täydentäminen koskee, on yksinkertainen tai vähäinen, tuomioistuin voi täydentää käsittelyä pyytämällä
asianosaisilta kysymyksestä kirjallisen lausuman. Muussa tapauksessa käsittelyä voidaan täydentää siten, että
pääkäsittelyä jatketaan tai asiassa toimitetaan uusi pääkäsittely .
15–18 §
15–18 § on kumottu L:lla 30.8.2002/768 .
7 luku (30.5.1980/396)
Turvaamistoimista (22.7.1991/1065)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 16/1151 § (5.7.2019/812)
Jos hakija saattaa todennäköiseksi, että hänellä on saaminen, joka voidaan määrätä maksettavaksi
ulosottokaaren (705/2007) 2 luvun 2 §:n  1–4 kohdassa tarkoitetulla ratkaisulla, ja on olemassa vaara, että
vastapuoli kätkee, hävittää tai luovuttaa omaisuuttaan taikka menettelee muulla hakijan saamista
vaarantavalla tavalla, tuomioistuin voi määrätä pantavaksi vastapuolen irtainta tai kiinteätä omaisuutta
takavarikkoon niin paljon, että saaminen tulee turvatuksi.
2 § (5.7.2019/812)
Vastapuolen hallussa oleva esine tai muu tietty omaisuus voidaan määrätä takavarikkoon myös silloin, kun
hakija saattaa todennäköiseksi, että hänellä on sanottuun esineeseen tai omaisuuteen parempi oikeus, joka
voidaan vahvistaa ulosottokaaren 2 luvun 2 §:n 1–4 kohdassa tarkoitetulla ratkaisulla, ja on olemassa vaara,
että vastapuoli kätkee, hävittää tai luovuttaa sanotun esineen tai omaisuuden taikka menettelee muulla
hakijan oikeutta vaarantavalla tavalla.
3 § (15.6.2007/707)
Jos hakija saattaa todennäköiseksi, että hänellä on vastapuolta vastaan muu kuin 1 tai 2 §:ssä tarkoitettu
oikeus, joka voidaan vahvistaa ulosottokaaren 2 luvun 2 §:n 1–4 kohdassa tarkoitetulla ratkaisulla, ja on
olemassa vaara, että vastapuoli tekemällä jotakin, ryhtymällä johonkin tai laiminlyömällä jotakin tai jollakin
muulla tavoin estää tai heikentää hakijan oikeuden toteutumista tai olennaisesti vähentää sen arvoa tai
merkitystä, tuomioistuin voi:
1) sakon uhalla kieltää vastapuolta tekemästä jotakin tai ryhtymästä johonkin;
2) määrätä vastapuolen sakon uhalla tekemään jotakin;
3) oikeuttaa hakijan tekemään tai teettämään jotakin;
4) määrätä vastapuolen omaisuutta pantavaksi toimitsijan haltuun ja hoitoon; tai
5) määrätä jostakin muusta toimenpiteestä, joka on tarpeen hakijan oikeuden turvaamiseksi.
(5.7.2019/812)
Päättäessään 1 momentissa tarkoitetun kiellon tai määräyksen antamisesta tuomioistuimen tulee kiinnittää
huomiota siihen, että vastapuolelle ei turvattavaan etuuteen nähden aiheudu kohtuutonta haittaa.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun kiellon tai määräyksen voimaantulo edellyttää, että hakija hakee
turvaamistoimen täytäntöönpanoa siten kuin ulosottokaaren 8 luvussa säädetään.
4 § (10.8.2018/599)
Tässä luvussa tarkoitetusta turvaamistoimesta päättää yleinen tuomioistuin hakemuksesta. T urvaamistointa
koskevan asian käsittelee se tuomioistuin, jossa hakijan vaatimusta tai oikeutta koskevan pääasian
oikeudenkäynti on vireillä. Jos pääasian käsittely on päättynyt eikä muutoksenhakua varten säädetty aika ole
kulunut umpeen, turvaamistointa koskevan asian käsittelee pääasiaa viimeksi käsitellyt tuomioistuin. Jos
oikeudenkäyntiä ei ole vireillä, toimivaltainen tuomioistuin määräytyy 10 luvun perusteella.
Jos yleinen tuomioistuin ei ole toimivaltainen käsittelemään 1 momentissa tarkoitettua pääasiaa,
turvaamistoimesta päättää sen paikkakunnan käräjäoikeus, missä vastapuolella on kotipaikka taikka missä
kyseinen omaisuus tai huomattava osa siitä sijaitsee tai missä turvaamistoimen tarkoitus voi muutoin
toteutua.
Turvaamistoimesta päättää 1 ja 2 momentissa säädetyn sijasta markkinaoikeus, jos pääasia
on oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain (100/2013) 1 luvun 4 §:n  1 momentin 1–10, 13 tai
15 kohdassa taikka 2 momentissa mainitussa laissa markkinaoikeuden toimivaltaan kuuluvaksi säädetty riita-
asia taikka oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain 1 luvun 6 §:n 2 momentin 1 kohdassa
tarkoitettu asia ja pääasian oikeudenkäynti on vireillä markkinaoikeudessa tai sen käsittely
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 17/115markkinaoikeudessa on päättynyt eikä muutoksenhakua varten säädetty aika ole kulunut umpeen.
Markkinaoikeus päättää turvaamistoimesta myös, jos mainittua pääasiaa koskeva oikeudenkäynti ei ole vielä
vireillä.
Edellä 1 ja 2 momentissa säädetyn sijasta markkinaoikeus päättää turvaamistoimesta myös, jos pääasia on
oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain 1 luvun 5 §:ssä tarkoitettu riita-asia, ja pääasian
oikeudenkäynti on vireillä markkinaoikeudessa, tai sen käsittely markkinaoikeudessa on päättynyt, eikä
muutoksenhakua varten säädetty aika ole kulunut umpeen.
Jos pääasia on liikesalaisuuslaissa (595/2018)  tarkoitettu riita-asia, turvaamistoimesta päättää se yleinen
tuomioistuin tai markkinaoikeus, jossa hakijan vaatimusta tai oikeutta koskevan pääasian oikeudenkäynti on
vireillä. Jos pääasian käsittely on päättynyt eikä muutoksenhakua varten säädetty aika ole kulunut umpeen,
turvaamistointa koskevan asian käsittelee pääasiaa viimeksi käsitellyt tuomioistuin. Jos pääasiaa koskeva
oikeudenkäynti ei ole vielä vireillä, turvaamistoimesta päättää se tuomioistuin, joka on toimivaltainen
käsittelemään vaatimusta tai oikeutta koskevan pääasian.
Markkinaoikeuden ohella myös yhdistetystä patenttituomioistuimesta Brysselissä 19 päivänä helmikuuta
2013 tehdyssä sopimuksessa (2013/C 175/01) tarkoitettu yhdistetty patenttituomioistuin käsittelee
eurooppapatentteihin liittyviä turvaamistoimiasioita siten kuin mainitussa sopimuksessa määrätään.
6 momentti tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana.
Markkinaoikeus ei saa päättää turvaamistoimesta, jos turvaamistoimea koskeva asia tai sitä koskeva pääasia
on vireillä yhdistetyssä patenttituomioistuimessa. Markkinaoikeus ei myöskään saa päättää
turvaamistoimesta, joka yhdistetystä patenttituomioistuimesta tehdyn sopimuksen mukaan kuuluu yhdistetyn
patenttituomioistuimen yksinomaiseen toimivaltaan.
7 momentti tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana.
Aluksen takavarikosta sekä toimivaltaisesta tuomioistuimesta eräissä tapauksissa säädetään merilain
(674/1994)  4 ja 21 luvussa.
5 § (22.7.1991/1065)
Turvaamistointa on haettava kirjallisesti. Jos turvaamistoimi liittyy vireillä olevaan oikeudenkäyntiin,
hakemus voidaan tehdä suullisesti istunnossa, jossa pääasiaa käsitellään. Hakemus on käsiteltävä
kiireellisesti.
Hakemusta ei voida hyväksyä varaamatta vastapuolelle tilaisuutta tulla kuulluksi. Jos turvaamistoimen
tarkoitus saattaa muuten vaarantua, tuomioistuin voi kuitenkin hakijan pyynnöstä antaa väliaikaisen
turvaamistoimipäätöksen varaamatta vastapuolelle sanottua tilaisuutta. Määräys on voimassa, kunnes toisin
määrätään.
Muilta osin turvaamistointa koskevan asian käsittelyssä noudatetaan soveltuvin osin, mitä oikeudenkäyntiä
koskevan kysymyksen käsittelystä on säädetty .
6 § (22.7.1991/1065)
Kun 5 §:n 1 momentissa tarkoitettuun hakemukseen on suostuttu, hakijan on kuukauden kuluessa päätöksen
antamisesta pantava pääasiaa koskeva kanne vireille tuomioistuimessa tai saatettava pääasia käsiteltäväksi
muussa sellaisessa menettelyssä, joka voi johtaa ulosottokaaren 2 luvun 2 §:ssä tarkoitettuun
täytäntöönpanokelpoiseen ratkaisuun. Milloin turvaamistoimi on saamisen turvaamiseksi kohdistettu
kiinteistöön, joka on panttina hakijan erääntymättömästä saamisesta, tässä momentissa tarkoitettu määräaika
alkaa eräpäivästä. Jos asian käsittelyä ei sanotussa ajassa panna vireille tai jos asian käsittely jää sillensä,
turvaamistoimi peruutetaan siten kuin ulosottokaaren 8 luvun 4 §:ssä säädetään. (15.6.2007/707)
Jos välitystuomiota hakijasta riippumattomasta syystä ei ole saatu aikaan taikka jos välitystuomio on mitätön
tai kumotaan, kanne on 1 momentissa mainitulla uhalla pantava vireille tai saatettava käsiteltäväksi
kuukauden kuluessa siitä lukien, kun hakija on saanut tiedon välimiesmenettelyä kohdanneesta esteestä tai
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 18/115siitä, että viranomainen on todennut välitystuomion mitättömäksi taikka, milloin välitystuomio kumotaan,
siitä lukien, kun tuomioistuimen päätös on tullut lainvoimaiseksi.
Hyväksyessään turvaamistointa koskevan hakemuksen tuomioistuimen on ilmoitettava hakijalle, miten
hänen on tämän pykälän mukaisesti meneteltävä, jotta turvaamistointa ei peruuteta. (15.6.2007/707)
7 § (15.6.2007/707)
Tuomioistuin voi hakemuksesta vapauttaa hakijan asettamasta ulosottokaaren 8 luvun 2 §:ssä tarkoitettua
vakuutta, jos hakija havaitaan siihen kykenemättömäksi ja jos hänen oikeuttaan voidaan pitää ilmeisen
perusteltuna.
8 § (22.7.1991/1065)
Jos syytä, jonka vuoksi turvaamistoimesta on päätetty , ei enää ole, turvaamistoimi on määrättävä
peruutettavaksi.
Peruuttamisesta päättää asianosaisen vaatimuksesta se tuomioistuin tai muu 6 §:n 1 momentissa tarkoitettu
viranomainen, jonka käsiteltävänä pääasia on. Jollei pääasia ole tuomioistuimen tai edellä tarkoitetun muun
viranomaisen käsiteltävänä, peruuttamisesta päättää hakemuksesta se tuomioistuin, joka on ensin päättänyt
turvaamistoimesta.
Turvaamistoimipäätöksen täytäntöönpanon peruuttamisesta ulosottomiehen päätöksellä säädetään
ulosottokaaren 8 luvun 4 §:ssä. (15.6.2007/707)
9 § (22.7.1991/1065)
Kun tuomioistuin tai 6 §:n 1 momentissa tarkoitettu muu viranomainen ratkaisee pääasian, sen tulee samalla
määrätä, kuinka kauan turvaamistoimi on voimassa. Jos kanne hylätään tai jätetään tutkimatta, samalla
voidaan määrätä, että turvaamistoimi peruuntuu vasta pääasiaa koskevan ratkaisun saatua lainvoiman. Jos
kanne peruutetaan, turvaamistoimi on määrättävä peruutettavaksi.
10 § (22.7.1991/1065)
Turvaamistoimen täytäntöönpanosta aiheutuvista kuluista vastaa ensisijaisesti turvaamistoimen hakija.
Pääasian käsittelyn yhteydessä ratkaistaan asianosaisen vaatimuksesta se, kenen korvattavaksi lopullisesti
jäävät turvaamistoimen hakemisesta ja täytäntöönpanosta aiheutuneet kulut.
11 § (22.7.1991/1065)
Hakijan, joka on tarpeettomasti hankkinut turvaamistoimen, on korvattava vastapuolelle turvaamistoimesta
ja sen täytäntöönpanosta aiheutunut vahinko ja asiassa aiheutuneet kulut.
12 § (22.7.1991/1065)
Kanne 10 §:ssä tarkoitettujen kulujen korvaamisesta silloin, kun pääasiaa ei ole saatettu 6 §:n 1 momentissa
tarkoitetulla tavalla vireille, sekä 1 1 §:ssä tarkoitettujen vahingon ja kulujen korvaamisesta on pantava
vireille siinä käräjäoikeudessa, jolla on toimivalta tutkia 6 §:ssä tarkoitettu kanne, taikka, jos kanne ei ole
käräjäoikeudessa käsiteltävä, käräjäoikeudessa sillä paikkakunnalla, missä vastapuolen on vastattava
sellaisessa riita-asiassa tai missä turvaamistoimi on täytäntöönpantu. Edellä 4 §:n 3 ja 4 momentissa
tarkoitetuissa asioissa kanne 10 §:ssä tarkoitettujen kulujen korvaamisesta silloin, kun pääasiaa ei ole saatettu
6 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla vireille, sekä 1 1 §:ssä tarkoitettujen vahingon ja kulujen
korvaamisesta on kuitenkin pantava vireille markkinaoikeudessa. (31.1.2013/1 19)
Kanne vahingon ja kulujen korvaamisesta on puhevallan menettämisen uhalla nostettava vuoden kuluessa
päivästä, jona turvaamistoimi peruutettiin, taikka jos toimenpidettä koskevasta päätöksestä tehty valitus on
silloin vielä ratkaisematta, siitä lukien, kun asia on lopullisesti ratkaistu. Kanteen vireillepanosta on kantajan
viipymättä annettava ulosottomiehelle todisteellinen tieto.
13 § (15.6.2007/707)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 19/115Tässä luvussa tarkoitetun päätöksen täytäntöönpanosta ja täytäntöönpanon peruuttamisesta säädetään
ulosottokaaren 8 luvussa. T uomioistuin voi hyväksyessään tämän luvun 1 tai 2 §:n mukaisen
takavarikkohakemuksen tarvittaessa määrätä tietyn omaisuuden pantavaksi toimitsijan haltuun ja hoitoon
sekä turvaamistoimesta 1, 2 tai 3 §:n nojalla päättäessään muutoinkin antaa tarvittaessa tarkempia
määräyksiä sen täytäntöönpanosta.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee soveltuvin osin myös 5 §:n 2 momentissa tarkoitetun väliaikaisen
turvaamistoimipäätöksen täytäntöönpanoa.
14 § (22.7.1991/1065)
Turvaamistointa koskevaan päätökseen voidaan hakea muutosta myös erikseen. Muutoksenhaku ei estä
täytäntöönpanoa, ellei muutoksenhakemusta käsittelevä tuomioistuin kiellä tai keskeytä sitä. Jos alempi
tuomioistuin on hylännyt tai jättänyt tutkimatta turvaamistointa koskevan hakemuksen, muutoksenhakemusta
käsittelevä tuomioistuin voi tarvittaessa heti väliaikaisesti päättää turvaamistoimesta, kunnes toisin
määrätään.
Väliaikaista turvaamistointa koskevaan ratkaisuun ei saa hakea muutosta.
8 luku (30.8.2002/768)
Hakemusasioiden käsittely
1 § (30.8.2002/768)
Hakemusasia pannaan vireille käräjäoikeuden kansliaan toimitettavalla kirjallisella hakemuksella. Hakemus
saadaan esittää suullisesti, jos asia selvästi käy ilmi esitetyistä asiakirjoista. Hakemusasia voidaan panna
vireille myös käräjäoikeuden istunnossa.
Tämän luvun säännöksiä sovelletaan käräjäoikeudessa myös sellaisten hakemusasioiden käsittelyyn, jotka
käräjäoikeus voi ottaa käsiteltäväkseen ilmoituksesta tai omasta aloitteestaan.
Asia tulee vireille, kun hakemus esitetään kansliassa tai istunnossa.
2 § (30.8.2002/768)
Hakemuksessa on ilmoitettava hakijan yksilöity vaatimus tai pyytämä toimenpide. Lisäksi hakemuksessa on
ilmoitettava tarvittaessa:
1) seikat, joihin vaatimus tai pyydetty toimenpide perustuu;
2) todisteet, jotka hakija vaatimuksensa tai vaatimansa toimenpiteen tueksi aikoo esittää, sekä mitä hän
kullakin todisteella aikoo näyttää toteen;
3) oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva vaatimus; sekä
4) millä perusteella tuomioistuin on toimivaltainen.
Hakemukseen on liitettävä ne kirjalliset todisteet, joihin hakija vetoaa.
Hakemuksessa on ilmoitettava myös 5 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetut tiedot. Hakemus on hakijan tai,
jollei hän itse ole sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava. Laatijan on samalla ilmoitettava ammattinsa ja
asuinpaikkansa.
3 § (30.8.2002/768)
Hakemusasia käsitellään kirjallisesti kansliassa tai suullisesti hakemusasian istunnossa.
Hakemusasia on käsiteltävä hakemusasian istunnossa, jos asiassa kuullaan asiaan osallista tai todistajaa
taikka muuta henkilöä henkilökohtaisesti.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 20/115Riitainen hakemusasia on käsiteltävä hakemusasian istunnossa, jos asiaan osallinen sitä vaatii tai
käräjäoikeus asian tai sen osan selvittämiseksi pitää asian käsittelyä hakemusasian istunnossa tarpeellisena.
4 § (5.12.2008/811)
Asian käsittelyä on jatkettava riita-asian käsittelyä koskevassa järjestyksessä, jos asia on riitainen ja kyseessä
on:
1) yhteiselämän lopettamista, avioeroa tai puolison elatusta koskeva asia;
2) lapsen huoltoa, tapaamisoikeutta tai lapsen elatusta koskeva asia;
3) lapseksiottamista koskeva asia; tai
4) holhoustoimesta annetussa laissa (442/1999)  tarkoitettu asia.
Muussa riitaisessa hakemusasiassa käräjäoikeus voi päättää, että asian käsittelyä jatketaan riita-asian
käsittelystä säädetyssä järjestyksessä.
Asian käsittelylajista riippumatta noudatetaan kuitenkin asiaan osallisen laiminlyönnin seurauksia koskevaa
7 §:ää ja asian ratkaisemista koskevaa 10 §:ää.
5 § (30.8.2002/768)
Jos hakemusasiassa on varattava asiaan osalliselle tilaisuus tulla kuulluksi, käräjäoikeuden on kehotettava
häntä antamaan kirjallinen lausuma hakemuksen johdosta. Jos voidaan olettaa, että lausuman antaminen
suullisesti nopeuttaa asian käsittelyä, asiaan osallista voidaan kehottaa antamaan lausumansa suullisesti
hakemusasian istunnossa.
6 § (30.8.2002/768)
Asiaan osallista kehotetaan lausumassaan ilmoittamaan kantansa hakemukseen tai pyydettyyn
toimenpiteeseen. Lisäksi asiaan osallista kehotetaan tarvittaessa:
1) esittämään perusteet vastustamiselle;
2) ilmoittamaan todisteet, jotka hän aikoo esittää, ja mitä hän kullakin todisteella aikoo näyttää toteen;
3) esittämään vaatimuksensa oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta;
4) liittämään lausumaansa ne kirjalliset todisteet, joihin hän vetoaa; sekä
5) tekemään väitteensä siitä, ettei tuomioistuin voi ottaa asiaa tutkittavaksi.
Asiaan osallista on myös kehotettava ilmoittamaan 5 luvun 10 §:n 3 momentissa tarkoitetut tiedot. Lausuma
on antajan tai, jollei hän itse ole sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava. Laatijan on samalla ilmoitettava
ammattinsa ja asuinpaikkansa.
7 § (30.8.2002/768)
Jos hakija ei noudata tuomioistuimen kehotusta antaa kirjallista lausumaa tai jää pois hakemusasian
istunnosta, asia jätetään sillensä.
Jos muu asiaan osallinen ei noudata tuomioistuimen kehotusta antaa kirjallista lausumaa tai jää pois
hakemusasian istunnosta, johon häntä ei ole velvoitettu saapumaan henkilökohtaisesti, asia voidaan käsitellä
ja ratkaista hänen laiminlyönnistään huolimatta.
8 § (30.8.2002/768)
Hakemusasian istunnossa asiaa voidaan käsitellä yksinomaan jonkin tai joidenkin kysymysten
selvittämiseksi. Istuntoon kutsutaan ne asiaan osalliset, joita käsittely koskee. Käsittelyä voidaan istunnon
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 21/115jälkeen jatkaa kansliassa tai uudessa istunnossa.
9 § (30.8.2002/768)
Hakemusasia ja riita-asia voidaan käsitellä samassa oikeudenkäynnissä, jos asioilla on yhteyttä keskenään ja
niiden käsitteleminen yhdessä käy haitatta päinsä.
Hakemusasia voidaan käsitellä rikosasian yhteydessä, jos asioilla on yhteyttä keskenään ja niiden
käsitteleminen yhdessä käy haitatta päinsä.
10 § (30.8.2002/768)
Hakemusasia ratkaistaan päätöksellä tai tekemällä hakemuksessa tarkoitettu muu toimenpide.
Päätös laaditaan erilliseksi asiakirjaksi. Päätöksessä tulee olla tuomioistuimen nimi, päätöksen antamispäivä
ja -paikka, asiaan osallisten nimet sekä lyhyt selostus asiasta, perustelut, sovelletut lainkohdat ja lopputulos.
Jos hakemus hyväksytään eikä asia ole ollut riitainen eikä täydellisen päätöksen laatimiseen ole muuta
erityistä syytä, päätökseen ei tarvitse sisältyä selostusta asiasta eikä perusteluja.
Jos asia ratkaistaan tekemällä hakemuksessa tarkoitettu toimenpide, siitä laaditaan todistus. Tällainen
todistus samoin kuin päätös, johon ei sisälly selostusta asiasta eikä perusteluja, voidaan myös kirjoittaa tai
liittää hakemukseen tai sen perusteena olevaan asiakirjaan.
11 § (30.8.2002/768)
Hakemusasian ratkaisu annetaan kansliassa tai julistetaan istunnossa. Päätös saadaan antaa kansliassa myös
istunnossa käsitellyssä laajassa tai vaikeassa asiassa, jos päätöstä ei tuomioistuimen jäsenten neuvottelun tai
päätöksen laatimisen vuoksi voida julistaa heti käsittelyn päätyttyä.
Kansliassa päätös on annettava viimeistään neljäntenätoista päivänä kansliassa tai istunnossa toimitetun
käsittelyn päättymisestä. Käsittelyn päättyessä saapuvilla olevalle asiaan osalliselle on ilmoitettava päätöksen
antamispäivä. Asiaan osalliselle, joka ei ole käsittelyn päättyessä saapuvilla, päätöksen antamispäivä on
ilmoitettava kirjallisesti hyvissä ajoin ennen sen antamista, jos hakemusasia on ratkaistu toisin kuin hakija tai
muu asiaan osallinen on pyytänyt.
Silloin kun päätöksen antamispäivä 2 momentin mukaisesti on ilmoitettava asiaan osalliselle, päätöksen on
antamispäivästä oltava kansliassa nähtävänä.
12 § (30.8.2002/768)
Toimituskirjana hakijalle annetaan jäljennös päätöksestä tai todistus tehdystä toimenpiteestä.
13 § (30.8.2002/768)
Hakemusasian käsittelystä on muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä riita-asian käsittelystä säädetään.
14 § (30.8.2002/768)
Jos muussa laissa on tämän luvun menettelysäännöksistä poikkeava säännös, sovelletaan sitä. Säännöksiä,
joiden mukaan asia tulee käsitellä istunnossa, noudatetaan kuitenkin vain, jos asia myös tämän luvun
säännösten mukaan on käsiteltävä istunnossa.
9 luku (22.7.1991/1052)
Oikeudenkäyntikirjelmä
1 § (22.7.1991/1052)
Tuomioistuimelle toimitettavassa kirjelmässä ilmoitettavista tiedoista, kirjelmän liitteistä ja kirjelmän
allekirjoittamisesta on soveltuvin osin voimassa, mitä 5 luvun 2 §:ssä on haastehakemuksen osalta säädetty .
2 § (22.7.1991/1052)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 22/115Jos kirjelmä tai muu asiakirja on annettava tiedoksi jollekin, asianosaisen on liitettävä asiakirjaan
tiedoksiantoa varten tarpeelliset jäljennökset.
Jos asianosainen ei toimita tuomioistuimelle 1 momentissa tarkoitettuja jäljennöksiä, tuomioistuin huolehtii
asiakirjan jäljentämisestä asianomaisen kustannuksella. (28.6.1993/595)
3 § (11.7.1997/690)
Haastehakemus, vastaus, tuomioistuimen pyytämä kirjallinen lausuma ja muu asiakirja, jonka asianosainen
tai joku muu haluaa esittää, tai asiakirja, jonka hän toimittaa tuomioistuimelle tiedoksiantoa varten, saadaan
toimittaa käräjäoikeudelle myös postitse tai lähetin välityksellä. Tällöin on soveltuvin osin noudatettava
eräiden asiakirjain lähettämisestä tuomioistuimelle annetun lain (248/65)  säännöksiä.
10 luku (13.3.2009/135)
Oikeuspaikasta riita-asioissa
Yleinen oikeuspaikka
1 § (13.3.2009/135)
Luonnollista henkilöä vastaan esitetty vaatimus tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä hänellä on
kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
2 § (29.6.2021/642)
Yhtiötä, yhdistystä, säätiötä tai muuta yksityisoikeudellista oikeushenkilöä taikka muuta julkisoikeudellista
oikeushenkilöä kuin valtiota, hyvinvointialuetta tai kuntaa vastaan esitetty vaatimus tutkitaan
käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä oikeushenkilöllä on kotipaikka tai oikeushenkilön hallintoa
pääasiallisesti hoidetaan.
Valtiota vastaan esitetty vaatimus tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä valtion puhevaltaa
käyttävä viranomainen sijaitsee.
Hyvinvointialuetta vastaan esitetty vaatimus tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä hyvinvointialue
sijaitsee. Jos hyvinvointialue sijaitsee kahden tai useamman käräjäoikeuden tuomiopiirissä, vaatimus
tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä hyvinvointialueen puhevaltaa käyttävä viranomainen tai
toimielin sijaitsee.
Kuntaa vastaan esitetty vaatimus tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä kunta sijaitsee.
Valinnaiset oikeuspaikat
3 § (13.3.2009/135)
Vastaajana olevan oikeushenkilön sivuliikkeen, osaston, edustuston tai muun sellaisen toimipaikan taikka
yksityisen elinkeinonharjoittajan toimipaikan toimintaa koskeva asia voidaan tutkia myös käräjäoikeudessa,
jonka tuomiopiirissä toimipaikka sijaitsee.
4 § (13.3.2009/135)
Valtiota vastaan esitetty vaatimus voidaan tutkia myös käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä kantajalla on
kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
5 § (13.3.2009/135)
Kuluttajan elinkeinonharjoittajaa vastaan esittämä kuluttajansuojalainsäädäntöön perustuva vaatimus voidaan
tutkia myös käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä kuluttajalla on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
6 § (13.3.2009/135)
Työsopimusta koskeva asia voidaan tutkia myös käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä työ tavanmukaisesti
tehdään. Jollei työtä tavanmukaisesti tehdä samassa tuomiopiirissä, työntekijän työnantajaa vastaan esittämä
vaatimus voidaan tutkia myös käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä työntekijän palvelukseensa ottaneen
työnantajan toimipaikka sijaitsee.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 23/1157 § (13.3.2009/135)
Muuhun kuin sopimussuhteeseen perustuvaa vahingonkorvausta koskeva asia voidaan tutkia myös
käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirin alueella vahingon aiheuttanut toimi suoritettiin tai laiminlyöty toimi
olisi ollut suoritettava taikka vahinko ilmeni.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu asia voidaan tutkia myös käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä korvausta
vaativalla on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka, jos korvausvaatimus perustuu:
1) liikennevakuutuslakiin (279/1959) ;
2) potilasvahinkolakiin (585/1986) ;
3) tuotevastuulakiin (694/1990) ;
4) ympäristövahinkovakuutuksesta annettuun lakiin (81/1998) ;
5) raideliikennevastuulakiin (113/1999) .
LiikennevakuutusL 279/1959  on kumottu LiikennevakuutusL:lla 460/2016 . PotilasvahinkoL 585/1986  on
kumottu PotilasvakuutusL:lla 948/2019 .
8 § (13.3.2009/135)
Kiinteää omaisuutta koskeva asia voidaan tutkia myös käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä kiinteä
omaisuus on.
Kiinteää omaisuutta koskevalla asialla tarkoitetaan asiaa, joka koskee:
1) omistusoikeutta kiinteään omaisuuteen;
2) panttioikeutta kiinteään omaisuuteen, saamisen hakemista yksinomaan tai henkilökohtaisen velkomuksen
ohella kiinteästä omaisuudesta, joka on saamisesta kiinnitetty tai muuten saamisen panttina, taikka
kiinteistösuoritetta;
3) kiinteään omaisuuteen kohdistuvaa maan- tai huoneenvuokraoikeutta taikka muuta vuokraoikeutta,
hallintaoikeutta tai muuta käyttöoikeutta, irrottamisoikeutta, lunastusoikeutta, etuosto-oikeutta taikka muuta
kiinteään omaisuuteen kohdistuvaa oikeutta;
4) korvausta kiinteälle omaisuudelle aiheutetusta vahingosta tai kiinteän omaisuuden luvattomasta käytöstä;
5) korvausta kiinteää omaisuutta koskevan kaupan purkamisesta tai pätemättömyydestä taikka vaatimusta
kauppahinnan alentamisesta tai maksamattoman kauppahinnan suorittamisesta taikka muuta vastaavaa asiaa;
6) vaatimusta maan- tai huoneenvuokran, yhtiövastikkeen tai muun vastikkeen taikka muun sellaisen
saamisen suorittamisesta.
9 § (13.3.2009/135)
Elatusapua koskeva vaatimus voidaan tutkia myös käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä elatusapua
vaativalla tai saavalla on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
10 § (13.3.2009/135)
Kantajan samaa vastaajaa vastaan nostamat eri kanteet voidaan tutkia käräjäoikeudessa, jossa vastaaja on
lain mukaan velvollinen vastaamaan johonkin niistä, jos kanteet nostetaan samanaikaisesti ja ne johtuvat
olennaisesti samasta perusteesta.
Eri vastaajia vastaan nostetut kanteet voidaan kaikki tutkia käräjäoikeudessa, jossa joku vastaajista on lain
mukaan velvollinen vastaamaan, jos kanteet on nostettu samanaikaisesti ja ne johtuvat olennaisesti samasta
perusteesta.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 24/115Jos kanteen johdosta annettavalla tuomiolla useampi henkilö voi vain yhdessä tulla velvoitetuksi siihen, mitä
vaaditaan, kanne voidaan tutkia käräjäoikeudessa, jossa joku heistä on lain mukaan velvollinen vastaamaan.
Jäljempänä 18 luvun 3 §:ssä tarkoitettu vastakanne sekä mainitun luvun 4 ja 5 §:ssä tarkoitettu kanne
voidaan tutkia siinä käräjäoikeudessa, jossa alkuperäinen kanne on vireillä, myös silloin, kun kannetta
mainitun luvun 7 §:n 2 momentista ilmenevästä syystä ei käsitellä samassa oikeudenkäynnissä alkuperäisen
kanteen kanssa.
Ehdottomat oikeuspaikat
11 § (13.3.2009/135)
Avioeroa, yhteiselämän lopettamista tai avioliiton pätevyyttä taikka muuta kuin puolison kuoleman jälkeen
toimitettavaa ositusta koskeva asia tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä jommallakummalla
puolisolla on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
11 a § (14.1.2011/29)
Avopuolisoiden yhteistalouden purkamisesta annetussa laissa (26/201 1) tarkoitettua hyvitystä, omaisuuden
erottelua tai erottelun taikka hyvitysratkaisun moitetta koskeva asia tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka
tuomiopiirissä jommallakummalla avopuolisolla on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka. Jos asia pannaan
vireille avopuolison kuoleman jälkeen, sovelletaan kuitenkin tämän luvun 17 §:ää.
12 § (20.4.2018/255)
Isyyden tai äitiyden vahvistamista koskeva asia tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä lapsen
synnyttäneellä äidillä tai lapsella on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
Isyyden tai äitiyden kumoamista koskeva asia tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä lapsella on
kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
13 § (8.2.2019/194)
Lapsen huoltoa tai tapaamisoikeutta koskeva asia tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä lapsella
on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka. Sisaruksia koskeva asia voidaan tutkia myös käräjäoikeudessa,
jonka tuomiopiirissä jollakin heistä on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
14 § (13.3.2009/135)
Lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanoa koskeva asia tutkitaan
käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä lapsella tai hakijan vastapuolella on kotipaikka tai vakituinen
asuinpaikka taikka jonka tuomiopiirissä jompikumpi oleskelee.
15 § (13.3.2009/135)
Edunvalvojan määräämistä tai vapauttamista taikka toimintakelpoisuuden rajoittamista tai rajoituksen
poistamista tai muuttamista koskeva asia tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä sillä, jonka etua on
valvottava, on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
16 § (13.3.2009/135)
Lapseksiottamisen vahvistamista koskeva asia tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä
lapseksiottajalla on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
17 § (13.3.2009/135)
Jäämistöä tai kuolinpesää koskeva asia tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä vainajalla oli
kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.
Jäämistöä koskevalla asialla tarkoitetaan asiaa, joka koskee:
1) oikeutta perintöön, perinnöstä luopumista tai muuta perintöä koskevaa oikeustoimea;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 25/1152) oikeutta lakiosaan, lakiosan täydennystä taikka oikeutta saada avustusta tai hyvitystä jäämistöstä;
3) eloonjääneen puolison oikeutta hallita jäämistöä tai siihen kuuluvaa omaisuutta taikka puolison kuoleman
jälkeen toimitettavaa ositusta tai kuoleman jälkeen vireille pantua osituksen moitetta;
3 a) avopuolisoiden yhteistalouden purkamisesta annetussa laissa tarkoitettua hyvitystä, omaisuuden
erottelua tai erottelun taikka hyvitysratkaisun moitetta, jos asia pannaan vireille avopuolison kuoleman
jälkeen; (14.1.201 1/29)
4) testamenttiin perustuvaa oikeutta, testamentin pätevyyttä, testamentin moitetta tai testamentin tulkintaa;
5) kuolinpesän hallintoa, pesänselvittäjän tai pesänjakajan määräämistä tai vapauttamista, perunkirjoitusta
taikka pesänselvitystä;
6) perinnönjakoa tai perinnönjaon moitetta; (30.12.2015/1597)
7) omaisuuden palauttamista kuolinpesälle perinnönjaon taikka osituksen, omaisuuden erottelun tai
hyvityksen oikaisua varten. (30.12.2015/1597)
Kuolinpesää koskevalla asialla tarkoitetaan asiaa, joka koskee kuolinpesän tai sen osakkaan taikka
testamentinsaajan vastuuta vainajan tai pesän sitoumuksesta taikka muusta vastaavasta asiasta.
17 a § (13.6.2018/439)
Summaarisia riita-asioita tutkitaan Ahvenanmaan, Itä-Uudenmaan, Helsingin, Kymenlaakson, Lapin, Oulun,
Pirkanmaan, Pohjanmaan ja V arsinais-Suomen käräjäoikeuksissa. Käräjäoikeuksien tuomiopiireistä näissä
asioissa säädetään valtioneuvoston asetuksella.
Toissijaiset oikeuspaikat
18 § (13.3.2009/135)
Jos ei muutoin ole tuomioistuinta, jossa asia voitaisiin tutkia:
1) asia, joka koskee luonnollista henkilöä vastaan esitettävää vaatimusta, voidaan tutkia käräjäoikeudessa,
jonka tuomiopiirissä vastaaja oleskelee tai hänellä viimeksi on ollut kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka;
2) asia, joka koskee vastaajan velvoittamista rahamääräiseen suoritukseen, voidaan tutkia käräjäoikeudessa,
jonka tuomiopiirin alueella vastaajalla on ulosmittauskelpoista omaisuutta;
3) asia, joka koskee oikeutta irtaimeen omaisuuteen, voidaan tutkia käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä
omaisuus on;
4) asia, joka koskee avioeroa, yhteiselämän lopettamista tai avioliiton pätevyyttä taikka muuta kuin puolison
kuoleman jälkeen toimitettavaa ositusta, tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä jommallakummalla
puolisoista on viimeksi ollut kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka;
5) asia, joka koskee isyyden vahvistamista tai kumoamista, tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä
vastaajana olevalla miehellä on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka taikka hänellä on viimeksi ollut
kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka; isyyden kumoamista koskeva asia voidaan tutkia lisäksi
käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä äidillä on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka;
5 a) asia, joka koskee äitiyden vahvistamista tai kumoamista, tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka
tuomiopiirissä vastaajana olevalla naisella on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka taikka hänellä on
viimeksi ollut kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka; äitiyden kumoamista koskeva asia voidaan tutkia lisäksi
käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä lapsen synnyttäneellä äidillä on kotipaikka tai vakituinen
asuinpaikka; (20.4.2018/255)
6) asia, joka koskee lapsen huoltoa tai tapaamisoikeutta, tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä
lapsella on viimeksi ollut kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka taikka, jos lapsella ei ole ollut Suomessa
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 26/115kotipaikkaa tai vakituista asuinpaikkaa, käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä lapsen jommallakummalla
vanhemmista tai huoltajaksi esitetyllä henkilöllä on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka;
7) asia, joka koskee lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun päätöksen täytäntöönpanoa, tutkitaan
käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä hakijalla on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka;
8) asia, joka koskee edunvalvojan määräämistä tai vapauttamista taikka toimintakelpoisuuden rajoittamista
tai muuttamista, tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä oleskelee se, jonka etua on valvottava; sekä
9) asia, joka koskee jäämistöä tai kuolinpesää, tutkitaan käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä kuolinpesän
omaisuus tai pääosa omaisuudesta on.
Asia, johon eivät sovellu 1 momentin toimivaltaperusteet, tutkitaan Helsingin käräjäoikeudessa.
Oikeuspaikkasopimus
19 § (13.3.2009/135)
Osapuolilla on oikeus sopia, että 1–10 §:ssä tarkoitettu riita-asia voidaan tutkia tai on tutkittava muussa kuin
laissa säädetyssä käräjäoikeudessa tai että asiaa ei saada tutkia jossain käräjäoikeudessa
(oikeuspaikkasopimus ). Oikeuspaikkasopimus on tehtävä kirjallisesti ja se voi koskea tiettyä riitakysymystä
tai tietystä oikeussuhteesta vastaisuudessa syntyviä riitoja.
Kuluttajan, työntekijän taikka elatusapua vaativan tai saavan oikeutta saattaa asia tämän luvun osoittaman
tuomioistuimen tutkittavaksi ei voida rajoittaa oikeuspaikkasopimuksin, paitsi jos sopimus on tehty riidan
syntymisen jälkeen.
Oikeuspaikkasopimusta ei saa tehdä 1 1–17 §:ssä tarkoitetussa asiassa. Jos asia käsitellään ja ratkaistaan 17 a
§:ssä tarkoitettuna summaarisena riita-asiana, oikeuspaikkasopimus jätetään ottamatta huomioon.
(13.6.2018/439)
Toimivallan säilyminen
20 § (13.3.2009/135)
Tuomioistuin, jossa asia on pantu vireille, pysyy toimivaltaisena, vaikka toimivallan perustaneissa
olosuhteissa tapahtuu muutoksia vireillepanon jälkeen.
Toimivallan tutkiminen ja asian siirtäminen toiseen tuomioistuimeen
21 § (13.3.2009/135)
Jos 1–10 §:ssä tarkoitettu asia on pantu vireille muussa kuin lain tai oikeuspaikkasopimuksen osoittamassa
käräjäoikeudessa ja jos asianosainen tekee käräjäoikeuden puuttuvasta toimivallasta väitteen käyttäessään
asiassa ensi kerran puhevaltaa tai ei anna häneltä pyydettyä vastausta taikka jää suoraan istuntoon
haastettuna saapumatta käräjäoikeuteen, käräjäoikeuden on jätettävä asia tutkimatta, jollei käräjäoikeus siirrä
asiaa 22 §:n nojalla toiseen käräjäoikeuteen.
Jos 1 1–17 tai 17 a §:ssä tarkoitettu asia on pantu vireille muussa kuin lailla osoitetussa käräjäoikeudessa,
käräjäoikeuden on omasta aloitteestaan jätettävä asia tutkimatta, jollei käräjäoikeus siirrä asiaa 22 §:n nojalla
toiseen käräjäoikeuteen. (13.6.2018/439)
22 § (13.6.2018/439)
Jos käräjäoikeus katsoo, että se ei ole toimivaltainen tutkimaan asiaa, käräjäoikeuden on kantajan tai hakijan
suostumuksella siirrettävä asia toimivaltaiseen käräjäoikeuteen. Käräjäoikeus saa kuitenkin jättää asian
siirtämättä, jos toimivaltainen käräjäoikeus ei ole vaikeuksitta selvitettävissä.
Jos 17 a §:n perusteella toimivaltainen käräjäoikeus ei hyväksy kannetta yksipuolisella tai myöntämisen
perusteella annetulla tuomiolla eikä käräjäoikeus ole muulla perusteella toimivaltainen tutkimaan asiaa, asia
on siirrettävä käsiteltäväksi toimivaltaiseen käräjäoikeuteen 1 momentissa tarkoitetulla tavalla. Asiaa ei
kuitenkaan tarvitse siirtää, jos käräjäoikeus jättää kanteen tutkimatta tai hylkää sen kokonaan tai osittain 5
luvun 6 §:n tai 13 §:n 1 momentin nojalla taikka jättää yksipuolisen tuomion takaisinsaantia koskevan
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 27/115hakemuksen tutkimatta 12 luvun 15 §:n 3 momentin nojalla. Asia voidaan myös jättää siirtämättä
asianosaisten nimenomaisella suostumuksella.
Siirtävän käräjäoikeuden asiaan liittyvät päätökset ja muut toimenpiteet ovat voimassa, kunnes se
käräjäoikeus, johon asia on siirretty , toisin päättää. Siirtämistä koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta.
23 § (13.3.2009/135)
Hovioikeus ei saa muutoksenhaun yhteydessä tutkia, onko pääasia tutkittu ja ratkaistu alueellisesti
toimivaltaisessa käräjäoikeudessa, jollei asianosainen tehnyt väitettä toimivallan puuttumisesta
käräjäoikeudessa ja hakenut muutosta tästä kysymyksestä annettuun ratkaisuun.
Korkein oikeus saa tutkia alueellista toimivaltaa koskevan kysymyksen vain, jos hovioikeus on tutkinut
kysymyksen ja sanotusta kysymyksestä annetusta ratkaisusta valitetaan.
24 § (13.3.2009/135)
Jos ylempi tuomioistuin katsoo, ettei alempi tuomioistuin ollut toimivaltainen tutkimaan asiaa, ylemmän
tuomioistuimen on siirrettävä asia toimivaltaisen alemman tuomioistuimen käsiteltäväksi. Asiaa ei
kuitenkaan siirretä, jos kaikki asianosaiset vastustavat siirtämistä.
Jos useampi tuomioistuin on lainvoimaisella päätöksellä jättänyt asian tutkimatta puuttuvan toimivallan
perusteella, korkeimman oikeuden on, jos se katsoo jonkin ensiksi mainituista tuomioistuimista
toimivaltaiseksi, hakemuksesta poistettava virheellinen päätös ja osoitettava asia asianomaisessa
tuomioistuimessa edelleen käsiteltäväksi.
Kansainvälinen toimivalta
25 § (13.3.2009/135)
Suomen tuomioistuin on toimivaltainen tutkimaan kansainvälisluonteisen asian, jolla on 1–4, 6–9, 1 1–17 tai
19 §:ssä tarkoitettuun seikkaan perustuva liittymä Suomeen, paitsi jos asiassa annettavalla Suomen
tuomioistuimen ratkaisulla ei selvästi voisi olla oikeudellista merkitystä asianosaisille.
Suomen tuomioistuin on toimivaltainen tutkimaan myös asian, jolla on tämän luvun 5, 10 tai 18 §:ssä
tarkoitettuun taikka muuhun olennaiseen seikkaan perustuva liittymä Suomeen, paitsi jos:
1) asiassa annettavalla Suomen tuomioistuimen ratkaisulla ei tosiasiallisesti tulisi olemaan oikeudellista
merkitystä asianosaisille; tai
2) asian tutkiminen toisen valtion tuomioistuimessa on selvästi tarkoituksenmukaisempaa ottaen huomioon
liittymät eri valtioihin, asiassa esitettävä näyttö, asianosaisille aiheutuvat kustannukset ja muut olosuhteet.
Sen estämättä, mitä 2 momentin 2 kohdassa säädetään, Suomen tuomioistuin on kuitenkin toimivaltainen, jos
vieraan valtion tuomioistuimessa noudatettava menettely tai sovellettava lainsäädäntö olisi ristiriidassa
Suomen oikeusjärjestyksen perusteiden kanssa.
26 § (13.3.2009/135)
Suomen tuomioistuimen on omasta aloitteestaan tutkittava, onko se 25 §:n mukaisesti toimivaltainen
tutkimaan kansainvälisluonteisen asian.
Jos kansainvälisluonteinen asia on laadultaan sellainen, josta voitaisiin tehdä vastaavassa kansallisessa
asiassa 19 §:n 1 tai 2 momentin mukaan pätevä oikeuspaikkasopimus, Suomen tuomioistuin tutkii
toimivaltansa vain, jos asianosainen tekee tuomioistuimen puuttuvasta toimivallasta väitteen käyttäessään
asiassa ensi kerran puhevaltaa tai ei anna häneltä pyydettyä vastausta taikka jää suoraan istuntoon
haastettuna saapumatta käräjäoikeuteen. Suomen tuomioistuimen on kuitenkin omasta aloitteestaan jätettävä
asia tutkimatta, jos asiassa annettavalla Suomen tuomioistuimen ratkaisulla ei selvästi voisi olla oikeudellista
merkitystä asianosaisille.
Luvun toissijaisuus
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 28/11527 § (13.3.2009/135)
Tämän luvun säännöksiä noudatetaan, jollei muusta laista, Euroopan yhteisön lainsäädännöstä tai Suomea
sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta muuta johdu.
11 luku (22.7.1991/1056)
Tiedoksiannosta oikeudenkäynnissä (11.7.1997/690)
Tiedoksiannosta huolehtiminen (14.5.2010/362)
1 § (11.7.1997/690)
Tuomioistuin huolehtii tiedoksiannosta, jollei jäljempänä toisin säädetä.
Tuomioistuin voi huolehtia tiedoksiannosta antamalla sen tuomioistuimen henkilökuntaan kuuluvan tai
haastemiehen tehtäväksi. Samalla tuomioistuimen on ilmoitettava, milloin tiedoksianto on viimeistään
toimitettava, sekä annettava tarvittaessa tarkempia ohjeita tiedoksiannon toimittamisesta.
2 § (22.7.1991/1056)
Tuomioistuin voi asianosaisen suostumuksella antaa tiedoksiannosta huolehtimisen asianosaiselle, jos
tuomioistuin katsoo siihen olevan aihetta. Samalla tuomioistuimen on määrättävä, milloin asiakirja on
viimeistään annettava tiedoksi ja milloin todistus tiedoksiannosta on viimeistään toimitettava
tuomioistuimelle. (14.5.2010/362)
Jos haasteen tiedoksiantaminen uskotaan kantajalle, hänelle on ilmoitettava, että mikäli hän ei ole siihen
mennessä, kun tuomioistuin jatkaa asian käsittelyä, toimittanut todistusta haasteen tiedoksiantamisesta
määrätyssä ajassa ja säädetyllä tavalla, asia voidaan jättää sillensä. Samalla on ilmoitettava, että kantaja voi
pyytää määräajan pitennystä, uutta määräaikaa tai tuomioistuinta huolehtimaan tiedoksiannosta.
Tiedoksiantotavat (14.5.2010/362)
3 § (22.7.1991/1056)
Kun tuomioistuin tai syyttäjä huolehtii tiedoksiannosta, tiedoksianto toimitetaan lähettämällä asiakirja
asianosaiselle:
1) postitse saantitodistusta vastaan;
2) kirjeellä, jos voidaan olettaa, että vastaanottaja saa tiedon asiakirjasta ja määräpäivään mennessä palauttaa
todistuksen tiedoksiannon vastaanottamisesta; tai
3) sähköisenä viestinä siten kuin sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa annetun lain (13/2003) 18
§:ssä  säädetään.
(13.6.2018/439)
Postille on ilmoitettava, milloin tiedoksiannon saantitodistusta vastaan viimeistään on tapahduttava.
Edellä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat voidaan lähettää myös sähköisenä viestinä vastaanottajan
ilmoittamalla tavalla. (14.5.2010/362)
3 a § (28.6.1993/595)
Kun tuomioistuin huolehtii tiedoksiannosta, muun kuin haasteen tiedoksianto voidaan toimittaa myös
lähettämällä asiakirja asianosaiselle postitse asianosaisen tuomioistuimelle ilmoittamaan osoitteeseen.
(11.7.1997/690)
Asianosaisen katsotaan saaneen asiakirjasta tiedon seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun asiakirja on
annettu postin kuljetettavaksi. Asiakirjaan on merkittävä päivä, jona se on annettu postin kuljetettavaksi.
3 b § (13.6.2018/439)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 29/115Kun tuomioistuin huolehtii tiedoksiannosta, se voidaan toimittaa myös siten, että tiedoksi annettavan
asiakirjan sisältö kerrotaan vastaanottajalle puhelimitse ( puhelintiedoksianto ). Puhelimitse ei kuitenkaan
voida antaa tiedoksi haastetta muussa kuin 5 luvun 3 §:ssä tarkoitetussa asiassa.
Puhelintiedoksianto voidaan toimittaa, jos se soveltuu tiedoksiantoon asiakirjan laajuuteen ja laatuun nähden
ja jos vastaanottaja epäilyksettä saa puhelimitse tiedon asiakirjasta ja ymmärtää tiedoksiannon merkityksen.
Puhelimitse vastaanottajalle on ilmoitettava asiakirjasta asia, vaatimus tai velvoite ja sen pääasiallinen
peruste, määräaika ja uhka sekä muut vastaavat tarpeelliset seikat. Puhelimitse tiedoksi annettu asiakirja on
lähetettävä viipymättä kirjeenä tai sähköisenä viestinä vastaanottajan ilmoittamaan osoitteeseen, jollei se ole
erityisestä syystä ilmeisen tarpeetonta. Puhelintiedoksiannon toimittaa haastemies tai asianomaisen
tuomioistuimen virkamies. T iedoksiannosta on laadittava todistus noudattaen soveltuvin osin, mitä 17 §:n 1
momentissa säädetään, ja lähetettävä viipymättä vastaanottajalle siitä jäljennös kirjeenä tai sähköisenä
viestinä vastaanottajan ilmoittamaan osoitteeseen. V astaanottajalle lähetettävä kappale
tiedoksiantotodistuksesta voidaan allekirjoittaa koneellisesti siten kuin sähköisestä asioinnista
viranomaistoiminnassa annetun lain 20 §:n 1 momentissa säädetään.
4 § (14.5.2010/362)
Jos tiedoksiantoa ei ole saatu toimitetuksi tai voidaan pitää ilmeisenä, että sitä ei saada toimitetuksi 3 tai 3 b
§:ssä tarkoitetulla tavalla, tai jos siihen on muu painava syy , tiedoksiannon toimittaa haastemies
henkilökohtaisesti tiedoksiannon vastaanottajalle tai jollekin 7 §:ssä tarkoitetulle henkilölle.
Tiedoksiannosta huolehtivan tuomioistuimen tai syyttäjän on ilmoitettava haastemiehelle, milloin
tiedoksianto viimeistään on toimitettava.
Kun tiedoksiannosta huolehtiminen on annettu asianosaiselle, tiedoksianto on toimitettava 1 momentissa
tarkoitetulla tavalla. Jos asianosaista edustaa asianajaja tai julkinen oikeusavustaja, tiedoksianto voidaan
toimittaa myös siten, että tämä antaa asiakirjan henkilökohtaisesti vastaanottajalle. V iimeksi mainittu
tiedoksiantotapa edellyttää, että vastaanottaja allekirjoittaa todistuksen tiedoksiannon vastaanottamisesta.
Rikosasiassa haastetta ei voida antaa vastaajalle tiedoksi mainitulla tavalla.
5 § (22.7.1991/1056)
Tiedoksi annettava asiakirja luovutetaan tiedoksiannon vastaanottajalle alkuperäisenä tai jäljennöksenä.
Jos muun tiedoksi annettavan asiakirjan kuin haastehakemuksen, vastauksen tai kirjallisen lausuman
jäljentäminen on vaikeaa tai asiakirjan laajuuden vuoksi epätarkoituksenmukaista, tuomioistuin voi päättää,
että aineisto pidetään asianosaisen nähtävänä tuomioistuimessa tai muussa tuomioistuimen määräämässä
sopivassa paikassa. Ilmoitus tästä on liitettävä tiedoksi annettavaan asiakirjaan. (26.8.2005/666)
Tuomioistuin voi päättää, että vastaus, kirjallinen lausuma tai muutoksenhakemus pidetään 2 momentissa
tarkoitetulla tavalla asianosaisen nähtävänä, jos tiedoksi annettava asiakirja on erittäin laaja, asianosaisia on
poikkeuksellisen paljon ja tällaista tiedoksiantoa voidaan pitää olosuhteet huomioon ottaen
tarkoituksenmukaisena. Asianosaiselle annetaan tällöin tiedoksi ilmoitus siitä, missä asiakirja on nähtävillä.
Ilmoituksessa on lyhyesti selostettava asiakirjan pääasiallinen sisältö tarpeellisin osin. (26.8.2005/666)
6 § (22.7.1991/1056)
Jos tiedoksi annettava määräys tai päätös on ilmoitettu tiedoksiannon vastaanottajalle tuomioistuimen
kansliassa tai istunnossa, hänen katsotaan tuolloin saaneen siitä tiedon. T uomioistuimen on kuitenkin
pyynnöstä viipymättä annettava tai toimitettava hänelle asiakirja, johon määräys tai päätös sisältyy .
7 § (22.7.1991/1056)
Milloin haastemies on tiedoksiantoa varten etsinyt henkilöä, jonka asuinpaikka Suomessa on tiedossa, mutta
ei ole tavannut häntä tai ketään, jolla on oikeus hänen puolestaan vastaanottaa tiedoksianto, ja ilmenneiden
seikkojen perusteella voidaan olettaa hänen välttelevän tiedoksiantoa, haastemies voi toimittaa tiedoksiannon
luovuttamalla asiakirjat jollekin samaan talouteen kuuluvalle 15 vuotta täyttäneelle tai, jos tiedoksiannon
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 30/115vastaanottaja harjoittaa liikettä, jollekin hänen liikkeensä palveluksessa olevalle. Jollei ketään edellä
mainituista tavata, tiedoksianto voidaan toimittaa luovuttamalla asiakirjat paikalliselle poliisiviranomaiselle.
Milloin on menetelty 1 momentissa mainitulla tavalla, haastemiehen on lähetettävä siitä postin välityksellä
ilmoitus tiedoksiannon vastaanottajalle hänen osoitteellaan.
Tiedoksiannon katsotaan tapahtuneen, kun 2 momentissa tarkoitettu ilmoitus on annettu postin
kuljetettavaksi.
Rikosasiassa haastetta ei voida antaa vastaajalle tiedoksi tässä pykälässä tarkoitetulla tavalla. (11.7.1997/690)
8 § (11.4.2014/307)
Jos tiedoksiannon vastaanottaja oleskelee ulkomailla ja hänen osoitteensa on tiedossa, eikä tiedoksiantoa ole
2 §:n mukaan uskottu asianosaisen huolehdittavaksi, tuomioistuimen tulee huolehtia tiedoksi annettavien
asiakirjojen lähettämisestä siten kuin siitä on erikseen säädetty tai asianomaisen vieraan valtion kanssa
sovittu. T uomioistuimen on ilmoitettava se päivä, jona tiedoksianto on viimeistään toimitettava tai jona
todistus tiedoksiannon vastaanottamisesta on viimeistään palautettava tuomioistuimelle.
9 § (22.7.1991/1056)
Jollei tiedoksiannon vastaanottajan eikä hänen tiedoksiannon vastaanottamista varten valtuuttamansa
olinpaikasta voida saada tietoa, tuomioistuin huolehtii tiedoksiannon toimittamisesta kuuluttamalla.
Rikosasiassa haastetta ei voida antaa vastaajalle tiedoksi kuuluttamalla. (11.7.1997/690)
10 § (22.7.1991/1056)
Edellä 9 §:ssä tarkoitettu tiedoksianto toimitetaan pitämällä asiakirja liitteineen nähtävillä tuomioistuimen
kansliassa ja julkaisemalla ilmoitus asiakirjan pääasiallisesta sisällöstä sekä siitä, missä tiedoksi annettavat
asiakirjat ovat nähtävillä, virallisessa lehdessä jonkin kuukauden ensimmäisessä numerossa. T uomioistuin
voi julkaista ilmoituksen myös sanomalehdessä. Ilmoitus on viipymättä pantava nähtäville myös
tuomioistuimen ilmoitustaululle.
Ilmoitusta ei kuitenkaan tarvitse julkaista, jos tiedoksianto siinä asiassa on jo aikaisemmin toimitettu samalle
tiedoksiannon vastaanottajalle 1 momentissa tarkoitetulla tavalla.
Tiedoksiannon katsotaan 1 momentissa tarkoitetussa tilanteessa tapahtuneen silloin, kun ilmoitus on julkaistu
virallisessa lehdessä, ja 2 momentissa tarkoitetussa tilanteessa silloin, kun asiakirja on pantu nähtäville
tuomioistuimen kansliassa.
Tiedoksiannon vastaanottaja (14.5.2010/362)
11 § (11.7.1997/690)
Riita-asiassa, joka koskee kahta tai useampaa asianosaista yhteisesti, asiakirja on annettava tiedoksi
jokaiselle erikseen siten kuin 1–10 §:ssä säädetään. Jos asiakirja on annettava tiedoksi niin monelle, ettei
tiedoksiantoa voida vaikeuksitta toimittaa kullekin erikseen, tuomioistuin voi päättää, että tiedoksianto
toimitetaan jollekin heistä. Ilmoitus asiakirjan pääasiallisesta sisällöstä sekä siitä, kenelle tiedoksianto on
toimitettu, ja siitä, missä tiedoksi annettavat asiakirjat ovat nähtävillä, on julkaistava siten kuin 10 §:ssä
säädetään. T iedoksiannon katsotaan tapahtuneen, kun ilmoitus on julkaistu virallisessa lehdessä.
12 § (22.12.2009/1386)
Tiedoksianto valtiolle on toimitettava aluehallintovirastolle tai sille viranomaiselle, joka käyttää asiassa
valtion puhevaltaa. Kun tiedoksianto on toimitettu aluehallintovirastolle, sen tulee toimittaa jäljennös
tiedoksi annetuista asiakirjoista sille viranomaiselle, joka käyttää asiassa valtion puhevaltaa.
13 § (29.6.2021/642)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 31/115Tiedoksianto kunnalle on toimitettava kunnanjohtajalle tai kunnan puhevaltaa asiassa käyttävän toimielimen
puheenjohtajalle. T iedoksianto voidaan toimittaa myös muulle henkilölle, joka on oikeutettu kunnanjohtajan
tai toimielimen puheenjohtajan puolesta vastaanottamaan tiedoksiantoja. Mitä edellä säädetään
tiedoksiannosta kunnalle, sovelletaan myös tiedoksiantoon hyvinvointialueelle.
14 § (22.7.1991/1056)
Tiedoksianto muulle kuin 13 §:ssä tarkoitetulle yhdyskunnalle taikka yhtiölle, osuuskunnalle, yhdistykselle
tai muulle yhteisölle tai yhtymälle taikka laitokselle tai säätiölle on, sikäli kuin jonkin tapauksen varalta ei
toisin säädetä, toimitettava jollekin niistä, joilla on oikeus edustaa tiedoksiannon vastaanottajaa. Jollei
edustajaa ole, tiedoksianto toimitetaan 10 §:ssä säädetyllä tavalla. Milloin tiedoksiannon vastaanottaja
harjoittaa liikettä eikä sen edustajaa tavata, on tiedoksiannosta soveltuvin osin voimassa, mitä 7 §:ssä
säädetään tiedoksiannon toimittamisesta sellaiselle henkilölle, joka harjoittaa liikettä.
Tiedoksianto kuolinpesälle toimitetaan kuolinpesän osakkaille. Jos pesänselvittäjä on määrätty pitämään
huolta pesän hallinnosta, tiedoksianto toimitetaan hänelle. T iedoksianto voidaan toimittaa myös sille, joka
hoitaa pesän omaisuutta, vaikka kuolinpesä ei olisikaan pesän osakkaiden hallinnossa, tai sille, jolla muutoin
on oikeus edustaa kuolinpesää ja käyttää puhevaltaa kuolinpesän puolesta. T iedoksiannon vastaanottajan on
viipymättä toimitettava kullekin osakkaalle ja, jos tiedoksiannon vas taanottaja on pesän osakas, sille, jonka
hallinnossa pesä on, jäljennös saamistaan asiakirjoista.
15 § (22.7.1991/1056)
Tiedoksianto konkurssipesälle on toimitettava pesänhoitajalle.
16 § (22.7.1991/1056)
Haaste voidaan antaa tiedoksi myös vastaajan haasteen vastaanottamista varten valtuuttamalle asiamiehelle.
Asianajajan tai julkisen oikeusavustajan tulee esittää valtakirja ainoastaan, jos tuomioistuin niin määrää.
(14.5.2010/362)
Jos asia koskee rikosta, josta on säädetty muu tai ankarampi rangaistus kuin sakko tai kuusi kuukautta
vankeutta, haastetta ei voida antaa tiedoksi vastaajan haasteen vastaanottamista varten valtuuttamalle
asiamiehelle. (11.7.1997/690)
Milloin sitä, jolle tiedoksianto on osoitettu, edustaa vireillä olevassa asiassa asiamies, saadaan tiedoksianto
toimittaa asiamiehelle.
Asiakirja, jossa joku on määrätty henkilökohtaisesti saapumaan tuomioistuimeen tai muuten suorittamaan
jotakin henkilökohtaisesti, on kuitenkin annettava tiedoksi hänelle itselleen. T iedoksianto on toimitettava
siten kuin 3, 3 b ja 4 §:ssä säädetään. (14.5.2010/362)
Erinäiset säännökset (14.5.2010/362)
17 § (22.7.1991/1056)
Tiedoksiannosta on laadittava kirjallinen todistus, jossa on mainittava tiedoksiannon päivämäärä ja
paikkakunta sekä kenelle tiedoksianto on toimitettu. Jos tiedoksianto on toimitettu 7 §:ssä säädetyllä tavalla,
todistuksessa on lisäksi mainittava syy siihen, sekä päivä, jona ilmoitus on annettu postin kuljetettavaksi.
Todistuksesta on annettava jäljennös tiedoksisaajalle. T iedoksiannon toimittajan on allekirjoitettava todistus.
Jos tiedoksianto toimitetaan 3 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, tiedoksiannon vastaanottajan
on täytettävä hänelle tiedoksiannon vastaanottamista varten toimitettu todistus siten, että siitä hänen
allekirjoituksensa lisäksi ilmenevät 1 momentissa tarkoitetut tiedot.
Saantitodistuksesta säädetään erikseen.
18 § (22.7.1991/1056)
Jollei tiedoksiantoa ole toimitettu määrätyssä ajassa tai jos se on toimitettu virheellisesti, ja asianosainen jää
tuomioistuimeen saapumatta tai ei anna häneltä pyydettyä kirjallista vastausta tai lausumaa, tiedoksianto on
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 32/115toimitettava uudelleen, jollei uutta tiedoksiantoa virheen vähäisyyden vuoksi ole pidettävä tarpeettomana.
Jos asianosainen tekee väitteen siitä, että tiedoksiantoa ei ole toimitettu määrätyssä ajassa tai että se on
toimitettu virheellisesti, asian käsittelyä on lykättävä tai kirjallisen vastauksen tai lausuman antamiselle on
asetettava uusi määräaika, jollei sitä tiedoksiannossa tapahtuneen virheen vähäisyyden vuoksi ole pidettävä
tarpeettomana. Jos asianosainen ei ole saanut tiedoksi annettavia asiakirjoja, ne on annettava hänelle
ilmoitettaessa käsittelyn lykkäämisestä tai uudesta määräajasta. Jos tämä ei ole mahdollista, asiakirjat on
välittömästi toimitettava hänen ilmoittamaansa osoitteeseen. Väite siitä, ettei tiedoksiantoa ole toimitettu
määrätyssä ajassa tai säädetyllä tavalla, on tehtävä vastauksessa tai lausumassa.
19 § (22.7.1991/1056)
Jos kantaja, jonka huolehdittavaksi haasteen tiedoksiantaminen on annettu, ei ole siihen mennessä, kun
tuomioistuin jatkaa asian käsittelyä, toimittanut tuomioistuimelle todistusta haasteen tiedoksiantamisesta
määrätyssä ajassa ja säädetyllä tavalla, asia jätetään sillensä.
Asiaa ei kuitenkaan jätetä sillensä, jos vastaaja on väitettä tekemättä vastannut pääasiaan taikka jos
tuomioistuin kantajan pätevästä syystä esittämän pyynnön johdosta on pitentänyt määräaikaa tai asettanut
uuden määräajan taikka päättänyt itse huolehtia tiedoksiannosta.
Jos asianosainen ei ole määräajassa toimittanut tuomioistuimelle todistusta muun asiakirjan kuin haasteen
tiedoksiannosta, tuomioistuimen on viivytyksettä huolehdittava tiedoksiannosta.
20–24 §
20–24 § on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
25 § (22.7.1991/1056)
Haastemiehen antamalla kirjallisella todistuksella on katsottava toteen näytetyksi, että tiedoksianto on niin
toimitettu kuin todistus osoittaa.
26 § (22.7.1991/1056)
Tässä luvussa tarkoitetaan haastemiehellä myös haastemieslain (505/86) 6 §:n  mukaan tiedoksiantoon
oikeutettua ja Ahvenanmaan maakunnan maakunnanvoudinvirastosta annetun lain (898/79)  mukaista
haastemiestä.
L Ahvenanmaan maakunnan maakunnanvoudinvirastosta 898/1979  on kumottu L:lla 619/2012 , ks.
Ulosottokaari 705/2007 1 luku 7 § .
27 § (22.7.1991/1056)
Tämän luvun säännöksiä tiedoksiannosta ei sovelleta, kun siitä muualla laissa säädetään toisin.
12 luku (14.1.1972/21)
Asianosaisista
Asianosaisen läsnäolo riita-asiassa (11.7.1997/690)
1 § (1.4.1999/444)
Kun vajaavaltainen on asianosaisena riitaasiassa tai asianomistajana rikosasiassa, vajaavaltaisen puhevaltaa
käyttää edunvalvoja tai muu laillinen edustaja. Alaikäisen henkilöä koskevassa asiassa vajaavaltaisen
puhevaltaa käyttää kuitenkin huoltaja tai muu laillinen edustaja.
Vajaavaltainen käyttää itse yksin puhevaltaansa, jos hänellä on oikeus vallita sitä, mikä on riidan kohteena tai
mihin rikos on kohdistunut, taikka jos riita koskee oikeustointa, jonka tekemiseen hänellä on kelpoisuus.
Vajaavaltainen käyttää itse yksin puhevaltaansa henkilöään koskevassa asiassa, jos hän on täyttänyt 18 vuotta
ja kykenee ymmärtämään asian merkityksen. Alaikäinen käyttää huoltajan tai muun laillisen edustajan ohella
itsenäisesti puhevaltaansa henkilöään koskevassa asiassa, jos hän on täyttänyt 15 vuotta.
1 a § (1.4.1999/444)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 33/115Edunvalvoja, joka on määrätty täysivaltaiselle, käyttää päämiehensä ohella itsenäisesti puhevaltaa asioissa,
jotka kuuluvat hänen tehtäviinsä. Jos edunvalvoja ja hänen päämiehensä ovat puhevaltaa käyttäessään eri
mieltä, päämiehen kanta on ratkaiseva, jos hän kykenee ymmärtämään asian merkityksen.
Jos päämiehen toimintakelpoisuutta on rajoitettu muulla tavoin kuin vajaavaltaiseksi julistamalla,
edunvalvoja käyttää yksin päämiehen puhevaltaa asiassa, josta päämiehellä ei ole oikeutta päättää.
Edunvalvoja ja hänen päämiehensä käyttävät kuitenkin yhdessä puhevaltaa asiassa, josta heidän tulee
yhdessä päättää.
2 § (1.4.1999/444)
Vajaavaltainen käyttää vastaajana rikosasiassa itse puhevaltaansa, jos hän on syyntakeinen. Alaikäisen
vastaajan edunvalvoja, huoltaja tai muu laillinen edustaja käyttää kuitenkin itsenäisesti alaikäisen ohella
puhevaltaa. Jos vajaavaltainen, joka on täyttänyt 18 vuotta, ei ole syyntakeinen, puhevaltaa käyttää
edunvalvoja tai muu laillinen edustaja.
3 § (1.4.1999/444)
Tuomioistuin voi kuulla vajaavaltaisen edunvalvojaa, huoltajaa tai muuta laillista edustajaa asiassa, jossa
vajaavaltaisella on oikeus itse yksin käyttää puhevaltaansa, jos kuuleminen vajaavaltaisen edun kannalta
katsotaan tarpeelliseksi.
4 § (14.1.1972/21)
Ulkomaalainen, jolla kotimaansa lain mukaan ei ole kelpoisuutta käyttää puhevaltaa oikeudenkäynnissä, saa
kuitenkin itse käyttää puhevaltaa Suomen tuomioistuimessa, jos hän Suomen lain mukaan on siihen
kelpoinen.
4 a § (8.2.2019/194)
Jos asianosainen sairauden, henkisen toiminnan häiriintymisen, heikentyneen terveydentilan tai muun
vastaavan syyn vuoksi on kykenemätön valvomaan etuaan oikeudenkäynnissä taikka jos asianosaisen
edunvalvoja, huoltaja tai muu laillinen edustaja on esteellisyyden vuoksi tai muusta syystä estynyt
käyttämästä siinä puhevaltaa, tuomioistuin, jossa oikeudenkäynti on vireillä, voi viran puolesta määrätä
asianosaiselle edunvalvojan oikeudenkäyntiä varten. Edunvalvojaan sovelletaan holhoustoimesta annetun
lain säännöksiä.
Jollei tuomioistuin toisin päätä, edunvalvojan määräys on voimassa myös ylemmässä oikeusasteessa, jossa
asia tulee vireille muutoksenhaun johdosta.
5 § (1.4.1999/444)
Asianosainen ja tämän edunvalvoja, huoltaja tai muu laillinen edustaja on velvollinen esittämään selvityksen
oikeudestaan käyttää puhevaltaa, jos tuomioistuin katsoo sen tarpeelliseksi.
5 a § (26.11.1993/1013)
Jos kantaja oikeudenkäynnin aikana luovuttaa oikeutensa riidan kohteeseen toiselle, luovutuksensaaja voi
haastetta ottamatta jatkaa kanteen ajamista siinä muodossa kuin se oli luovutushetkellä.
Jos vastaaja oikeudenkäynnin aikana luovuttaa oikeutensa riidan kohteeseen toiselle, luovutuksensaaja voi
tulla vastaajan tilalle oikeudenkäyntiin, jos kantaja suostuu siihen.
Asianosainen, jonka vastapuoli on oikeudenkäynnin aikana luovuttanut riidan kohteen toiselle, voi pyytää,
että sanottu luovutuksensaaja kutsutaan asianosaiseksi oikeudenkäyntiin.
Asianosaisen läsnäolo
6 § (11.7.1997/690)
Asianosainen määrätään saapumaan käräjäoikeudessa pidettävään pääkäsittelyyn henkilökohtaisesti sakon
uhalla, jollei katsota, että hänen henkilökohtainen läsnäolonsa asian selvittämiseksi ei ole tarpeen.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 34/115Käräjäoikeuden suullisen valmistelun istuntoon asianosainen määrätään saapumaan henkilökohtaisesti sakon
uhalla, jos hänen henkilökohtaisen läsnäolonsa katsotaan edistävän asian valmistelua.
Hovioikeudessa ja korkeimmassa oikeudessa toimitettavaan suulliseen käsittelyyn asianosainen määrätään
saapumaan henkilökohtaisesti sakon uhalla, jos se katsotaan asian selvittämiseksi tarpeelliseksi.
Riita-asiassa, jossa sovinto ei ole sallittu, vastaajaa on aina kehotettava saapumaan tuomioistuimeen sakon
uhalla.
7 § (14.1.1972/21)
Edellä 6 §:ssä säädetty koskee soveltuvin osin riita-asian asianosaisen laillista edustajaa. (11.7.1997/690)
Jos asianosaisella on useita edustajia, tuomioistuimella on valta määrätä, kenen tai keiden heistä on
saavuttava henkilökohtaisesti. T uomioistuin voi myös määrätä, että vajaavaltaisen, jolla ei ole oikeutta itse
käyttää puhevaltaansa, on saavuttava henkilökohtaisesti asiassa kuultavaksi.
Teknisen tiedonvälitystavan käyttäminen (1.6.2018/422)
8 § (1.6.2018/422)
Riita-asian asianosainen saa osallistua suulliseen käsittelyyn käyttäen teknistä tiedonvälitystapaa, jossa
käsittelyyn osallistuvilla on puhe- ja näköyhteys keskenään, jos hän siihen suostuu ja tuomioistuin katsoo sen
soveliaaksi. Asianosaisen kuulemiseen todistelutarkoituksessa käyttäen teknistä tiedonvälitystapaa
sovelletaan kuitenkin 17 luvun 52 ja 56 §:ää.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös asianosaisen lailliseen edustajaan sekä asianosaisen
suostumuksella hänen oikeudenkäyntiavustajaansa tai -asiamieheensä.
Tässä luvussa tarkoitettuna henkilökohtaisena läsnäolona suullisessa käsittelyssä pidetään myös
osallistumista suulliseen käsittelyyn käyttäen teknistä tiedonvälitystapaa.
Mitä tässä luvussa säädetään kutsuista sekä pakkokeinoista ja poissaolon seuraamuksista, sovelletaan myös
osallistumiseen suulliseen käsittelyyn käyttäen teknistä tiedonvälitystapaa toisessa tuomioistuimessa tai
muun viranomaisen luona.
Teknisen tiedonvälitystavan käyttämisestä valmisteluistunnossa säädetään 5 luvun 15 d §:ssä.
Asianosaiselle asetetun velvoitteen laiminlyönti riita-asiassa (22.7.1991/1052)
9 § (22.7.1991/1052)
Jos molemmat asianosaiset ovat poissa tuomioistuimen istunnosta, asia jätetään sillensä.
Asianosaisten tai jommankumman asianosaisen laiminlyönti noudattaa tuomioistuimen kehotusta antaa
kirjallinen lausuma oikeudenkäyntiä koskevasta kysymyksestä tai poissaolo sellaisesta tuomioistuimen
istunnosta, joka pidetään ainoastaan tällaisen kysymyksen käsittelyä varten, ei kuitenkaan estä
oikeudenkäyntiä koskevan kysymyksen ratkaisemista.
10 § (22.7.1991/1052)
Asiassa, jossa sovinto on sallittu, on asianosaisen vaatimuksesta, jollei tämän luvun 12 tai 13 §:stä muuta
johdu, annettava yksipuolinen tuomio, jos vastapuoli
1) on jäänyt pois istunnosta tai
2) ei ole antanut häneltä pyydettyä kirjallista lausumaa, josta ilmenee hänen kantansa pyynnössä esitettyihin
kysymyksiin.
Asianosaiselta, jolla 1 momentin nojalla on oikeus yksipuoliseen tuomioon, on tiedusteltava, vaatiiko hän
yksipuolista tuomiota. Jos asianosainen ei vaadi yksipuolista tuomiota tai 1 1 §:n nojalla asian ratkaisemista
tuomiolla, asia on jätettävä sillensä.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 35/115Yksipuolisen tuomion antamisesta silloin, kun vastaaja ei ole antanut häneltä pyydettyä kirjallista vastausta,
säädetään 5 luvun 13 ja 14 §:ssä.
11 § (22.7.1991/1052)
Sen jälkeen kun vastaaja on vastannut kanteeseen, asianosaisella, jolla 10 §:n 1 momentin nojalla on oikeus
yksipuoliseen tuomioon, on oikeus yksipuolisen tuomion asemesta saada asia ratkaistuksi tuomiolla ja esittää
sitä varten tarvittava selvitys.
12 § (22.7.1991/1052)
Jos yksipuolinen tuomio on annettava kantajaa vastaan, kanne on hylättävä. Yksipuolista tuomiota ei saa
antaa siltä osin kuin kanne on selvästi perusteltu tai jos vastaaja on myöntänyt kanteen. Kanne on näiltä osin
tuomiolla hyväksyttävä.
13 § (22.7.1991/1052)
Jos yksipuolinen tuomio on annettava vastaajaa vastaan, kanne on hyväksyttävä. Yksipuolista tuomiota ei saa
antaa siltä osin kuin kantaja on luopunut kanteesta tai se on selvästi perusteeton. Kanne on näiltä osin
hylättävä tuomiolla.
14 § (22.7.1991/1052)
Sen asianosaisen asiana, jonka vaatimuksesta yksipuolinen tuomio on annettu, on huolehtia siitä, että
vastapuoli saa tiedon yksipuolisesta tuomiosta.
Tuomioistuimen on kuitenkin huolehdittava yksipuolisen tuomion tiedoksiantamisesta, jos:
1) saaminen on määrätty maksettavaksi sen vakuutena olevasta kiinteästä omaisuudesta; tai
2) se, jota vastaan yksipuolinen tuomio on annettu, on siinä velvoitettu suorittamaan valtiolle korvausta
oikeusapulain (257/2002)  nojalla.
(5.4.2002/259)
15 § (22.7.1991/1052)
Asianosaisella, jota vastaan on annettu yksipuolinen tuomio, on oikeus hakea takaisinsaantia siinä
tuomioistuimessa, joka on antanut yksipuolisen tuomion. T akaisinsaantia on haettava kirjallisesti 30 päivän
kuluessa siitä lukien, kun takaisinsaannin hakija hänen läsnäollessaan toimitetussa ulosmittauksessa taikka
muulla tavoin todisteellisesti on saanut tiedon yksipuolisesta tuomiosta.
Jos yksipuolinen tuomio on annettu siitä syystä, että asianosainen ei ole noudattanut kehotusta antaa
kirjallinen vastaus tai saapua tuomioistuimeen, hakemuksessa on mainittava sellainen syy tuomion
muuttamiselle, jolla olisi voinut olla merkitystä asiaa ratkaistaessa. Jos yksipuolinen tuomio on annettu sen
vuoksi, että asianosainen ei ole antanut kirjallista lausumaa, jossa ilmenee hänen kantansa pyynnössä
esitettyihin kysymyksiin, hänen kantansa on ilmettävä takaisinsaantia koskevasta hakemuksesta.
Jos hakija ei ole noudattanut, mitä 2 momentissa on säädetty , tuomioistuimen on kehotettava häntä
korjaamaan puute määräajassa uhalla, että hakemus muuten jätetään tutkimatta. Hakijalle on samalla
ilmoitettava, millä tavoin hakemus on puutteellinen.
16 § (22.7.1991/1052)
Asianosainen, jota vastaan on annettu yksipuolinen tuomio, ei saa valittaa siitä. Yksipuolisessa tuomiossa on
tästä ilmoitettava ja samalla annettava ohjeet, minkä ajan kuluessa ja missä tuomioistuimessa takaisinsaantia
on haettava. (24.6.2010/650)
Jos takaisinsaantia haetaan asiassa, jossa se, jonka hyväksi yksipuolinen tuomio on annettu, on valittanut,
alioikeuden on heti ilmoitettava siitä hovioikeudelle tai, jos asia on saatettu korkeimman oikeuden
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 36/115tutkittavaksi, korkeimmalle oikeudelle. Asia on palautettava alioikeuteen takaisinsaantiasian yhteydessä
käsiteltäväksi.
17 § (22.7.1991/1052)
Jos takaisinsaantia koskeva hakemus otetaan tutkittavaksi, asiassa ei voida ottaa huomioon sellaista, mitä 5
luvun 22 §:n ja 6 luvun 9 §:n nojalla ei olisi voitu ottaa huomioon siinä käsittelytilaisuudessa, missä
yksipuolinen tuomio annettiin.
Asianosaisella, jota vastaan asiassa on annettu toistamiseen yksipuolinen tuomio, ei enää ole oikeutta
takaisinsaantiin.
18 § (22.7.1991/1052)
Jos asiassa, jossa sovinto ei ole sallittu, kantaja on jäänyt saapumatta tuomioistuimeen, asia on jätettävä
sillensä.
19 § (22.7.1991/1052)
Jos asianosainen tai hänen laillinen edustajansa ei noudata hänelle annettua kehotusta sakon uhalla saapua
tuomioistuimeen henkilökohtaisesti, tuomioistuimen on, jos se edelleen pitää asianomaisen henkilökohtaista
läsnäoloa välttämättömänä, asetettava korkeampi uhkasakko tai määrättävä hänet tai hänen laillisen
edustajansa tuotavaksi samaan tai myöhempään istuntoon.
Jos vastaaja asiassa, jossa sovinto ei ole sallittu, jää saapumatta tuomioistuimeen, johon häntä on sakon
uhalla kehotettu saapumaan, tuomioistuin saa asettaa hänelle korkeamman uhkasakon tai määrätä hänet
tuotavaksi samaan tai myöhempään istuntoon silloinkin, kun häntä ei ole kehotettu saapumaan
henkilökohtaisesti.
20 § (22.7.1991/1052)
Jos suulliseen valmisteluun sakon uhalla saapumaan kehotettu tai tuotavaksi määrätty asianosainen tai hänen
laillinen edustajansa jää pois tai häntä ei saada tuoduksi, saadaan istunto tämän estämättä pitää, jos se edistää
asian valmistelua, jollei asiaa ole ratkaistava tai jätettävä 18 §:n nojalla sillensä.
21 § (22.7.1991/1052)
Jos vastaaja jää pois pääkäsittelystä taikka pääkäsittelyyn tuotavaksi määrättyä vastaajaa ei saada tuoduksi,
asia, jossa sovinto ei ole sallittu, saadaan ratkaista, jos kantaja vaatii asian ratkaisemista ja asia saadaan
riittävästi selvitetyksi vastaajan poissaolosta huolimatta. Jollei kantaja vaadi asian ratkaisemista, asia on
jätettävä sillensä.
22 § (22.7.1991/1052)
Jos asia on kantajan poissaolon tai muun laiminlyönnin vuoksi jätetty sillensä, mutta hänellä on ollut
laillinen este, jota hän ei ole voinut ajoissa ilmoittaa, kantajalla on oikeus saattaa asia saman hakemuksen
nojalla käsiteltäväksi ilmoittamalla siitä tuomioistuimelle 30 päivän kuluessa asian sillensä jättämisestä.
Jollei kantaja näytä toteen laillista estettä, asiaa ei oteta tutkittavaksi.
23 § (22.7.1991/1052)
Mitä edellä tässä luvussa on säädetty poissaolosta istunnosta, sovelletaan myös silloin kun asianosainen
luvatta poistuu kesken käsittelyn.
24–27 §
24–27 § on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
Täydentäviä säännöksiä (22.7.1991/1052)
28 § (22.7.1991/1052)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 37/115Laillinen este on sillä, joka sairauden tai yleisen liikenteen keskeytymisen vuoksi on estynyt noudattamasta
kehotusta saapua tuomioistuimeen tai antaa kirjallinen vastaus taikka lausuma taikka suorittamasta hänelle
oikeudenkäynnissä kuuluvaa muuta tehtävää. Jos ilmoitetaan tai muutoin tiedetään muu este, tuomioistuimen
asiana on tutkia, voidaanko este hyväksyä lailliseksi.
Jos asianosaisen oikeudenkäyntiasiamiehellä on laillinen este eikä toista asiamiestä ole voitu ajoissa hänen
sijaansa saada, katsotaan asianosaisen kehotuksen noudattamatta jättämisen johtuneen laillisesta esteestä.
29 § (22.7.1991/1052)
Asianosainen, joka huolimatta siitä, että hänet on määrätty saapumaan henkilökohtaisesti tuomioistuimeen,
käyttää asiamiestä sijastaan, vaikka hänellä ei ole laillista estettä, katsotaan poisjääneeksi.
30 § (11.7.1997/690)
Jos asianosaisen poissaolon tai muun laiminlyönnin esitetään tai tiedetään aiheutuneen laillisesta esteestä tai
jos on aihetta otaksua hänellä olevan sellaisen esteen, käsittely on peruutettava ja sille on määrättävä uusi
käsittelypäivä tai asianosaiselle on varattava uusi tilaisuus kehotuksen noudattamiseen. Asianosaista ei
tällöin saa tuomita hänelle laiminlyönnin varalta asetettuun seuraamukseen, ellei ennen pääasian
ratkaisemista käy selville, ettei asianosaisella ollutkaan laillista estettä.
31 § (11.7.1997/690)
Milloin asianosainen tai hänen laillinen edustajansa, joka asetetusta uhkasakosta huolimatta on jäänyt
saapumatta tuomioistuimeen, saadaan tuoduksi samaan oikeudenkäyntitilaisuuteen, häntä ei tuomita
uhkasakkoon poissaolosta. Uhkasakkoa ei myöskään tuomita, jos kysymys asianosaisen tai hänen laillisen
edustajansa kuulemisesta raukeaa.
32 § (22.7.1991/1052)
Kustannukset tuomioistuimeen tuomisesta maksetaan valtion varoista. Päättäessään asian tuomioistuimen on
velvoitettava tuotu korvaamaan valtiolle mainitut kustannukset. Jos korvausvelvollisuus katsotaan
kohtuuttomaksi, korvausta voidaan alentaa tai määrätä, että kustannukset jäävät valtion vahingoksi.
Kustannusten ja korvausten määräämisestä, suorittamisesta ja tilittämisestä sekä muutoksenhausta niitä
koskevaan päätökseen on voimassa, mitä todistajille valtion varoista maksettavista korvauksista on säädetty .
33 § (31.3.2006/244)
Tuomioistuimeen tuotavaksi määrätty asianosainen tai kuultava saadaan ottaa säilöön. V apaudenmenetys saa
kuljetusaikoineen kestää enintään viisi vuorokautta. V apaudenmenetys ei saa kuitenkaan kestää pitempään
kuin oikeudenkäynnin järjestämisen turvaamiseksi on välttämätöntä.
Todistajan säilöön ottamisesta säädetään 17 luvun 62 §:ssä. (1.6.2018/422)
34 § (5.1.1994/8)
34 § on kumottu L:lla 5.1.1994/8 .
35 § (11.7.1997/690)
Valitus päätöksestä, jolla asianosainen on tuomittu poissaolon vuoksi uhkasakkoon ennen pääasian
ratkaisemista, on tehtävä erikseen. Jos uhkasakko tuomitaan pääasian ratkaisun yhteydessä tai asianosainen
jätetään uhkasakkoon tuomitsematta, saa siihen tyytymätön hakea muutosta siinä ajassa ja samassa
järjestyksessä kuin pääasian ratkaisuun haetaan muutosta.
36 § (22.7.1991/1052)
Kun asia asianosaisen poissaolon vuoksi jätetään sillensä, voidaan pois jäänyt asianosainen saapuville tulleen
vastapuolen vaatimuksesta velvoittaa korvaamaan tämän oikeudenkäyntikulut.
37 § (22.7.1991/1052)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 38/115Milloin muualla laissa on asianosaisen poissaoloa koskeva erityinen säännös, on sitä noudatettava.
13 luku (1.6.2001/441)
Tuomarin esteellisyydestä
1 § (1.6.2001/441)
Tuomari ei saa käsitellä asiaa, jos hän on tässä luvussa tarkoitetuin tavoin esteellinen.
Tuomari saa kuitenkin 1 momentin estämättä ratkaista kiireellisen kysymyksen, joka ei vaikuta pääasiassa
tehtävään ratkaisuun, jollei esteetöntä tuomaria ole viivytyksettä saatavissa.
2 § (1.6.2001/441)
Tämän luvun tuomaria koskevia säännöksiä sovelletaan myös tuomioistuimen muuhun jäseneen, esittelijään,
pöytäkirjanpitäjään ja siihen, joka tuomioistuimessa ratkaisee asian tai voi olla läsnä asiaa ratkaistaessa.
Mitä tässä luvussa säädetään asianosaisesta, koskee myös asianomistajaa, väliintulijaa ja asianosaiseen
rinnastettavaa kuultavaa. T odistajalla tarkoitetaan myös muuta todistelutarkoituksessa kuultavaa henkilöä.
3 § (1.6.2001/441)
Läheisellä tarkoitetaan tässä luvussa:
1) tuomarin puolisoa sekä tuomarin lasta, lapsenlasta, sisarusta, vanhempaa, isovanhempaa ja tuomarille
muuten erityisen läheistä henkilöä samoin kuin tällaisen henkilön puolisoa;
2) tuomarin vanhempien sisarusta sekä hänen puolisoaan, tuomarin sisarusten lapsia ja tuomarin entistä
puolisoa; sekä
3) tuomarin puolison lasta, lapsenlasta, sisarusta, vanhempaa ja isovanhempaa samoin kuin tällaisen henkilön
puolisoa sekä tuomarin puolison sisarusten lapsia.
Puolisoilla tarkoitetaan aviopuolisoita ja avioliitonomaisissa olosuhteissa eläviä henkilöitä. Edellä 1
momentissa tarkoitettuna läheisenä pidetään myös vastaavaa puolisukulaista.
4 § (1.6.2001/441)
Tuomari on esteellinen asiassa, jossa:
1) tuomari tai hänen läheisensä on asianosainen;
2) tuomari tai hänen läheisensä toimii tai on toiminut asianosaisen edustajana, avustajana tai asiamiehenä;
3) tuomari on tai on ollut todistajana tai asiantuntijana;
4) tuomarin läheinen on todistajana tai asiantuntijana tai jossa läheistä on käsittelyn aikaisemmassa vaiheessa
kuultu tällaisessa ominaisuudessa ja asian ratkaisu voi osaltaan riippua tästä kuulemisesta; tai
5) asian ratkaisusta on odotettavissa erityistä hyötyä tai vahinkoa tuomarille, hänen 3 §:n 1 momentin 1
kohdassa tarkoitetulle läheiselleen tai sille, jota tuomari tai hänen läheisensä edustaa.
Edustajalla tarkoitetaan 1 momentin 2 ja 5 kohdassa luonnollisen henkilön huoltajaa, edunvalvojaa tai muuta
niihin rinnastettavaa edustajaa.
5 § (1.6.2001/441)
Tuomari on esteellinen, jos hän tai hänen 3 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu läheisensä toimii:
1) hallituksen, hallintoneuvoston tai niihin rinnastettavan toimielimen jäsenenä taikka toimitusjohtajana tai
sitä vastaavassa asemassa yhteisössä, säätiössä tai julkisoikeudellisessa laitoksessa tai liikelaitoksessa; tai
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 39/1152) asemassa, jossa hän päättää valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön puhevallan käyttämisestä asiassa, ja
edellä 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu taho on asiassa asianosainen tai asian ratkaisusta on sille odotettavissa
erityistä hyötyä tai vahinkoa.
6 § (1.6.2001/441)
Tuomari on esteellinen, jos:
1) asianosainen on tuomarin tai hänen 3 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun läheisensä vastapuoli muussa
oikeudenkäynnissä tai viranomaisen käsiteltävänä olevassa asiassa; tai
2) tuomarilla on palvelussuhteen perusteella tai muuten asianosaiseen sellainen suhde, että se, erityisesti
käsiteltävänä olevan asian laatu huomioon ottaen, antaa perustellun aiheen epäillä tuomarin
puolueettomuutta asiassa.
Esteellisyyttä ei 1 momentin nojalla aiheudu yksin sen vuoksi, että asianosaisena on valtio, kunta tai muu
julkisyhteisö, eikä myöskään, jos vastapuoli on pannut 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun asian vireille
aiheuttaakseen esteellisyyden tai muuten selvästi perusteetta.
Tavanomaisena pidettävään asiakkuuteen, omistukseen tai niihin verrattavaan seikkaan perustuva suhde
asianosaiseen ei aiheuta 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettua esteellisyyttä.
7 § (1.6.2001/441)
Tuomari on esteellinen, jos hän tai hänen 3 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu läheisensä on käsitellyt
samaa asiaa toisessa tuomioistuimessa, muussa viranomaisessa tai välimiehenä. T uomari on esteellinen
myös, jos hän on asianosaisena samanlaisessa asiassa ja tämän asian laatu tai käsiteltävänä olevan asian
ratkaisun vaikutus tuomarin asiaan antaa perustellun aiheen epäillä tuomarin puolueettomuutta asiassa.
Tuomari on esteellinen käsittelemään samaa asiaa tai sen osaa uudelleen samassa tuomioistuimessa, jos on
perusteltua aihetta epäillä hänellä olevan asiaan ennakkoasenne hänen asiassa aikaisemmin tekemänsä
ratkaisun tai muun erityisen syyn vuoksi.
Tuomari on esteellinen myös, jos jokin muu tässä luvussa tarkoitettuun seikkaan rinnastettava seikka antaa
perustellun aiheen epäillä tuomarin puolueettomuutta asiassa.
8 § (1.6.2001/441)
Asianosaisen tulee tehdä väite tuomarin esteellisyydestä heti ryhtyessään käyttämään asiassa puhevaltaa ja
saatuaan tiedon asian käsittelyyn osallistuvista tuomareista. Jos asianosainen saa myöhemmin tiedon
seikasta, jolla saattaa olla merkitystä esteellisyyttä arvioitaessa, siihen perustuva väite on esitettävä
viipymättä. Asianosaisen on perusteltava väite ja samalla ilmoitettava, milloin peruste siihen tuli hänen
tietoonsa. Asianosainen ei voi vedota tiedossaan olleeseen, esteellisyyden arvioinnin kannalta
harkinnanvaraiseen seikkaan enää sen jälkeen, kun tuomari on ratkaissut asian, paitsi jos asianosainen
osoittaa, että hänellä oli pätevä syy olla tekemättä väitettä aikaisemmin.
9 § (1.6.2001/441)
Väite tuomarin esteellisyydestä ratkaistaan siinä tuomioistuimessa, jossa pääasia on käsiteltävänä. Väite
voidaan ratkaista myös kirjallisessa menettelyssä. T uomioistuin voi myös omasta aloitteestaan ottaa
ratkaistavakseen kysymyksen esteellisyydestä.
Käräjäoikeus on päätösvaltainen tuomarin esteellisyyttä koskevassa asiassa, kun siinä on yksi lainoppinut
jäsen. Hovioikeuden ja korkeimman oikeuden päätösvaltaisuudesta säädetään erikseen.
Esteelliseksi väitetty tuomari saa itse ratkaista väitteen esteellisyydestään vain, jos tuomioistuin ei ole ilman
häntä päätösvaltainen eikä hänen tilalleen ole ilman huomattavaa viivytystä saatavissa esteetöntä tuomaria.
Esteelliseksi väitetty tuomari saa myös ratkaista väitteen, joka on selvästi perusteeton.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 40/11514 luku (12.8.1960/362)
Asian käsittelystä oikeudessa
1 § (12.6.2015/732)
Riita-asiassa asianosaisen on pysyttävä totuudessa tehdessään selkoa niistä seikoista, joihin hän vetoaa
asiassa, ja lausuessaan vastapuolen esittämistä seikoista.
2 § (22.7.1991/1052)
Kannetta riita-asiassa ei saa oikeudenkäynnin aikana muuttaa. Kantajalla on kuitenkin oikeus
1) vaatia muuta kuin kanteessa tarkoitettua suoritusta, milloin vaatimus perustuu oikeudenkäynnin aikana
tapahtuneeseen olosuhteiden muutokseen tai vasta silloin kantajan tietoon tulleeseen seikkaan;
2) vaatia vahvistettavaksi sellainen oikeussuhde, joka asianosaisten välisessä oikeudenkäynnissä on riitainen
ja jonka selvittämistä asian muun osan ratkaiseminen edellyttää, sekä
3) vaatia korkoa tai tehdä muu sivuvaatimus taikka uusikin vaatimus, mikäli se johtuu olennaisesti samasta
perusteesta.
Jos 1 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitettu vaatimus tehdään vasta pääkäsittelyssä, vaatimus on jätettävä
tutkimatta, jos sen tutkiminen viivyttää asian käsittelyä. Sellaista vaatimusta ei voida tehdä ylemmässä
tuomioistuimessa.
Kanteen muuttamiseksi ei ole katsottava sitä, että kanteen tueksi esitetään uusia seikkoja, ellei asia sen
johdosta muutu toiseksi.
Jos vastaaja riita-asiassa ei ole antanut kirjallista vastausta tai lausumaa taikka on jäänyt tuomioistuimeen
saapumatta ja kantaja haluaa asian ratkaistavaksi, tuomiossa annetaan ratkaisu ainoastaan
haastehakemuksessa esitettyihin sekä niihin 1 momentissa tarkoitettuihin vaatimuksiin, joista vastaaja on
oikeudenkäynnin aikana saanut tiedon. Kanteen muuttamisena pidetään tällöin myös edellä 3 momentissa
mainittujen seikkojen esittämistä vastaajan saamatta niistä tietoa.
3 § (11.7.1997/690)
3 § on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
4 § (11.7.1997/690)
Jos asian ratkaisemisen kannalta on tärkeätä, että toisessa oikeudenkäynnissä tai muussa menettelyssä
käsiteltävänä oleva kysymys ratkaistaan ensin, tai jos asian käsittelylle on muu pitkäaikainen este,
tuomioistuin voi määrätä, että asian käsittelyä jatketaan vasta esteen poistuttua.
5 § (22.7.1991/1052)
Jos kantaja peruuttaa kanteensa sen jälkeen, kun vastaaja on vastannut, on asia, jossa sovinto on sallittu,
vastaajan vaatimuksesta kuitenkin ratkaistava.
6 § (31.3.2006/244)
Tuomioistuimen puheenjohtaja on velvollinen valvomaan järjestyksen noudattamista istunnossa ja antamaan
tätä varten tarvittavat määräykset. Puheenjohtaja voi määrätä istuntosalista poistettavaksi sen, joka häiritsee
käsittelyä tai käyttäytyy muutoin sopimattomasti.
7 § (31.3.2006/244)
Joka
1) ei noudata puheenjohtajan 6 §:n nojalla antamia määräyksiä,
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 41/1152) käyttää istunnossa tai tuomioistuimeen annetussa kirjoituksessa tuomioistuimen arvoa loukkaavaa tai
muutoin sopimatonta puhe- tai kirjoitustapaa taikka
3) muutoin häiritsee käsittelyä tai käyttäytyy sopimattomasti,
voidaan tuomita maksamaan enintään 1 000 euron suuruinen järjestyssakko.
Jos 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa järjestyssakko ei ole riittävä toimenpide häiriön poistamiseksi,
tuomioistuin voi määrätä siellä henkilökohtaisesti läsnä olevan otettavaksi välittömästi säilöön ja
pidettäväksi säilössä enintään 24 tunnin ajan. Säilöön otettu henkilö on laskettava vapaaksi heti, kun hänen
säilössä pitämisensä ei enää ole välttämätöntä oikeudenkäynnin häiriöttömän kulun turvaamiseksi. Jos
asianosainen otetaan säilöön, tuomioistuimen on harkittava, voidaanko asian käsittelyä asianosaisen
poissaolosta huolimatta jatkaa.
Tuomioistuin määrää 1 ja 2 momentissa tarkoitetut seuraamukset omasta aloitteestaan. Seuraamuksen
määrääminen ei estä nostamasta syytettä samasta teosta, jos siitä on muualla laissa säädetty rangaistus.
Järjestyssakkoa ja säilöön ottamista koskevaan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla.
7 a–9 §
7 a–9 § on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
10 § (22.7.1991/1052)
10 § on kumottu L:lla 22.7.1991/1052 .
11 § (11.7.1997/690)
11 § on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
15 luku
Oikeudenkäyntiasiamiehestä (11.4.1958/150)
1 § (14.1.1972/21)
Asianosainen, jota ei ole määrätty saapumaan henkilökohtaisesti tuomioistuimeen, saa oikeudenkäynnissä
käyttää oikeudenkäyntiasiamiestä.
Syyttäjän puhevaltaa ei saa käyttää asiamiehen välityksellä.
Henkilökohtaisesti tuomioistuimeen saapuneella asianosaisella saa olla oikeudenkäyntiavustaja. Hänen
itsensä vastattavaksi voidaan osoittaa kysymyksiä, jos tuomioistuin katsoo sen tarpeelliseksi.
Muun hakijan kuin viranomaisen on käytettävä oikeudenkäyntiasiamiestä tai -avustajaa 31 luvussa
tarkoitetussa tuomiovirhekantelua tai tuomion purkamista koskevassa asiassa korkeimmassa oikeudessa.
(17.6.201 1/718)
2 § (17.6.2011/718)
Jollei tässä tai muussa laissa toisin säädetä, oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana saa toimia asianajaja,
julkinen oikeusavustaja tai luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista annetussa laissa (715/201 1) tarkoitettu
luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana saa toimia
asianosaiseen työ- tai virkasuhteessa oleva, oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin
kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut, rehellinen ja muutoin kyseiseen
tehtävään sopiva ja kykenevä henkilö, joka ei ole konkurssissa ja jonka toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu.
Lisäksi palvelussuhdetta koskevassa tai siihen asiallisesti liittyvässä asiassa sekä työtuomioistuimessa
asianosaisen oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana saa toimia työmarkkinajärjestön palveluksessa oleva
oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 42/115maisterin tutkinnon suorittanut, rehellinen ja muutoin kyseiseen tehtävään sopiva ja kykenevä henkilö, joka
ei ole konkurssissa ja jonka toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana saa toimia
viranomainen, jonka laissa säädettyihin tehtäviin kuuluu avustaminen oikeudenkäynnissä. Lisäksi
oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana saa toimia mainitun viranomaisen palveluksessa oleva
oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen
maisterin tutkinnon suorittanut henkilö, joka on tehtävään sopiva ja kykenevä ja joka ei ole konkurssissa ja
jonka toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu.
Myös muu kuin 1 momentissa mainittu, rehellinen ja muutoin kyseiseen tehtävään sopiva ja kykenevä täysi-
ikäinen henkilö, joka ei ole konkurssissa ja jonka toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu, voi toimia
oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana:
1) 5 luvun 3 §:ssä tarkoitetussa asiassa;
2) hakemusasiassa, joka ei ole riitainen;
3) maaoikeusasiassa.
Mitä tässä laissa tai muualla laissa säädetään asianajajan oikeudesta toimia oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -
avustajana, sovelletaan myös henkilöön, joka saa harjoittaa asianajajan tointa jossakin Euroopan
talousalueeseen kuuluvassa valtiossa tai muussa valtiossa, jonka kanssa Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot
ovat tehneet sopimuksen asianajajan ammattipätevyyden vastavuoroisesta tunnustamisesta.
3 § (12.12.1958/497)
Virkamies älköön olko asiamiehenä tai avustajana oikeudenkäynnissä, jos se on vastoin hänen
virkavelvollisuuttaan.
Yleisen tuomioistuimen lainoppinut jäsen ei saa olla oikeudenkäynnissä asiamiehenä tai avustaa asianosaista,
ellei hänellä ole asiassa osaa taikka hän puhu puolisonsa tai sen puolesta, joka on hänen suoraan etenevässä
tai takenevassa polvessa oleva sukulaisensa tai hänen veljensä tai sisarensa tai jonka edunvalvoja hän on.
Siinä tuomioistuimessa, jonka jäsen hän on, hän ei myöskään saa, ellei hänellä ole asiassa osaa, hoitaa
muiden kuin edellä mainittujen henkilöiden puolesta hakemusasioita. (24.7.2009/578)
Se, joka on asiaa käsittelevään oikeuden jäseneen sellaisessa suhteessa kuin 13 luvun 3 §:ssä tarkoitetaan, ei
saa avustaa asianosaista tai toimia tämän asiamiehenä asiassa. Asiamiehenä tai avustajana ei saa myöskään
toimia se, joka on osallistunut asian käsittelyyn tuomioistuimen jäsenenä, esittelijänä tai pöytäkirjanpitäjänä
taikka ollut siinä vastapuolen asiamiehenä tai avustajana. (1.6.2001/441)
4 § (11.4.1958/150)
Oikeudenkäyntiasiamiehen on, jollei päämies ole häntä tuomioistuimessa asiamieheksi suullisesti
valtuuttanut, esitettävä päämiehen omakätisesti allekirjoittama valtakirja, jos tuomioistuin niin määrää.
(17.6.201 1/718)
Jos päämiehenä on valtio, kunta tai muu yhdyskunta tahi julkinen laitos, käyköön valtakirjasta myös
asianmukaisessa järjestyksessä annettu kirjallinen määräys tai pöytäkirjanote ja, milloin päämiehenä on
yhtiö, osuuskunta, säätiö, yhdistys tai muu asellainen yhteisö, oikeaksi todistettu ote valtuuttamiseen
oikeutetun elimen siinä kokouksessa pidetystä pöytäkirjasta, jossa valtuutus on annettu.
Milloin oikeudenkäyntiasiamieheksi ilmoittautunut, jota ei ole 1 momentin mukaisesti suullisesti valtuutettu,
ei voi heti esittää edellä tarkoitettua kirjallista valtuutusta taikka jos tuomioistuin asianosaisen huomautuksen
johdosta tai muuten katsoo tarpeelliseksi saada näyttöä siitä, että selvitys valtuutuksesta on oikea, on
asiamieheksi ilmoittautuneelle varattava tilaisuus selvityksen esittämiseen. T uomioistuin voi, milloin syytä
on, jatkaa asian käsittelyä sitä kuitenkaan lopullisesti ratkaisematta. Jos valtuutus sittemmin esitetään,
katsotaan asiamiehen ilmoittautumisestaan lähtien toimineen valtuutuksen nojalla. Jos kysymys on
tyytymättömyyden ilmoittamisesta, selvitys valtuutuksesta on esitettävä tuomioistuimen kansliassa
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 43/115viimeistään seitsemäntenä päivänä tyytymättömyyden ilmoittamiselle säädetyn määräajan päättymisestä.
(31.8.1978/661)
4 a § (1.4.1938/137)
Valtakirjasta käyköön Suomessa olevasta lennätintoimipaikasta lähetetty sähkösanoma, joka sisältää
jäljennöksen sellaisesta 4 §:n mukaisesti laaditusta valtakirjasta, joka on asetettu määrätylle henkilölle
oikeudella tai oikeudetta asettaa toinen sijaansa. Joka toimipaikassa lähetettäväksi vastaanottaa tällaisen
sähkösanoman, kirjoittakoon alkuperäiselle valtakirjalle, joka on samalla hänelle näytettävä, todistuksen sen
näyttämisestä ja merkitköön sähkösanomaan, että siihen jäljennetty valtakirja sanottuine todistuksineen on
yhtäpitävä pääkirjan kanssa. Sähkösanoman lähettämisessä saa käyttää myös puhelinta. Saapunut
sähkösanoma on verrattava ja todistus siitä kirjoitettava asiamiehelle annettavaan sähkösanomaan. Kuitenkin
on alkuperäinen valtakirja, jos asianosainen sitä vaatii tai oikeus muuten pitää sitä tarpeellisena, oikeuden
määräämässä ajassa oikeudelle näytettävä, uhalla ettei sähkösanoma muutoin käy valtakirjasta.
5 §
Jos kruunulla on jossakin riidassa osa, määrätköön kuninkaan käskynhaltija jonkun alioikeudessa kruunun
oikeutta puolustamaan. Hovioikeudessa puhukoon sellaisissa asioissa kuninkaan asiamies. Maariidassa
ottakoon perintötilallinen itse valtuusmiehen; antakoon kuitenkin veronsaajalle asiasta tiedon, jotta tämä voi,
jos tarvitaan, olla perintötilallisella apuna.
6 §
Jos joku, jolla on asiassa osa, tahtoo toistenkin puolesta puhua, ottakoon heiltä siihen valtakirjan.
7 § (11.4.1958/150)
Asiamies saa sopia asian, jollei valtuutuksessa nimenomaisesti ole määrätty , ettei hänellä ole siihen lupaa.
Valtuutusta, joka on annettu nimetylle henkilölle, ei asiamies ilman lupaa saa siirtää toiselle.
Valtuutuksen nojalla saa asiamies edustaa päämiestä vain siinä oikeudessa, jossa suullinen valtuutus on
annettu tai valtakirja on esitetty . Asiamiehellä samoin kuin oikeudenkäyntiavustajalla on kuitenkin aina valta
ilmoittaa tyytymättömyyttä sen oikeuden päätökseen, jossa hän on esiintynyt asiamiehenä tai
oikeudenkäyntiavustajana, tai säilyttää vedolla päämiehensä oikeus.
Päämiehen henkilökohtaisen esiintymisen oikeudessa ei yksinään ole katsottava osoittavan, että valtuutus on
peruutettu.
8 §
Jos päämies oikeudenkäynnin kestäessä kuolee, ilmoittakoon asiamies sen Oikeudelle, ja ne, jotka sitten
asianomistajiksi tulevat, antakoot uuden valtakirjan.
9 § (6.5.1955/213)
Milloin oikeudella tai sen puheenjohtajalla, sen mukaan kuin siitä on erikseen säädetty , on valta määrätä
asianosaiselle avustaja tai asiamies, on henkilö, joka siinä oikeudessa yleisesti toimittaa asianajotehtäviä,
velvollinen määräyksestä ryhtymään avustajaksi tai asiamieheksi.
10 §
Asiamies ajakoon rehellisesti ja kaikella ahkeruudella hänelle uskottua asiaa ja allekirjoittakoon kaikki kirjat,
jotka hän Oikeuteen antaa. Älköön mitään tuomittako sellaisen riitakirjan perustuksella, jonka alle sen tekijä
ei ole pannut nimeänsä, jos havaitaan, ettei asianomistaja ole kyennyt sitä laatimaan.
10 a § (12.12.1958/497)
Jos oikeudenkäyntiasiamies tai -avustaja osoittautuu epärehelliseksi, ymmärtämättömäksi tai taitamattomaksi
taikka jos hänet havaitaan toimeensa muutoin sopimattomaksi, saa tuomioistuin kieltää häntä esiintymästä
kyseisessä asiassa. T uomioistuin voi myös, jos siihen on syytä, kieltää häneltä oikeuden toimia siinä
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 44/115tuomioistuimessa oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana enintään kolmen vuoden ajaksi. Kun päätös
koskee asianajajaa, julkista oikeusavustajaa tai luvan saanutta oikeudenkäyntiavustajaa, tuomioistuimen on
ilmoitettava päätöksestä asianajajista annetun lain (496/1958) 6 a §:n  1 momentissa tarkoitetulle
valvontalautakunnalle. Jos asianajaja, julkinen oikeusavustaja tai luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja
menettelee muutoin velvollisuuksiensa vastaisesti, tuomioistuin voi ilmoittaa menettelyn
valvontalautakunnan käsiteltäväksi. (17.6.201 1/718)
Milloin asiamieheltä tai avustajalta on evätty oikeus esiintymiseen, on hänen päämiehelleen, jollei tämä ole
oikeudessa saapuvilla ja tahdo itse asiaansa ajaa, varattava tilaisuus hankkia kelpoisuusvaatimukset täyttävä
asiamies.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun päätökseen saa asiamies tai avustaja hakea muutosta valittamalla, mutta
on päätöstä valituksesta huolimatta heti noudatettava.
11 §
Valtuusmiehen älköön olko lupa Oikeudessa luopua asiasta, jonka hän on siinä alottanut, ellei Oikeus katso
hänellä olevan siihen syytä.
12 § (13.3.2009/135)
12 § on kumottu L:lla 13.3.2009/135 .
13 §
Jos valtuusmies laiminlyö päämiehensä oikeuden, niin tällä olkoon valta tehdä laillinen kanne häntä vastaan
ja hakea vahinkonsa korvausta.
14–16 §
14–16 § on kumottu L:lla 31.3.2006/244 .
17 § (12.6.2015/732)
Oikeudenkäyntiasiamies tai -avustaja tai hänen apulaisensa tai tulkki ei saa luvattomasti ilmaista yksityisen
tai perheen salaisuutta tai liikesalaisuutta, jonka hän on saanut tietää: (10.8.2018/599)
1) hoitaessaan oikeudenkäyntiin liittyvää tehtävää;
2) antaessaan oikeudellista neuvontaa päämiehen oikeudellisesta asemasta esitutkinnassa tai muussa
oikeudenkäyntiä edeltävässä käsittelyvaiheessa;
3) antaessaan oikeudellista neuvontaa oikeudenkäynnin käynnistämiseksi tai sen välttämiseksi.
Rangaistus 1 momentissa säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain (39/1889) 38
luvun  1 tai 2 §:n mukaan, jollei teko ole rangaistava rikoslain 40 luvun 5 §:n  mukaan tai siitä muualla laissa
säädetä ankarampaa rangaistusta.
16 luku (12.8.1960/362)
Oikeudenkäyntiväitteistä (11.7.1997/690)
1 § (12.8.1960/362)
Oikeudenkäyntiväite on tehtävä silloin, kun vastaaja ensimmäisen kerran käyttää asiassa puhevaltaa, ja
kaikki väitteet, mikäli mahdollista, yhdellä kertaa. (22.7.1991/1052)
Jos oikeudenkäyntiväite tehdään myöhemmin, älköön sitä otettako tutkittavaksi, ellei se koske seikkaa, jonka
oikeus on velvollinen ottamaan huomioon omasta aloitteestaan.
2 § (12.8.1960/362)
Oikeudenkäyntiväitteistä antakoon oikeus eri päätöksen, milloin asian laatu sitä vaatii.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 45/1153 § (23.5.2003/381)
Ratkaisuun, jolla asia oikeudenkäyntiväitteen johdosta jätetään tutkimatta, haetaan muutosta 25 luvun 1 §:n 2
momentin mukaisesti valittamalla.
Ratkaisuun, jolla tuomari on todettu esteelliseksi käsittelemään asiaa, ei saa hakea muutosta.
Oikeudenkäyntiväitteen hylkäävään ratkaisuun haetaan muutosta samassa yhteydessä kuin käräjäoikeuden
tuomioon tai lopulliseen päätökseen, jollei tuomioistuin määrää, että muutosta haetaan erikseen. Jos
asianosainen on hakenut muutosta oikeuden lopulliseen päätökseen, saa vastapuoli muutoksenhakemukseen
antamassaan vastauksessa myös hakea muutosta päätökseen, jolla hänen tekemänsä oikeudenkäyntiväite on
hylätty .
4–10 §
4–10 § on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
17 luku (12.6.2015/732)
Todistelusta
Yleiset säännökset (12.6.2015/732)
1 § (12.6.2015/732)
Asianosaisella on oikeus esittää haluamansa näyttö asian tutkivalle tuomioistuimelle sekä lausua jokaisesta
tuomioistuimessa esitetystä todisteesta, jollei laissa toisin säädetä.
Tuomioistuimen on esitettyjä todisteita ja muita asian käsittelyssä esiin tulleita seikkoja harkittuaan
päätettävä, mitä asiassa on näytetty tai jäänyt näyttämättä. T uomioistuimen on perusteellisesti ja
tasapuolisesti arvioitava todisteiden ja muiden seikkojen näyttöarvo vapaalla todistusharkinnalla, jollei laissa
toisin säädetä.
2 § (12.6.2015/732)
Riita-asiassa asianosaisen on näytettävä ne seikat, joihin hänen vaatimuksensa tai vastustamisensa perustuu.
Seikan asettaminen tuomion perustaksi edellyttää, että asianosainen on esittänyt siitä uskottavan näytön.
Jos yksityisoikeudellisen saatavan määrästä ei ole saatavissa uskottavaa näyttöä taikka se olisi saatavissa
vain vaikeuksin tai asian laatuun nähden kohtuuttomilla kustannuksilla tai kohtuuttomalla vaivalla,
tuomioistuin arvioi määrän.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, noudatetaan, jollei todistustaakasta tai näytöltä vaadittavasta vahvuudesta
laissa toisin säädetä tai asian laadusta muuta johdu. Mitä 3 momentissa säädetään, noudatetaan, jollei laissa
toisin säädetä.
3 § (12.6.2015/732)
Rikosasiassa kantajan on näytettävä ne seikat, joihin hänen rangaistusvaatimuksensa perustuu.
Tuomion, jossa vastaaja tuomitaan syylliseksi, edellytyksenä on, ettei vastaajan syyllisyydestä jää
varteenotettavaa epäilyä.
4 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuin soveltaa lakia viran puolesta. Asianosainen saa antaa tuomioistuimelle kirjallisen selvityksen
siitä, miten lakia olisi sovellettava. Selvityksen laatijaa tai muuta henkilöä voidaan kuulla henkilökohtaisesti
tuomioistuimessa, jos tuomioistuin katsoo sen tarpeelliseksi.
Jos asiassa olisi sovellettava vieraan valtion lakia eikä tuomioistuin tunne sen sisältöä, tuomioistuimen tulee
kehottaa asianosaista esittämään siitä selvitystä. T uomioistuimen velvollisuudesta hankkia viran puolesta
selvitystä vieraan valtion lain sisällöstä säädetään erikseen.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 46/115Suomen lakia sovelletaan, jos vieraan valtion lain sisällöstä ei ole selvitystä. Selvityksen puuttuminen ei
kuitenkaan saa koitua rikosasian vastaajan vahingoksi.
5 § (12.6.2015/732)
Yleisesti tunnetusta seikasta näyttö ei ole tarpeen.
Riita-asiassa, jossa sovinto on sallittu, näyttö ei myöskään ole tarpeen asianosaisen tunnustamasta seikasta tai
seikasta, josta asianosaiset ovat yksimielisiä.
Jos tunnustus on annettu riita-asiassa, jossa sovinto ei ole sallittu, tai rikosasiassa taikka jos asianosainen
peruuttaa 2 momentissa tarkoitetun tunnustuksensa, tuomioistuin harkitsee, mikä vaikutus tunnustuksella tai
tunnustuksen peruuttamisella on todisteena.
6 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuin harkitsee, mikä vaikutus asianosaisen menettelyllä on todisteena, jos hän ilman hyväksyttävää
syytä:
1) kutsusta huolimatta ei saavu oikeudenkäyntiin tai poistuu luvatta;
2) tuomioistuimen kehotuksesta huolimatta ei lausu vastapuolen vaatimuksesta tai sen perusteista;
3) todistelutarkoituksessa kuultuna ei anna kertomusta tai vastaa kysymykseen;
4) ei noudata tuomioistuimen kehotusta täydentää tai selventää esitystään taikka muuta kehotusta.
Rikosasian vastaajan 1 momentissa tarkoitettu menettely saadaan ottaa huomioon hänen vahingokseen vain
siinä määrin kuin se ei loukkaa hänen oikeuttaan olla myötävaikuttamatta syyllisyytensä selvittämiseen.
7 § (12.6.2015/732)
Asianosaisten on hankittava asiassa tarpeelliset todisteet. T uomioistuin saa omasta aloitteestaan päättää
hankittavaksi todisteita riita-asiassa, jossa sovinto ei ole sallittu. Rikosasiassa tuomioistuin saa hankkia
näyttöä, jos se todennäköisesti ei tue syytettä. T uomioistuimella on kuitenkin asian laadusta riippumatta
oikeus hankkia omasta aloitteestaan asiantuntijalausunto.
8 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuimen on evättävä näyttö, joka:
1) koskee asiaan vaikuttamatonta seikkaa;
2) on muuten tarpeeton;
3) voidaan korvata olennaisesti vähemmällä kustannuksella tai vaivalla saatavissa olevalla todisteella;
4) voidaan korvata olennaisesti luotettavammalla todisteella; tai
5) on asianmukaisista toimenpiteistä huolimatta jäänyt tavoittamattomiin, eikä asian ratkaisemista tule enää
viivyttää.
9 § (12.6.2015/732)
Jokaisella on velvollisuus saapua tuomioistuimeen kuultavaksi todistelutarkoituksessa sekä luovuttaa esine
tai asiakirja tuomioistuimelle todisteeksi taikka sallia katselmuksen toimittaminen, jollei laissa toisin säädetä.
Velvollisuudesta toimia asiantuntijana säädetään erikseen.
Sillä, jolla on tuomioistuimessa kuulusteltaessa asianosaisena todistelutarkoituksessa, todistajana tai
asiantuntijana velvollisuus tai oikeus kieltäytyä todistamasta, ei ole velvollisuutta luovuttaa esinettä tai
asiakirjaa käytettäväksi todisteena taikka sallia katselmuksen toimittamista näytön hankkimiseksi salassa
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 47/115pidettävästä tai vaitiolo-oikeuden alaisesta tiedosta. Rikosasian vastaaja ja häneen 17 §:n 1 momentissa
tarkoitetussa suhteessa oleva henkilö on kuitenkin velvollinen sallimaan katselmuksen toimittamisen.
Jäljempänä tässä luvussa säädetty velvollisuus tai oikeus kieltäytyä todistamasta ei koske tietoa, jonka
oikeudettomasta hankkimisesta, paljastamisesta tai käyttämisestä syyttäjä ajaa syytettä.
Velvollisuus tai oikeus kieltäytyä todistamasta (12.6.2015/732)
10 § (12.6.2015/732)
Sellaisista tiedoista ei saa todistaa, jotka ovat salassa pidettäviä valtion turvallisuuden takia tai sen takia, että
ne koskevat Suomen suhteita toiseen valtioon tai kansainväliseen järjestöön.
11 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuimen päätösneuvottelun sisällöstä ei saa todistaa.
Riita-asioiden sovittelusta ja sovinnon vahvistamisesta yleisissä tuomioistuimissa annetussa laissa
(394/201 1) tarkoitettu sovittelija ei saa riita-asiassa todistaa siitä, mitä hän tehtävässään on saanut tietää
soviteltavasta asiasta, elleivät erittäin tärkeät syyt ottaen huomioon asian laatu, todisteen merkitys asian
ratkaisemisen kannalta ja seuraukset sen esittämisestä sekä muut olosuhteet vaadi todistamista tai se, jonka
hyväksi vaitiolovelvollisuus on säädetty , todistamiseen suostu.
Rikosasioiden ja eräiden riita-asioiden sovittelusta annetussa laissa (1015/2005)  tarkoitettu sovittelija ei saa
todistaa siitä, mitä hän tehtävässään on saanut tietää soviteltavasta asiasta, elleivät erittäin tärkeät syyt ottaen
huomioon asian laatu, todisteen merkitys asian ratkaisemisen kannalta ja seuraukset sen esittämisestä sekä
muut olosuhteet vaadi todistamista tai se, jonka hyväksi vaitiolovelvollisuus on säädetty , todistamiseen
suostu.
12 § (12.6.2015/732)
Virkamies tai julkisyhteisön työntekijä taikka julkista valtaa käyttävä tai julkista luottamustehtävää hoitava
taikka muu, joka on viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 23 §:n  nojalla
vaitiolovelvollinen, ei saa todistaa siitä, mitä sisältyy mainitun lain 1 1 §:n 2 momentin tai oikeudenkäynnin
julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain (370/2007) 12 §:n  2 momentin nojalla asianosaiselta
salassa pidettävään asiakirjaan tai oikeudenkäyntiasiakirjaan, eivätkä myöskään siitä, mikä olisi asiakirjaan
merkittynä pidettävä jommankumman mainitun lainkohdan nojalla asianosaiselta salassa, ellei se, jonka
hyväksi salassapitovelvollisuus on säädetty , suostu todistamiseen tai lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta
annetun lain (361/1983) 16 §:n  5 momentista, sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain
(812/2000) 18 §:n  1 momentista tai muusta vastaavasta lainkohdasta muuta johdu. (8.2.2019/194)
Todistaa ei saa tiedosta, jota asianosainen ei olisi oikeutettu saamaan esitutkintalain (805/201 1) 4 luvun 15
§:n tai pakkokeinolain (806/201 1) 10 luvun  60 tai 62 §:n taikka poliisilain (872/201 1) 5 luvun  58 tai 60 §:n
nojalla, ellei se, jonka hyväksi salassapitovelvollisuus on säädetty , suostu todistamiseen.
Syyttäjälaitoksesta annetun lain (32/2019) 23 §:n  1 momentissa tarkoitetulla henkilöllä sekä poliisin tai muun
rikostorjunnasta huolehtivan viranomaisen henkilöstöön kuuluvalla on velvollisuus kieltäytyä todistamasta
poliisilain 7 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitetusta tiedosta. Syyttäjälaitoksesta annetun lain 23 §:n 2
momentissa tarkoitetulla syyttäjällä sekä poliisin tai muun rikostorjunnasta huolehtivan viranomaisen
henkilöstöön kuuluvalla on oikeus kieltäytyä todistamasta poliisilain 7 luvun 3 §:n 1 momentissa
tarkoitetusta tiedosta. Rikosseuraamuslaitoksen virkamiehellä on oikeus kieltäytyä todistamasta vankeuslain
(767/2005) 19 luvun 10 §:n  1 momentissa tarkoitetusta tiedosta. T uomioistuin voi kuitenkin velvoittaa
henkilön todistamaan, jos:
1) syyttäjä ajaa syytettä rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kuusi vuotta vankeutta;
2) tiedon ilmoittamatta jättäminen voisi loukata asianosaisen oikeutta puolustautua asianmukaisesti tai
muuten asianmukaisesti valvoa oikeuttaan oikeudenkäynnissä; ja
3) luottamuksellisesti tietoja tai vihjetietoja antaneen henkilön taikka valeostajana tai peitetoiminnassa
toimineen henkilöllisyyden ilmaiseminen ei ilmeisesti aiheuta vakavaa vaaraa hänen tai hänen läheistensä
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 48/115turvallisuudelle.
(11.1.2019/43)
Todistaa ei saa viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 24 §:n 1 momentin 28 kohdassa
tarkoitetuista todistajansuojeluohjelmaa koskevaan rekisteriin tallennetuista tiedoista eikä muista
todistajansuojeluohjelmaa koskevista tiedoista. T iedoista saa kuitenkin todistaa, jos ajetaan syytettä
todistajansuojeluohjelmalla suojeltavaan henkilöön kohdistuneesta rikoksesta.
Turvallisuustutkintalaissa (525/201 1) tarkoitettu Onnettomuustutkintakeskuksen virkamies, tutkintaryhmän
jäsen tai muu turvallisuustutkintaan osallistuva ei saa todistaa siitä, mitä hän on tehtävässään saanut tietää
onnettomuudesta. T uomioistuin voi kuitenkin velvoittaa edellä tarkoitetun henkilön todistamaan, jos erittäin
tärkeät syyt ottaen huomioon asian laatu, todisteen merkitys asian ratkaisemisen kannalta ja seuraukset sen
esittämisestä sekä muut olosuhteet sitä vaativat.
13 § (12.6.2015/732)
Oikeudenkäyntiasiamies tai -avustaja taikka tulkki ei saa luvattomasti todistaa siitä, mitä hän on saanut
tietää:
1) hoitaessaan oikeudenkäyntiin liittyvää tehtävää;
2) antaessaan oikeudellista neuvontaa päämiehen oikeudellisesta asemasta esitutkinnassa tai muussa
oikeudenkäyntiä edeltävässä käsittelyvaiheessa;
3) antaessaan oikeudellista neuvontaa oikeudenkäynnin käynnistämiseksi tai sen välttämiseksi.
Tuomioistuin voi velvoittaa muun 1 momentissa tarkoitetun henkilön kuin rikosasian vastaajan
oikeudenkäyntiasiamiehen tai -avustajan tai tulkin todistamaan, jos syyttäjä ajaa syytettä rikoksesta, josta
säädetty ankarin rangaistus on vähintään kuusi vuotta vankeutta.
Asianajaja, luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista annetussa laissa tarkoitettu oikeudenkäyntiavustaja ja
julkinen oikeusavustaja ei saa luvattomasti todistaa yksityisen tai perheen salaisuudesta tai liikesalaisuudesta,
josta hän on muussa kuin 1 momentissa tarkoitetussa tehtävässään saanut tiedon. T uomioistuin voi kuitenkin
velvoittaa henkilön todistamaan, jos syyttäjä ajaa syytettä rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on
vähintään kuusi vuotta vankeutta, tai jos erittäin tärkeät syyt ottaen huomioon asian laatu, todisteen merkitys
asian ratkaisemisen kannalta ja seuraukset sen esittämisestä sekä muut olosuhteet sitä vaativat.
(10.8.2018/599)
14 § (12.6.2015/732)
Lääkäri tai muu terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa (559/1994)  tai sen nojalla annetussa
asetuksessa tarkoitettu terveydenhuollon ammattihenkilö ei saa todistaa henkilön tai hänen perheensä
terveydentilaa koskevasta arkaluonteisesta tiedosta tai muusta henkilön tai perheen salaisuudesta, josta hän
asemansa tai tehtävänsä perusteella on saanut tiedon, ellei se, jonka hyväksi salassapitovelvollisuus on
säädetty , suostu todistamiseen.
Tuomioistuin voi velvoittaa 1 momentissa tarkoitetun henkilön todistamaan, jos syyttäjä ajaa syytettä
rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kuusi vuotta vankeutta.
15 § (12.6.2015/732)
Sen estämättä, mitä 1 1 §:n 2 ja 3 momentissa, 12 §:n 1 momentissa taikka 13 tai 14 §:ssä säädetään,
tuomioistuin voi velvoittaa lainkohdassa tarkoitetun henkilön todistamaan, jos se, jonka hyväksi
salassapitovelvollisuus on säädetty , on kuollut ja jos erittäin tärkeät syyt ottaen huomioon asian laatu,
todisteen merkitys asian ratkaisemisen kannalta ja seuraukset sen esittämisestä sekä muut olosuhteet sitä
vaativat.
Sen estämättä, mitä edellä 13 tai 14 §:ssä säädetään, mainituissa pykälissä tarkoitettu henkilö saa todistaa
siltä osin kuin tiedon ilmaiseminen on välttämätöntä puolustuksen järjestämiseksi häntä tai häneen 22 §:n 2
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 49/115momentissa tarkoitetussa suhteessa olevaa henkilöä vastaan esitetyn rangaistusvaatimuksen tai muun
rikokseen perustuvan vaatimuksen vuoksi taikka hänelle tai häneen 22 §:n 2 momentissa tarkoitetussa
suhteessa olevalle henkilölle asianomistajana kuuluvien oikeuksien käyttämiseksi.
16 § (12.6.2015/732)
Uskonnonvapauslaissa (453/2003)  tarkoitetun rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan pappi tai muu
vastaavassa asemassa oleva henkilö ei saa todistaa siitä, mitä hän on ripissä tai yksityisessä sielunhoidossa
saanut tietää, ellei se, jonka hyväksi salassapitovelvollisuus on säädetty , suostu todistamiseen.
Vaitiolovelvollisuudesta Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa ja Suomen ortodoksisessa kirkossa
säädetään kuitenkin erikseen.
17 § (12.6.2015/732)
Asianosaisen nykyinen tai entinen aviopuoliso taikka nykyinen avopuoliso, sisarus, sukulainen suoraan
ylenevässä tai alenevassa polvessa taikka se, jolla on vastaavanlainen parisuhteeseen tai sukulaisuuteen
rinnastuva läheinen suhde asianosaiseen, saa kieltäytyä todistamasta.
Jos 1 momentissa tarkoitettu henkilö suostuu todistamaan tuomioistuimessa, suostumusta ei voida peruuttaa,
ellei muusta tässä luvussa säädetystä salassapitovelvollisuudesta tai vaitiolo-oikeudesta muuta johdu.
18 § (12.6.2015/732)
Jokaisella on oikeus kieltäytyä todistamasta siltä osin kuin todistaminen saattaisi hänet tai häneen 17 §:n 1
momentissa tarkoitetussa suhteessa olevan henkilön syytteen vaaraan tai myötävaikuttaisi hänen tai häneen
mainitussa suhteessa olevan henkilön syyllisyyden selvittämiseen.
Sen estämättä, mitä 17 §:ssä ja edellä tässä pykälässä säädetään asianosaiseen 17 §:n 1 momentissa
tarkoitetussa suhteessa olevan henkilön vaitiolo-oikeudesta, tuomioistuin voi rikosasiassa päättää, ettei
todistajana kuultavalla asianomistajalla, jolla ei ole vaatimuksia, ole vaitiolo-oikeutta, jos on syytä epäillä,
ettei hän ole itse päättänyt vaitiolo-oikeuden käyttämisestä.
19 § (10.8.2018/599)
Liikesalaisuudesta saa kieltäytyä todistamasta, jolleivät erittäin tärkeät syyt ottaen huomioon asian laatu,
todisteen merkitys asian ratkaisemisen kannalta ja seuraukset sen esittämisestä sekä muut olosuhteet vaadi
todistamista.
20 § (12.6.2015/732)
Sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä annetussa laissa (460/2003)  tarkoitettu yleisön saataville
toimitetun viestin laatija taikka julkaisija tai ohjelmatoiminnan harjoittaja saa kieltäytyä todistamasta siitä,
kuka on antanut viestin perusteena olevat tiedot tai laatinut yleisön saataville toimitetun viestin.
Tuomioistuin voi velvoittaa 1 momentissa tarkoitetun henkilön todistamaan, jos syyttäjä ajaa syytettä
rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kuusi vuotta vankeutta tai joka koskee
salassapitovelvollisuuden rikkomista rangaistavaksi säädetyllä tavalla.
21 § (12.6.2015/732)
Jäljempänä 33 §:ssä tarkoitettu anonyymi todistaja saa kieltäytyä todistamasta siltä osin kuin todistaminen
saattaisi paljastaa hänen henkilöllisyytensä tai yhteystietonsa.
Jokaisella muulla kuin anonyymillä todistajalla on velvollisuus kieltäytyä todistamasta siltä osin kuin
todistaminen saattaisi paljastaa anonyymin todistajan henkilöllisyyden tai hänen yhteystietonsa.
Anonyymin todistajan henkilöllisyyden paljastamisesta tuomioistuimen päätöksellä säädetään
oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 7 luvun 5 a §:ssä.
22 § (12.6.2015/732)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 50/115Edellä 1 1 §:n 2 tai 3 momentissa, 12 §:ssä, 13 §:n 1 tai 3 momentissa, 14 §:n 1 momentissa taikka 16 §:ssä
tai 20 §:n 1 momentissa tarkoitettu velvollisuus tai oikeus kieltäytyä todistamasta säilyy , vaikkei
asianomainen henkilö enää ole siinä asemassa, jossa hän on saanut tiedon todistettavasta seikasta.
Sillä, joka on saanut 1 1 §:n 2 tai 3 momentissa, 13 §:n 1 tai 3 momentissa, 14 §:n 1 momentissa taikka 20 §:n
1 momentissa tarkoitetun tiedon toimiessaan lainkohdassa tarkoitetun henkilön palveluksessa tai muuten
hänen apunaan, on vastaava velvollisuus tai oikeus kieltäytyä todistamasta kuin vastaavassa lainkohdassa
tarkoitetulla henkilöllä. Palveluksessa tai apuna toiminut henkilö voidaan kuitenkin määrätä todistamaan 15
§:n 1 momentissa säädetyillä edellytyksillä. Palveluksessa tai apuna toiminut henkilö saa myös todistaa 15
§:n 2 momentissa säädetyillä edellytyksillä 13 tai 14 §:ssä tarkoitetun henkilön ja muun hänen
palveluksessaan tai apunaan toimineen henkilön asiassa.
Sovellettaessa 12 §:n 3 momenttia, 13 §:n 2 momenttia, 14 §:n 2 momenttia tai 20 §:n 2 momenttia
vähimmäisrangaistuksesta ei oteta huomioon, mitä rikoslain 6 luvun 8 §:ssä  säädetään lievennetystä
rangaistusasteikosta.
23 § (12.6.2015/732)
Jos henkilö kieltäytyy todistamasta, hänen on ilmoitettava kieltäytymisensä peruste ja saatettava
todennäköiseksi sitä tukevat seikat.
Jos henkilö kuitenkin kieltäytyy todistamasta 18 tai 21 §:ssä tarkoitetulla perusteella, kieltäytyminen
hyväksytään, jollei hän ole selvästi erehtynyt kieltäytymistä koskevan oikeuden tai velvollisuuden sisällöstä
tai kieltäytyminen ole muutoin selvästi perusteeton.
Kirjallisen kertomuksen käyttökielto sekä todisteen hyödyntämiskielto (12.6.2015/732)
24 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuimessa ei saa käyttää todisteena kirjallista yksityisluonteista kertomusta, joka on annettu vireillä
olevan tai alkavan oikeudenkäynnin varalta, paitsi jos:
1) riita-asiassa, jossa sovinto on sallittu, asianosaiset suostuvat sen käyttämiseen todisteena;
2) vastaaja toimittaa sen tuomioistuimelle kiistäessään 5 luvun 14 §:ssä tarkoitetun juoksevaan velkakirjaan,
vekseliin tai shekkiin perustuvan vaatimuksen vastauksensa yhteydessä kiistämisensä todennäköisten syiden
tueksi;
3) muualla laissa toisin säädetään;
4) tuomioistuin sen erityisestä syystä sallii.
Tuomioistuimessa ei saa käyttää todisteena esitutkintapöytäkirjaan tai muulle asiakirjalle merkittyä tai
muulla tavalla tallennettua lausumaa, ellei laissa toisin säädetä, paitsi jos lausuman antajaa ei voida
kuulustella pääkäsittelyssä tai pääkäsittelyn ulkopuolella taikka hän on jäänyt asianmukaisista toimenpiteistä
huolimatta tavoittamatta, eikä asian ratkaisemista tulisi enää viivyttää.
Seuraavien esitutkinnassa videotallenteeseen tai siihen rinnastettavaan muuhun kuva- ja äänitallenteeseen
tallennettua kuulustelua voidaan kuitenkin käyttää todisteena, jos syytetylle on varattu asianmukainen
mahdollisuus esittää kuulusteltavalle kysymyksiä:
1) henkilö, joka ei ole täyttänyt 15 vuotta tai jonka henkinen toiminta on häiriintynyt;
2) 15–17-vuotias asianomistaja, joka on erityisen suojelun tarpeessa ottaen huomioon etenkin hänen
henkilökohtaiset olosuhteensa ja rikoksen laatu;
3) rikoslain 20 luvun  1, 2, 4, 5, 6, 7 tai 7 b §:ssä tarkoitetun seksuaalirikoksen 15–17-vuotias asianomistaja,
joka ei halua tulla oikeudenkäyntiin kuultavaksi; (12.4.2019/489)
4) rikoslain 20 luvun  1, 2, 4, 5, 6, 7 tai 7 b §:ssä tarkoitetun seksuaalirikoksen 18 vuotta täyttänyt
asianomistaja, jos kuuleminen oikeudenkäynnissä vaarantaisi hänen terveytensä tai aiheuttaisi muuta
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 51/115vastaavaa merkittävää haittaa. (12.4.2019/489)
25 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuin ei saa hyödyntää todistetta, joka on saatu kiduttamalla.
Tuomioistuin ei saa rikosasiassa hyödyntää 18 §:ssä säädetyn vaitiolo-oikeuden vastaisesti hankittua
todistetta. Hyödyntämiskielto koskee myös todistetta, joka on hankittu muussa menettelyssä kuin
esitutkinnassa tai rikosasian oikeudenkäynnissä henkilöltä pakkokeinon käyttämisen uhalla tai muutoin
vastoin hänen tahtoaan, jos hän oli tällöin epäiltynä tai vastaajana rikoksesta taikka esitutkinta tai
oikeudenkäynti oli vireillä rikoksesta, josta häntä syytetään, ja jos todisteen hankkiminen rikosasiassa olisi
ollut vastoin 18 §:ää. Jos kuitenkin henkilö on muussa menettelyssä kuin rikosasian käsittelyssä tai siihen
rinnastuvassa menettelyssä antanut lakisääteisen velvollisuutensa täyttämisen yhteydessä totuudenvastaisen
lausuman taikka väärän tai sisällöltään totuuden vastaisen asiakirjan taikka väärän tai väärennetyn esineen,
sitä saadaan hyödyntää todisteena velvollisuuden vastaista menettelyä koskevassa rikosasiassa.
Muussa tapauksessa tuomioistuin saa hyödyntää myös lainvastaisesti hankittua todistetta, jollei
hyödyntäminen vaaranna oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista ottaen huomioon asian laatu,
todisteen hankkimistapaan liittyvä oikeudenloukkauksen vakavuus, hankkimistavan merkitys todisteen
luotettavuudelle, todisteen merkitys asian ratkaisemisen kannalta ja muut olosuhteet.
Asianosaisen kuulustelu (12.6.2015/732)
26 § (12.6.2015/732)
Asianosaista voidaan kuulustella todistelutarkoituksessa. Riita-asian asianosaisen on pysyttävä totuudessa
antaessaan kertomuksensa ja vastatessaan tehtyihin kysymyksiin. Rikosasian asianomistajan on pysyttävä
totuudessa tehdessään selkoa asiasta ja vastatessaan tehtyihin kysymyksiin.
27 § (12.6.2015/732)
Asianosaista, joka ei ole täyttänyt 15 vuotta tai jonka henkinen toiminta on häiriintynyt, voidaan kuulustella
todistelutarkoituksessa, jos tuomioistuin harkitsee tämän soveliaaksi ja jos:
1) henkilökohtaisella kuulemisella on asian selvittämiseksi keskeinen merkitys; ja
2) kuuleminen ei todennäköisesti aiheuta kuultavalle sellaista kärsimystä tai muuta haittaa, joka voi
vahingoittaa häntä tai hänen kehitystään.
Tuomioistuimen on tarvittaessa määrättävä kuultavalle tukihenkilö. T ukihenkilöön sovelletaan, mitä
oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 2 luvussa säädetään asianomistajalle määrättävästä
tukihenkilöstä.
28 § (12.6.2015/732)
Asianosaisen laillisen edustajan kuulustelussa noudatetaan, mitä asianosaisen kuulustelusta säädetään.
Todistajat (12.6.2015/732)
29 § (12.6.2015/732)
Jokaista muuta kuin asianosaista voidaan kuulustella todistajana.
Asianomistajaa, jolla ei ole vaatimuksia, kuulustellaan rikosasiassa todistajana. Häneen ei kuitenkaan
sovelleta, mitä 44 §:ssä säädetään todistajan vakuutuksesta ja 63 §:ssä pakkokeinoista todistajan
kieltäytyessä todistamasta.
Mitä 2 momentissa säädetään, sovelletaan rikosasiassa myös:
1) siihen, jota on syytetty samasta teosta tai teosta, jolla on välitön yhteys siihen tekoon, jota syyte koskee;
2) siihen, jolle on annettu sakkomääräys, rangaistusmääräys tai rikesakkomääräys 1 kohdassa tarkoitetusta
teosta; (18.1 1.2016/987)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 52/1153) siihen, jonka teko esitutkintalain 3 luvun 9 §:n nojalla on päätetty jättää saattamatta syyttäjän harkittavaksi
taikka jonka teosta syyttäjä on päättänyt jättää oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 1 luvun 7 tai 8
§:n taikka muun vastaavan toimenpiteistä luopumista tarkoittavan lainkohdan nojalla syytteen nostamatta.
30 § (12.6.2015/732)
Todistajaan, joka ei ole täyttänyt 15 vuotta tai jonka henkinen toiminta on häiriintynyt, sovelletaan, mitä 27
§:ssä säädetään todistelutarkoituksessa kuultavasta asianosaisesta.
31 § (12.6.2015/732)
Jos käsiteltävän asian tuomari tai muu 13 luvun 2 §:n 1 momentissa tarkoitettu henkilö nimetään todistajaksi,
kysymys hänen kuulemisensa tarpeellisuudesta ratkaistaan noudattaen, mitä 13 luvun 9 §:ssä säädetään
esteellisyysväitteen ratkaisemista.
Jos käsiteltävän asian syyttäjä tai asianosaisen oikeudenkäyntiavustaja tai -asiamies nimetään todistajaksi,
tuomioistuimen on harkittava, onko hänen kuulemisensa tarpeen. Jos syyttäjä tai asianosaisen
oikeudenkäyntiavustaja tai -asiamies velvoitetaan todistamaan, hänen on luovuttava tehtävästään. Tällöin
tuomioistuimen on varattava asianomaiselle henkilölle tai hänen päämiehelleen tilaisuus hankkia toinen
henkilö tehtävästään luopuneen sijaan.
32 § (12.6.2015/732)
Tasavallan presidenttiä ei kutsuta kuultavaksi todistajana.
33 § (12.6.2015/732)
Todistajaa voidaan kuulla rikosasiassa siten, ettei hänen henkilöllisyytensä eivätkä yhteystietonsa paljastu
(anonyymi todistaja ), jos:
1) häntä on oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 5 luvun 1 1 a–1 1 e §:n perusteella tehdyn päätöksen
mukaan päätetty kuulla anonyymisti;
2) päätös on lainvoimainen tai sitä on mainitun luvun 1 1 e §:n 3 momentin mukaan noudatettava;
3) pääkäsittelyssä tutkitaan syytettä siitä rikoksesta, jonka selvittämiseksi hänelle on myönnetty
anonymiteetti; ja
4) hän vaatii, että häntä kuulustellaan siten, ettei hänen henkilöllisyytensä paljastu.
Asiantuntijat (12.6.2015/732)
34 § (12.6.2015/732)
Asiantuntijaa kuullaan erityisiä tietoja vaativista kokemussäännöistä sekä niiden soveltamisesta asiassa
ilmenneisiin seikkoihin.
35 § (12.6.2015/732)
Asiantuntijan on oltava rehelliseksi ja alallaan taitavaksi tunnettu.
Asiantuntijana ei saa toimia se, joka on asiaan tai asianosaiseen sellaisessa suhteessa, että hänen
puolueettomuutensa vaarantuu.
36 § (12.6.2015/732)
Asiantuntija antaa lausuntonsa kirjallisesti.
Asiantuntijaa on kuultava tuomioistuimessa suullisesti, jos:
1) se on tarpeen asiantuntijan lausunnon epäselvyyksien, puutteellisuuksien tai ristiriitaisuuksien
poistamiseksi;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 53/1152) tuomioistuin katsoo sen muusta syystä tarpeelliseksi; tai
3) asianosainen sitä pyytää eikä kuuleminen ole ilmeisesti merkityksetöntä.
37 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuin voi määrätä rikosasian vastaajan mielentilan tutkittavaksi, jos:
1) tuomioistuin on oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 1 1 luvun 5 a §:n mukaisessa
välituomiossaan todennut rikosasian vastaajan menetelleen syytteessä kuvatulla rangaistavaksi säädetyllä
tavalla;
2) vastaajan mielentilan tutkiminen on perusteltua; ja
3) vastaaja suostuu mielentilatutkimukseen tai hän on vangittuna tai häntä syytetään rikoksesta, josta voi
seurata ankarampi rangaistus kuin vuosi vankeutta.
Tuomioistuin voi syyttäjän taikka rikoksesta epäillyn tai tämän edunvalvojan esityksestä määrätä 1
momentin 2 ja 3 kohdassa säädetyin edellytyksin epäillyn mielentilan tutkittavaksi jo esitutkinnan aikana tai
ennen pääkäsittelyä, jos rikoksesta epäilty on tunnustanut syyllistyneensä rangaistavaksi säädettyyn tekoon
tai jos mielentilatutkimuksen tarve on muutoin selvä. T uomioistuimen päätösvaltaisuudesta ja istunnon
pitämisestä tässä momentissa tarkoitettua päätöstä tehtäessä säädetään pakkokeinolain 3 luvun 1 §:n 2
momentissa.
Ennen kuin tehdään rikoslain 2 c luvun 1 1 §:ssä  tarkoitettu päätös yhdistelmärangaistukseen
tuomitsemisesta, syytetyn mielentila on määrättävä tutkittavaksi. T uomioistuimen on samalla pyydettävä
lausunto siitä, onko syytettyä pidettävä erittäin vaarallisena toisen hengelle, terveydelle tai vapaudelle.
(1.12.2017/803)
4 momentti on kumottu L:lla 1.12.2017/803 .
Mielentilan tutkimisesta ja sitä varten sairaalaan ottamisesta säädetään erikseen.
Asiakirjat ja katselmuskohteet (12.6.2015/732)
38 § (12.6.2015/732)
Näyttönä tuomioistuimelle voidaan esittää esine tai asiakirja. T uomioistuin voi näytön hankkimiseksi
toimittaa sellaisen esineen, jota ei voida hankaluudetta tuoda tuomioistuimeen, tai kiinteän omaisuuden tai
paikan taikka muun kohteen katselmuksen.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua näyttöä voidaan esittää tai hankkia siitä huolimatta, että asiakirjasta taikka
esineestä tai muusta katselmuskohteesta ilmenee salassa pidettävää tai vaitiolo-oikeuden alaista tietoa, jos
todistetta voidaan ilman kohtuutonta haittaa käsitellä niin, ettei tällainen tieto tule ilmi.
39 § (12.6.2015/732)
Asiakirjasta saadaan esittää jäljennös, jollei tuomioistuin määrää, että asiakirja on esitettävä alkuperäisenä.
40 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuin voi määrätä esineen tai asiakirjan tuotavaksi tuomioistuimeen taikka katselmuksen
toimitettavaksi, jos esineellä tai asiakirjalla voi olla merkitystä näyttönä tai jos katselmuksen toimittamisella
voi olla merkitystä näytön saamiseksi.
Ennen 1 momentissa tarkoitetun määräyksen antamista asianomaiselle henkilölle on varattava tilaisuus tulla
kuulluksi. T arvittaessa häntä voidaan kuulustella siten kuin asianosaisen tai todistajan kuulustelemisesta
säädetään sekä ottaa vastaan myös muita todisteita.
Tuomioistuin voi tarvittaessa määrätä asianomaisen henkilön täyttämään velvollisuutensa sakon uhalla.
Tuomioistuin voi myös määrätä, että ulosottomies noutaa asiakirjan tai esineen tuomioistuimeen, jolloin
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 54/115noudatetaan ulosottokaaren 3 lukua. T uomioistuimella on oikeus saada poliisilta virka-apua katselmuksen
toimittamisen turvaamiseksi.
Kutsut (12.6.2015/732)
41 § (12.6.2015/732)
Jos todistelutarkoituksessa kuultava asianosainen taikka todistajaksi tai asiantuntijaksi nimetty on
tuomioistuimessa läsnä, häntä voidaan kuulla heti.
Tarvittaessa tuomioistuin huolehtii todistajan ja asiantuntijan kutsumisesta, jollei sitä 1 1 luvun 2 §:ssä
mainitulla perusteella ole annettu asianosaisten huolehdittavaksi tai jollei oikeudenkäynnistä rikosasioissa
annetun lain 5 luvun 19 §:stä muuta johdu. Kuultava on kutsuttava tuomioistuimen asettaman sakon uhalla ja
kutsu on annettava henkilökohtaisesti tiedoksi siten kuin 1 1 luvun 3, 3 b tai 4 §:ssä säädetään.
Kutsussa on ilmoitettava, minä päivänä ja kellonaikana sekä missä istunto pidetään. Kutsussa on myös
mainittava tarpeelliset tiedot asianosaisista ja asiasta. Lisäksi kutsussa on ilmoitettava 62 tai 64 §:ssä sekä 65
§:n 3 momentissa tarkoitetut tiedot.
Jos 52 §:ssä tai 56 §:n 2 momentissa tarkoitettu kuulustelu toimitetaan viranomaisen luona, kuulusteluun
voidaan soveltaa, mitä todistelutarkoituksessa kuultavan asianosaisen taikka todistajan ja asiantuntijan
poissaolon seuraamuksista ja heihin kohdistettavista pakkokeinoista säädetään. Kutsussa on ilmoitettava 3
momentissa säädettyjen tietojen lisäksi, millä tavoin kuulustelu toimitetaan.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun henkilön kutsusta katselmukseen noudatetaan, mitä edellä tässä pykälässä ja
muualla säädetään kutsusta istuntoon.
42 § (12.6.2015/732)
Jollei muusta laista, Euroopan unionin lainsäädännöstä tai Suomea sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta
muuta johdu, tuomioistuin huolehtii kutsumisesta, jos kutsu todistajalle tai asiantuntijalle on annettava
tiedoksi maan ulkopuolella. T uomioistuimen on lähetettävä kutsu tiedoksiantoa varten sen maan
viranomaiselle, missä todistaja tai asiantuntija oleskelee. Kutsussa on ilmoitettava päivä, jona se on
viimeistään annettava tiedoksi.
Todistajaan tai asiantuntijaan, joka oikeusapupyynnön mukaisesti vieraassa valtiossa tiedoksi annetusta
kutsusta huolimatta jää saapumatta Suomeen, ei sovelleta, mitä 62 §:ssä säädetään esteettömän poissaolon
seuraamuksista, ellei kutsuttu tämän jälkeen ole vapaaehtoisesti saapunut Suomeen ja jättänyt noudattamatta
Suomessa tiedoksiannetun kutsun saapua kuultavaksi tuomioistuimeen.
Todistajan ja asianosaisen velvollisuudesta saapua toisesta Pohjoismaasta kuultavaksi Suomen
tuomioistuimessa säädetään velvollisuudesta saapua toisen pohjoismaan tuomioistuimeen eräissä tapauksissa
annetussa laissa (349/1975) .
Todistelumenettely pääkäsittelyssä (12.6.2015/732)
43 § (12.6.2015/732)
Ennen todistajan tai asiantuntijan kuulemista tuomioistuimen puheenjohtajan on kysyttävä kuultavalta hänen
nimeään ja tarvittaessa varmistauduttava hänen henkilöllisyydestään. T arvittaessa puheenjohtajan on
tiedusteltava, onko estettä antaa vakuutusta ja onko kuultavalla velvollisuus tai oikeus kieltäytyä
todistamasta. Puheenjohtajan on tarvittaessa tiedusteltava kuultavan uskottavuuteen vaikuttavia seikkoja.
Jos todistajalla tai asiantuntijalla on oikeus kieltäytyä todistamasta, puheenjohtajan on ilmoittava se
kuultavalle ja kerrottava, että jollei hän tahdo käyttää hyväkseen tätä etua, hänellä on sama
totuusvelvollisuus kuin muillakin todistajilla tai asiantuntijoilla. Puheenjohtajan on lisäksi tarvittaessa
muutoinkin selostettava kuultavaa koskevan vaitiolovelvollisuuden tai vaitiolo-oikeuden sisältö.
Anonyymillä todistajalla ei ole velvollisuutta ilmoittaa henkilöllisyyttään.
44 § (12.6.2015/732)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 55/115Todistajan on ennen kuulustelua annettava seuraava vakuutus: Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunniani ja
omantuntoni kautta, että minä todistan ja kerron kaiken totuuden tässä asiassa siitä mitään salaamatta tai
siihen mitään lisäämättä taikka sitä muuttamatta.
Vakuutusta ei anna:
1) se, joka ei ole täyttänyt 15 vuotta;
2) se, jonka henkinen toiminta on häiriintynyt niin, ettei hän ilmeisesti ymmärrä vakuutuksen merkitystä;
3) rikosasiassa:
a) asianomistaja, jolla ei ole asiassa vaatimuksia;
b) se, jota on syytetty samasta teosta tai teosta, jolla on välitön yhteys siihen tekoon, jota syyte koskee;
c) se, jolle on annettu sakkomääräys, rangaistusmääräys tai rikesakkomääräys b alakohdassa tarkoitetusta
teosta; (18.1 1.2016/987)
d) se, jonka teko esitutkintalain 3 luvun 9 §:n nojalla on päätetty jättää saattamatta syyttäjän harkittavaksi
taikka jonka teosta syyttäjä on päättänyt jättää oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 1 luvun 7 tai 8
§:n taikka muun vastaavan toimenpiteistä luopumista tarkoittavan lainkohdan nojalla syytteen nostamatta;
4) anonyymi todistaja.
45 § (12.6.2015/732)
Asiantuntijan on ennen kuulustelua annettava seuraava vakuutus: Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunniani ja
omantuntoni kautta, että täytän parhaan ymmärrykseni mukaan minulle annetun asiantuntijatehtävän.
46 § (12.6.2015/732)
Ennen kuin todistaja tai asiantuntija esittää kertomuksensa, tuomioistuimen puheenjohtajan on muistutettava
häntä totuusvelvollisuudesta ja, jos vakuutus on annettu, sen tärkeydestä.
Puheenjohtajan on ennen kuulustelua ilmoitettava todistajalle, asiantuntijalle sekä todistelutarkoituksessa
kuultavalle asianosaiselle tai muulle henkilölle, että kuulustelu tallennetaan. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  lisätty 2 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
47 § (12.6.2015/732)
Todistelutarkoituksessa kuultavan asianosaisen ja todistajan tulee esittää kertomuksensa suullisesti
viittaamatta kirjalliseen kertomukseen. Kuultava saa kuitenkin käyttää muistinsa tukemiseksi kirjallista
muistiinpanoa.
Jos kuultava suullisessa kertomuksessaan poikkeaa siitä, mitä hän on aikaisemmin tuomioistuimelle,
syyttäjälle tai esitutkintaviranomaiselle kertonut, tai ei anna kertomusta, kuultavan aikaisempaa kertomusta
saadaan käyttää todisteena siltä osin kuin suullinen kertomus poikkeaa aikaisemmasta kertomuksesta tai
kuultava ei ole antanut kertomusta.
48 § (12.6.2015/732)
Riita-asiassa kuulustellaan ennen muun suullisen todistelun vastaanottamista asianosaisia ja
rikosasiassa asianomistajaa ja vastaajaa, jollei tuomioistuin erityisestä syystä päätä toisin. Kuulustelu
toimitetaan siten kuin jäljempänä tässä pykälässä säädetään. Jos asian jäsennelty käsittely sitä edellyttää tai
jos se on muuten tarpeen, 2–4 momentissa säädetystä voidaan kuitenkin poiketa. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 56/115Riita-asiassa kuulustellaan ennen muun suullisen todistelun vastaanottamista asianosaisia ja rikosasiassa
asianomistajaa ja vastaajaa, jollei tuomioistuin erityisestä syystä päätä toisin. Kuulustelu toimitetaan siten
kuin jäljempänä tässä pykälässä säädetään. T arvittaessa voidaan kuitenkin poiketa 2–4 momentissa
säädetystä.
Riita-asiassa asianosaisen pääkuulustelun toimittaa hänen avustajansa. Rikosasiassa vastaajan pääkuulustelun
toimittaa hänen avustajansa. Asianomistajan pääkuulustelun toimittaa hänen avustajansa tai syyttäjä. Jollei
asianosaisella riita-asiassa tai vastaajalla rikosasiassa ole avustajaa, pääkuulustelun toimittaa tuomioistuin tai
rikosasiassa myös syyttäjä. Pääkuulustelussa kuultavan tulee oma-aloitteisesti ja tarvittaessa hänelle
esitettyjen kysymysten avulla esittää kertomuksensa yhtäjaksoisesti.
Vastakuulustelun toimittaa pääkuulustelun toimittaneen asianosaisen vastapuoli. Asianomistajan, jolla ei ole
asiassa vaatimuksia, vastakuulustelun toimittaa syyttäjän vastapuoli. Jos vastapuoli ei ole saapuvilla,
vastakuulustelun toimittaa tuomioistuin tai rikosasiassa myös syyttäjä.
Vastakuulustelun jälkeen tuomioistuimella ja asianosaisilla on oikeus tehdä kuultavalle kysymyksiä.
Pääkuulustelusta huolehtineelle osapuolelle tulee varata ensimmäiseksi tilaisuus kysymysten tekemiseen.
Tuomioistuin kuulustelee kuultavan, joka ei ole täyttänyt 15 vuotta tai jonka henkinen toiminta on
häiriintynyt, jollei tuomioistuin katso olevan erityistä aihetta uskoa kuulustelemista asianosaisen tehtäväksi.
Asianosaisille on varattava tilaisuus esittää kysymyksiä kuultavalle tuomioistuimen välityksellä tai, jos
tuomioistuin katsoo sen soveliaaksi, suoraan kuultavalle. Kuuleminen voi tapahtua tarvittaessa muussa
tilassa kuin tuomioistuimen istuntosalissa.
Pääkuulustelussa ei saa esittää kysymyksiä, jotka sisältönsä, muotonsa tai esittämistapansa puolesta johtavat
määrätynlaiseen vastaukseen. V astakuulustelussa ja täydentäviä kysymyksiä esitettäessä tällaiset kysymykset
ovat sallittuja, kun pyritään selvittämään sitä, missä määrin todistajan kertomus vastaa todellista tapahtumien
kulkua. T uomioistuimen tulee evätä asiaan kuulumattomat taikka eksyttävät tai muuten sopimattomat
kysymykset.
49 § (12.6.2015/732)
Todistajan ja asiantuntijan kuulustelu toimitetaan siten kuin 2 momentissa sekä 48 §:n 3–6 momentissa
säädetään. T arvittaessa voidaan kuitenkin poiketa 2 momentissa ja 48 §:n 3 ja 4 momentissa säädetystä.
Asianomistajaa, jolla ei ole asiassa vaatimuksia, kuullaan kuitenkin 48 §:n mukaisesti.
Pääkuulustelusta huolehtii se osapuoli, joka on nimennyt kuultavan. Jos kuultavan on nimennyt tuomioistuin
tai jos kuultava on molemman osapuolen nimeämä, tuomioistuin päättää, kumpi osapuolista huolehtii
pääkuulustelusta, jollei soveliaimmaksi ole katsottava, että tuomioistuin huolehtii siitä.
50 § (12.6.2015/732)
Jos asiassa kuullaan useita henkilöitä todistelutarkoituksessa, kuulustellaan heidät kukin erikseen. Heitä
saadaan kuitenkin kuulustella vastakkain, jos kertomukset tai lausunnot ovat epäselvät tai ristiriitaiset taikka
se on muuten tarpeen.
Henkilö, joka on nimetty todistajaksi tai asiantuntijaksi, ei saa olla läsnä asian käsittelyssä enempää kuin
hänen kuulustelemisensa vaatii. T uomioistuin voi kuitenkin tarvittaessa sallia, että asiantuntija on läsnä asian
käsittelyn muissa osissa. T uomioistuin voi tarvittaessa myös sallia, että asianomistaja, jolla ei ole asiassa
vaatimuksia, on läsnä asian käsittelyssä ennen kuin häntä kuullaan todistelutarkoituksessa. Tällainen
asianomistaja saa olla läsnä kuulustelunsa jälkeen.
51 § (12.6.2015/732)
Todistelutarkoituksessa kuultavaa asianosaista sekä todistajaa ja asiantuntijaa voidaan kuulla pääkäsittelyssä
näkösuojan takaa taikka asianosaisen tai muun henkilön läsnä olematta, jos tuomioistuin harkitsee tämän
soveliaaksi ja menettely on tarpeen:
1) kuultavan taikka tällaiseen henkilöön 17 §:n 1 momentissa tarkoitetussa suhteessa olevan henkilön
suojaamiseksi henkeen tai terveyteen kohdistuvalta uhalta;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 57/1152) jos kuultava muuten jättäisi ilmaisematta, mitä asiasta tietää;
3) jos henkilö häiritsee tai koettaa eksyttää kuultavaa tämän puhuessa; tai
4) jos rikosasiassa kuultava on muusta kuin 1 kohdassa tarkoitetusta syystä erityisen suojelun tarpeessa
ottaen huomioon etenkin hänen henkilökohtaiset olosuhteensa ja rikoksen laatu.
(8.1.2016/1 1)
Asianosaisille on varattava tilaisuus esittää kuultavalle kysymyksiä.
Kuultavan kuulemisesta yleisön läsnä olematta säädetään oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä
tuomioistuimissa annetussa laissa.
52 § (12.6.2015/732)
Todistelutarkoituksessa kuultavaa asianosaista sekä todistajaa ja asiantuntijaa voidaan kuulla pääkäsittelyssä
hänen henkilökohtaisesti läsnä olematta käyttäen videoneuvottelua tai muuta soveltuvaa teknistä
tiedonvälitystapaa, jossa istuntoon osallistuvilla on puhe- ja näköyhteys keskenään, jos tuomioistuin
harkitsee tämän soveliaaksi ja jos:
1) kuultava ei sairauden tai muun syyn vuoksi voi saapua henkilökohtaisesti pääkäsittelyyn;
2) kuultavan henkilökohtaisesta saapumisesta pääkäsittelyyn aiheutuu todisteen merkitykseen verrattuna
huomattavia kustannuksia tai huomattavaa haittaa;
3) kuultavan kertomuksen uskottavuutta voidaan luotettavasti arvioida ilman hänen henkilökohtaista
läsnäoloaan pääkäsittelyssä;
4) menettely on tarpeen kuultavan taikka tällaiseen henkilöön 17 §:n 1 momentissa tarkoitetussa suhteessa
olevan henkilön suojaamiseksi henkeen tai terveyteen kohdistuvalta uhalta;
5) kuultava ei ole täyttänyt 15 vuotta tai hänen henkinen toimintansa on häiriintynyt; tai
6) rikosasiassa kuultava on muusta kuin 4 kohdassa tarkoitetusta syystä erityisen suojelun tarpeessa ottaen
huomioon etenkin hänen henkilökohtaiset olosuhteensa ja rikoksen laatu.
(8.1.2016/1 1)
Edellä 1 momentin 1–3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa voidaan kuulemisessa kuitenkin käyttää myös
puhelinta.
Asianosaisille on varattava tilaisuus esittää kuultavalle kysymyksiä.
53 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuin voi rikosasiassa päättää, jos se on anonyymin todistajan henkilöllisyyden salaamiseksi
välttämätöntä, että häntä kuullaan pääkäsittelyssä näkösuojan takaa tai vastaajan läsnä olematta taikka hänen
henkilökohtaisesti läsnä olematta käyttäen puhelin- tai videoyhteyttä taikka muuta soveltuvaa teknistä
tiedonvälitystapaa. T odistajan ääni voidaan kuulemisessa myös muuntaa siten, ettei anonyymiä todistajaa voi
siitä tunnistaa.
Asianosaisille on varattava tilaisuus esittää anonyymille todistajalle kysymyksiä.
Sen estämättä, mitä 51 §:n 3 momentissa säädetään, anonyymiä todistajaa kuullaan yleisön läsnä olematta,
jos se on anonyymin todistajan henkilöllisyyden salaamiseksi välttämätöntä.
54 § (12.6.2015/732)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 58/115Asiantuntijalausunto, asiakirja, katselmuskohde sekä 24 §:ssä tai 47 §:n 2 momentissa tarkoitettu kertomus
tai lausuma on pääkäsittelyssä esiteltävä tarpeellisilta osiltaan.
55 § (12.6.2015/732)
Pääkäsittelyssä, joka on aloitettu 6 luvun 7 §:n tai oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 6 luvun 3 §:n
2 momentin nojalla, voidaan asianosaisen poissa ollessa kuulla todistelutarkoituksessa toista asianosaista
taikka todistajaa tai asiantuntijaa, jos asianosaiselle on ilmoitettu kutsussa, että todistelu voidaan ottaa
vastaan hänen poissaolostaan huolimatta. Asiaa saadaan tarvittaessa käsitellä myös muilta osin.
Jatkettaessa pääkäsittelyä lykkäyksen jälkeen tuomioistuimen on tehtävä asianosaiselle selko asiassa hänen
poissa ollessaan kertyneestä oikeudenkäyntiaineistosta.
Todistelua ei asianosaisen saapuvilla ollessa oteta vastaan uudelleen. T odistelu on kuitenkin otettava vastaan
uudelleen, jos asianosainen sitä pyytää ja hänen poissaolonsa on aiheutunut laillisesta esteestä, jota hän ei ole
voinut ajoissa ilmoittaa, tai jos tuomioistuin harkitsee todistelun uudelleen vastaanottamisen erityisestä
syystä tarpeelliseksi. Jos pääkäsittelyssä on 1 momentin nojalla esitetty todistelua, josta asianosaiselle ei
kutsussa ole ilmoitettu, se on asianosaisen pyynnöstä otettava uudelleen vastaan.
Todistelumenettely pääkäsittelyn ulkopuolella (12.6.2015/732)
56 § (12.6.2015/732)
Todiste voidaan ottaa vastaan pääkäsittelyn ulkopuolella, jos:
1) pääkäsittely peruutetaan ja voidaan olettaa, että todistajaa, asiantuntijaa taikka riita-asian asianosaista tai
rikosasiassa todistelutarkoituksessa kuultavaa asianomistajaa ei tarvitse tai voida kuulla uudelleen
pääkäsittelyssä taikka kuultavan saapumisesta pääkäsittelyyn aiheutuu todistelun merkitykseen verrattuna
huomattavia kustannuksia tai huomattavaa haittaa;
2) todistelutarkoituksessa kuultava asianosainen taikka todistaja tai asiantuntija ei sairauden tai muun syyn
vuoksi voi saapua pääkäsittelyyn taikka hänen saapumisesta pääkäsittelyyn aiheutuu todisteen merkitykseen
verrattuna huomattavia kustannuksia tai huomattavaa haittaa;
3) asiakirjaa ei voida esittää tai katselmusta toimittaa pääkäsittelyssä taikka asiakirjan esittäminen tai
katselmuksen toimittaminen pääkäsittelyssä todisteen merkitykseen verrattuna aiheuttaisi huomattavia
kustannuksia tai huomattavaa haittaa;
4) ennen pääkäsittelyä on tarpeen kuulla asianosaista tai muuta henkilöä tai ottaa vastaan muuta selvitystä
sellaisen seikan selvittämiseksi, josta asiantuntijaa kuullaan.
Jos todiste otetaan vastaan 1 momentin 2 tai 4 kohdan nojalla, kuultavaa voidaan kuulla hänen
henkilökohtaisesti läsnä olematta käyttäen videoneuvottelua tai muuta soveltuvaa teknistä tiedonvälitystapaa,
jossa istuntoon osallistuvilla on puhe- ja näköyhteys keskenään, jos tuomioistuin harkitsee tämän soveliaaksi.
Asiaa saadaan käsitellä pääkäsittelyn ulkopuolella myös muilta osin, jos se on asian selvittämiseksi erityisen
tärkeää.
57 § (12.6.2015/732)
Tuomioistuimen on kutsuttava asianosaiset 56 §:n 1 momentin 2–4 kohdassa tarkoitettuun pääkäsittelyn
ulkopuolella pidettävään todisteiden vastaanottamista varten toimitettavaan käsittelyyn. Kutsussa on
mainittava, että käsittely voidaan toimittaa asianosaisen poissaolosta huolimatta.
58 § (12.6.2015/732)
Jos todiste otetaan vastaan pääkäsittelyn ulkopuolella 56 §:n 1 momentin 2–4 kohdan nojalla tai jos
pääkäsittelyä ei pidetä, todiste voidaan ottaa vastaan myös toisessa tuomioistuimessa.
Jos tuomioistuin päättää, että todiste on otettava vastaan toisessa tuomioistuimessa, tuomioistuimen on
tehtävä tälle todisteen vastaanottamista koskeva esitys ja samalla lyhyesti selostettava asia ja se, mitä
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 59/115todisteella halutaan näyttää toteen. T uomioistuimen on samalla toimitettava todisteen vastaanottavalle
tuomioistuimelle ne asian käsittelystä kertyneet asiakirjat, jotka ovat tarpeen todisteen vastaanottamiseksi.
Tuomioistuin, joka toisen tuomioistuimen esityksestä ottaa vastaan todisteen, määrää, milloin todisteen
vastaanottaminen tapahtuu.
Todisteen vastaanottaneen tuomioistuimen on toimitettava todisteen vastaanottamisesta kertynyt
oikeudenkäyntiaineisto sille tuomioistuimelle, jossa pääasiaa koskeva oikeudenkäynti on vireillä.
59 § (12.6.2015/732)
Pääkäsittelyn ulkopuolella vastaanotettua todistetta ei oteta uudelleen vastaan pääkäsittelyssä. T odistelu on
kuitenkin otettava vastaan uudelleen, jos asianosainen on ollut poissa ja hän sitä pyytää ja hänen
poissaolonsa on aiheutunut laillisesta esteestä, jota hän ei ole voinut ajoissa ilmoittaa, tai tuomioistuin
harkitsee todistelun uudelleen vastaanottamisen erityisestä syystä tarpeelliseksi. Suullinen todistelu voidaan
ottaa tarpeellisilta osin uudelleen vastaan myös kuva- ja äänitallenteelta. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Pääkäsittelyn ulkopuolella vastaanotettua todistetta ei oteta uudelleen vastaan pääkäsittelyssä. T odistelu on
kuitenkin otettava vastaan uudelleen, jos asianosainen on ollut poissa ja hän sitä pyytää ja hänen
poissaolonsa on aiheutunut laillisesta esteestä, jota hän ei ole voinut ajoissa ilmoittaa, tai tuomioistuin
harkitsee todistelun uudelleen vastaanottamisen erityisestä syystä tarpeelliseksi.
Tuomioistuimen on tarvittaessa tehtävä pääkäsittelyssä selkoa pääkäsittelyn ulkopuolella todistelun
vastaanottamisessa kertyneestä oikeudenkäyntiaineistosta.
60 § (12.6.2015/732)
Todisteen vastaanottamisesta ulkomailla säädetään erikseen.
Todistelu vastaisuuden varalta (12.6.2015/732)
61 § (12.6.2015/732)
Asianomaisen henkilön hakemuksesta käräjäoikeudessa kuullaan todistajaa tai asiantuntijaa taikka esitetään
asiakirja tai esine taikka toimitetaan katselmus riita-asiassa, josta oikeudenkäynti ei vielä ole vireillä, jos
hakijan oikeus saattaa olla todisteen vastaanottamisen tai katselmuksen toimittamisen varassa. Edellytyksenä
on lisäksi vaara, että todistajaa tai asiantuntijaa voidaan vain vaikeuksin kuulla myöhemmin tai että muu
todiste häviää tai että se voidaan vain vaikeuksin esittää myöhemmin taikka että katselmus voidaan vain
vaikeuksin toimittaa myöhemmin.
Jos toisen henkilön oikeus on todistelun varassa, voidaan hänet tarvittaessa kutsua käsittelyyn.
Todiste otetaan vastaan kuultavan taikka asiakirjan tai esineen haltijan yleisessä oikeuspaikassa taikka siinä
käräjäoikeudessa, johon mainittu henkilö suostuu saapumaan.
Hakija vastaa tässä pykälässä tarkoitetusta todistelusta aiheutuvista kuluista.
Pakkokeinot (12.6.2015/732)
62 § (12.6.2015/732)
Jos todistaja jää pois ilman laillista estettä tai poistuu luvatta, todistaja tuomitaan asetettuun uhkasakkoon ja
tuomioistuin voi määrätä todistajan noudettavaksi heti tuomioistuimeen, jollei asian käsittelyä päätetä jatkaa
myöhemmin. Jos asian käsittelyä päätetään jatkaa toisessa istunnossa, on asetettava korkeampi uhkasakko tai
tarvittaessa määrättävä todistaja noudettavaksi. Noudettavaksi määrätty todistaja saadaan ottaa säilöön.
Vapaudenmenetys saa kuljetusaikoineen kestää enintään viisi vuorokautta. V apaudenmenetys ei saa
kuitenkaan kestää pidempään kuin oikeudenkäynnin järjestämisen turvaamiseksi on välttämätöntä.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 60/115Jos todistajan tai muun todistelutarkoituksessa henkilökohtaisesti kuultavan käyttäytymisen perusteella on
aihetta olettaa, ettei hän tule noudattamaan kutsua saapua tuomioistuimeen, tuomioistuin voi määrätä hänet
noudettavaksi istuntoon.
Jos 1 tai 2 momentissa tarkoitettu henkilö on noudettu tuomioistuimeen, asetettua uhkasakkoa ei saa tuomita.
Oikeuteen tämän pykälän nojalla noudettavaksi määrätty henkilö vastaa noudosta aiheutuneista
kustannuksista.
63 § (12.6.2015/732)
Jos todistaja oikeudettomasti kieltäytyy todistamasta, tuomioistuin velvoittaa hänet täyttämään
velvollisuutensa sakon uhalla. Jos todistaja kieltäytyy noudattamasta tuomioistuimen määräystä,
tuomioistuin tuomitsee uhkasakon maksettavaksi. Jos todistaja edelleen kieltäytyy noudattamasta
tuomioistuimen määräystä, tuomioistuin voi, ottaen huomioon asian laatu, todistajankertomuksen merkitys
asian ratkaisemisen kannalta, todistajan henkilökohtaiset olot ja muut olosuhteet, määrätä todistajan
painostusvankeudella täyttämään velvollisuutensa.
Todistajaa ei saa pitää painostusvankeudessa kauempaa kuin on välttämätöntä todistamisvelvollisuuden
täyttämiseksi eikä kauempaa kuin enintään kuusi kuukautta. Painostusvankeus ei saa kuitenkaan kestää
pidempään kuin asia on asianomaisessa tuomioistuimessa vireillä. Jos todistaja suostuu todistamaan, asian
käsittelyä on jatkettava niin pian kuin se on mahdollista.
Tuomioistuimen on vähintään kahden viikon välein käsiteltävä uudelleen kysymys painostusvankeuden
jatkamisesta. V apautensa menettänyttä on kuultava henkilökohtaisesti siitä, suostuuko hän todistamaan.
Asian käsittelyssä noudatetaan muutoin soveltuvin osin, mitä pakkokeinolain 3 luvussa säädetään.
Painostusvankeuteen määrättyyn todistajaan sovelletaan, mitä poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta
annetussa laissa (841/2006)  säädetään ottaen huomioon vapaudenmenetyksen peruste.
64 § (12.6.2015/732)
Todistajaan, joka ei ole täyttänyt 15 vuotta tai jonka henkinen toiminta on häiriintynyt, ei sovelleta 62 ja 63
§:ää. Hänet saadaan kuitenkin noutaa tuomioistuimeen. Painostusvankeuteen ei saa määrätä alle 18-vuotiasta
todistajaa. Edellä 29 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettuun todistajaan ei sovelleta 63 §:ää.
Asiantuntijaan sovelletaan 62 §:ää. Asiantuntijaa ei kuitenkaan saa määrätä noudettavaksi tuomioistuimeen.
Jos se, joka on nimennyt todistajan tai asiantuntijan, luopuu hänen kuulustelemisestaan, tai sitä koskeva
kysymys muuten raukeaa, todistajalle 62 tai 63 §:n nojalla tai asiantuntijalle 62 §:n nojalla asetettua
uhkasakkoa ei saa tuomita eikä todistajaa vastaan saa käyttää painostusvankeutta. T odistaja vastaa kuitenkin
noutokustannuksista, jos määräys siitä on annettu ennen luopumista tai raukeamista.
Korvaukset ja palkkiot (12.6.2015/732)
65 § (12.6.2015/732)
Todistajalla on oikeus saada kohtuullinen korvaus tarpeellisista matka- ja toimeentulokustannuksista sekä
taloudellisesta menetyksestä.
Todistajan nimennyt yksityinen asianosainen vastaa todistajalle tulevasta korvauksesta. Jos todistajan on
nimennyt useampi asianosainen, he vastaavat korvauksesta yhteisvastuullisesti. Jos tuomioistuin on omasta
aloitteestaan kutsunut todistajan, yksityisten asianosaisten on yhteisvastuullisesti suoritettava hänelle
korvaus. V altion varoista todistajalle maksettavasta korvauksesta säädetään erikseen.
Yksityisen asianosaisen nimeämällä todistajalla on oikeus saada ennakolta korvaus matka- ja
toimeentulokustannuksistaan. Ennakko on sen suoritettava, jonka 2 momentin mukaan on maksettava
todistajalle korvaus. Kutsumisen yhteydessä on annettava tieto oikeudesta ennakkoon. Ennakon riittävyyden
harkitsee tuomioistuin.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 61/115Jos ennakon maksamiseen velvollinen asianosainen pyydettäessä ei suorita todistajalle ennakkoa, ei tämä ole
velvollinen saapumaan tuomioistuimeen. Asianosaisella ei myöskään sen jälkeen ole oikeutta vaatia
todistajaa kuulusteltavaksi, jos siitä aiheutuisi asiassa viivytystä.
66 § (12.6.2015/732)
Asiantuntijalla on oikeus saada kohtuullinen palkkio työstään ja ajanhukasta sekä korvaus tarpeellisista
kuluistaan. Jos lausunnon on antanut viranomainen taikka julkisen viran tai toimen haltija taikka se, joka on
määrätty antamaan lausuntoja kysymyksessä olevalta alalta, palkkio ja korvaus suoritetaan ainoastaan, jos
siitä on erikseen säädetty .
Asiantuntijan nimennyt yksityinen asianosainen vastaa asiantuntijan palkkiosta ja korvauksesta. Jos
asiantuntijan on nimennyt useampi asianosainen, he vastaavat asiantuntijan palkkiosta ja korvauksesta
yhteisvastuullisesti. Jos tuomioistuin on omasta aloitteestaan nimennyt asiantuntijan, yksityisten
asianosaisten on yhteisvastuullisesti suoritettava hänelle palkkio ja korvaus. Muissa tapauksissa palkkio ja
korvaus suoritetaan valtion varoista.
Asiantuntijalla on oikeus saada ennakolta korvaus tarpeellisista kuluistaan. Ennakko on sen suoritettava,
jonka 2 momentin mukaan on maksettava asiantuntijalle korvaus. Ennakon riittävyyden harkitsee
tuomioistuin.
Valtion varoista etukäteen suoritetun korvauksen maksamisesta takaisin valtiolle säädetään 21 luvun 13 §:ssä
ja oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 9 luvun 1 §:ssä.
Mitä tässä pykälässä säädetään, sovelletaan myös katselmuksen toimittamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin.
67 § (12.6.2015/732)
Jos muu kuin asianosainen on velvoitettu tuomaan tuomioistuimeen 38 §:ssä tarkoitettu esine tai asiakirja,
hänellä on oikeus saada kohtuullinen korvaus kuluistaan.
Korvauksesta vastaa asiakirjan tai katselmusesineen todisteeksi nimennyt yksityinen asianosainen. Jos
asiakirjan tai katselmusesineen on nimennyt todisteeksi useampi asianosainen, he vastaavat korvauksesta
yhteisvastuullisesti. Jos tuomioistuin on omasta aloitteestaan nimennyt asiakirjan tai katselmusesineen
todisteeksi, yksityiset asianosaiset vastaavat korvauksesta yhteisvastuullisesti. Muissa tapauksissa korvaus
suoritetaan valtion varoista.
Valtion varoista suoritetun korvauksen maksamisessa takaisin valtiolle sovelletaan 21 luvun 13 §:ää ja
oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 9 luvun 1 §:ää.
Muutoksenhaku (12.6.2015/732)
68 § (12.6.2015/732)
Todistelua koskevaan päätökseen haetaan muutosta pääasian yhteydessä. Päätökseen haetaan kuitenkin
muutosta erikseen, jos päätös koskee:
1) uhkasakkoon tuomitsemista;
2) noutokustannuksiin tuomitsemista;
3) todistajan tai asiantuntijan palkkiota ja korvausta;
4) asiakirjan tai esineen tuomioistuimeen tuoneen korvausta.
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei päätöksen tehnyt tuomioistuin tai
muutoksenhakutuomioistuin toisin määrää.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, tuomioistuin voi määrätä, että päätökseen haetaan muutosta
erikseen, jos päätöksen sisältö huomioon ottaen muutoksenhaku pääasian yhteydessä olisi hyödytöntä ja
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 62/115asianomaisen henkilön oikeusturva edellyttää erillistä muutoksenhakuoikeutta tai jos siihen on muuten
erittäin painavat syyt. Muutoksenhakemus on käsiteltävä kiireellisenä.
69 § (12.6.2015/732)
Mielentilan tutkimista taikka painostusvankeutta tai noutomääräystä koskevaan päätökseen ei saa hakea
erikseen muutosta. Mielentilatutkimukseen määrätty taikka painostusvankeuteen määrätty tai noudettavaksi
määrätty todistaja saa kannella päätöksestä. Kantelulle ei ole määräaikaa. Kantelu on käsiteltävä
kiireellisenä.
18 luku (22.7.1991/1052)
Samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävistä kanteista ja väliintulosta riita-asiassa
1 § (22.7.1991/1052)
Kantajan samaa vastaajaa vastaan samanaikaisesti nostamat useat kanteet on käsiteltävä samassa
oikeudenkäynnissä, jos ne johtuvat olennaisesti samasta perusteesta.
2 § (22.7.1991/1052)
Kantajan useita vastaajia vastaan tai usean kantajan yhtä tai useampaa vastaajaa vastaan samanaikaisesti
nostamat kanteet on käsiteltävä samassa oikeudenkäynnissä, jos ne johtuvat olennaisesti samasta perusteesta.
3 § (22.7.1991/1052)
Jos vastaaja nostaa kantajaa vastaan kanteen, joka koskee samaa tai samaan yhteyteen kuuluvaa asiaa kuin
alkuperäinen kanne taikka sellaista saatavaa, jota voidaan käyttää kuittaukseen ( vastakanne ), kanteet on
käsiteltävä samassa oikeudenkäynnissä.
4 § (22.7.1991/1052)
Jos joku, joka ei ole asianosaisena oikeudenkäynnissä, nostaa kanteen toista tai kumpaakin asianosaista
vastaan siitä, mitä riita koskee, kanne on hänen vaatimuksestaan käsiteltävä samassa oikeudenkäynnissä
alkuperäisen kanteen kanssa.
5 § (22.7.1991/1052)
Jos asianosainen sen varalta, että hän häviää asian, haluaa esittää kolmatta vastaan takautumisvaatimuksen
tai vahingonkorvausvaatimuksen tai siihen rinnastettavan muun vaatimuksen, hän saa nostaa tällaista
vaatimusta koskevan kanteen käsiteltäväksi samassa oikeudenkäynnissä tuon asian kanssa.
Jos joku sen johdosta, minkä lopputuloksen asia voi saada asianosaisten välillä, haluaa nostaa 1 momentissa
tarkoitettua vaatimusta koskevan kanteen toista tai molempia asianosaisia vastaan, hän saa nostaa kanteen
käsiteltäväksi samassa oikeudenkäynnissä tuon asian kanssa.
6 § (22.7.1991/1052)
Samojen tai eri asianosaisten väliset asiat voidaan myös muissa kuin edellä mainituissa tapauksissa käsitellä
samassa oikeudenkäynnissä, jos se edistää asioiden selvittämistä.
Tuomioistuin voi, milloin syytä on, erottaa 1 momentissa tarkoitetut asiat käsiteltäviksi erillisinä asioina.
7 § (22.7.1991/1052)
Kanteiden käsitteleminen samassa oikeudenkäynnissä 1–6 §:ssä säädetyin tavoin edellyttää, että kanteet on
nostettu samassa tuomioistuimessa, että tuomioistuin on toimivaltainen käsittelemään yhdistettävät kanteet ja
että kanteet voidaan käsitellä samanlaisessa oikeudenkäyntimenettelyssä.
Jos 3–5 §:ssä tarkoitettu kanne nostetaan sen jälkeen, kun valmistelun on 5 luvun 28 §:n 1 momentin
mukaisesti todettu päättyneen, tuomioistuin voi käsitellä kanteet erikseen, jos niiden samassa
oikeudenkäynnissä käsitteleminen ei käy haitatta päinsä. Samalla tavoin voidaan menetellä myös silloin, kun
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 63/115asianosainen nostaa 3 §:ssä tai 5 §:n 1 momentissa tarkoitetun kanteen sen jälkeen, kun hänelle 5 luvun 22
§:n mukaan asetettu määräaika on kulunut umpeen.
8 § (22.7.1991/1052)
Jos joku, joka ei ole asianosaisena oikeudenkäynnissä, väittää, että asia koskee hänen oikeuttaan, ja esittää
todennäköisiä syitä väitteensä tueksi, hän saa osallistua väliintulijana jommankumman asianosaisen puolella
oikeudenkäyntiin.
9 § (22.7.1991/1052)
Jos joku haluaa osallistua väliintulijana oikeudenkäyntiin, hänen on tehtävä sitä koskeva hakemus
tuomioistuimelle. Asianosaisille on varattava tilaisuus tulla kuulluksi hakemuksen johdosta.
Asian käsittelyn aikana tehtyyn päätökseen, jolla väliintulovaatimus on hylätty , saa hakea erikseen muutosta.
10 § (22.7.1991/1052)
Väliintulijalla on oikeus toimia oikeudenkäynnissä asianosaisen tavoin. Hän ei kuitenkaan saa muuttaa
kannetta eikä ryhtyä muuhun toimeen, joka on ristiriidassa asianosaisen suorittaman toimen kanssa, eikä
muutoin kuin asianosaisen ohella hakea muutosta tuomioon tai päätökseen.
Jos tuomio on voimassa väliintulijan hyväksi tai häntä vastaan samalla tavoin kuin jos se olisi annettu
oikeudenkäynnissä, jossa hän itse olisi ollut asianosaisena, hänellä on kuitenkin asianosaisen asema
oikeudenkäynnissä.
19 luku (29.5.2009/363)
Asian kiir eelliseksi määrääminen
1 § (29.5.2009/363)
Käräjäoikeus voi asianosaisen vaatimuksesta päättää, että asia määrätään kiireelliseksi, jos asian
käsittelemiselle ennen muita asioita on erityisen painava syy ottaen huomioon oikeudenkäynnin kesto, asian
laatu ja merkitys asianosaiselle sekä muut perusteet kiireelliseksi määräämiselle.
2 § (29.5.2009/363)
Asianosaisen, joka vaatii asiansa käsittelyä kiireellisenä, on tehtävä siitä kirjallinen hakemus pääasiaa
käsittelevälle käräjäoikeudelle. Hakemuksen tulee sisältää vaatimus kiireelliseksi määräämisestä ja seikat,
joihin vaatimus perustuu.
Ennen kiireelliseksi määräämistä koskevan vaatimuksen ratkaisemista käräjäoikeuden on tarvittaessa
varattava muille asianosaisille tilaisuus tulla soveltuvalla tavalla kuulluiksi.
3 § (29.5.2009/363)
Kiireelliseksi määräämistä koskeva hakemus ratkaistaan käräjäoikeudessa yhden tuomarin kokoonpanossa.
Pääasiaa käsittelevä tuomari saa itse tehdä ratkaisun vain, jos toista tuomaria ei ole ilman viivytystä
saatavissa ratkaisemaan asiaa tai jos vaatimus on selvästi perusteeton.
Kiireelliseksi määräämistä koskeva ratkaisu voidaan tehdä kirjallisessa menettelyssä. Ratkaisu on tehtävä
viipymättä.
4 § (29.5.2009/363)
Kiireelliseksi määrätty asia on käsiteltävä käräjäoikeudessa ilman aiheetonta viivytystä ennen muita asioita.
Kiireelliseksi määrääminen on voimassa kunnes pääasia on ratkaistu käräjäoikeudessa.
5 § (29.5.2009/363)
Asian kiireelliseksi määräämistä koskevaan ratkaisuun ei saa hakea erikseen muutosta.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 64/11520 luku
Sovinnosta (26.8.2005/664)
1 § (26.8.2005/664)
Vireillä olevassa oikeudenkäynnissä voidaan vahvistaa ratkaisuksi sovinto sen mukaan kuin tässä luvussa
säädetään.
2 § (26.8.2005/664)
Sovinto voi koskea asiaa tai sen osaa, jossa sovinto on sallittu.
3 § (26.8.2005/664)
Sovinto vahvistetaan asianosaisten pyynnöstä. Sovintoa ei saa vahvistaa, jos se on lain vastainen tai selvästi
kohtuuton taikka jos se loukkaa sivullisen oikeutta.
Tuomioistuin vahvistaa sovinnon kirjallisesti. Ratkaisusta on käytävä ilmi sovinnon kohteena oleva asia ja
sovinnon sisältö.
4 § (26.8.2005/664)
Jos sovinto koskee kaikkia asiassa esitettyjä vaatimuksia, asian käsittely päättyy sovinnon vahvistamiseen.
Jos sovinto koskee asian osaa, oikeudenkäyntiä jatketaan asian muilta osilta.
5 § (26.8.2005/664)
Tuomioistuimen ratkaisuun sovinnon vahvistamista koskevassa asiassa saa hakea muutosta noudattaen, mitä
muutoksen hakemisesta asianomaisen tuomioistuimen tuomioon säädetään.
21 luku (26.1 1.1993/1013)
Oikeudenkäyntikuluista
1 § (19.3.1999/368)
Asianosainen, joka häviää asian, on velvollinen korvaamaan kaikki vastapuolensa tarpeellisista
toimenpiteistä johtuvat kohtuulliset oikeudenkäyntikulut, jollei muualla laissa toisin säädetä.
2 § (19.3.1999/368)
Asiassa, jossa sovinto ei ole sallittu, asianosaiset vastaavat itse oikeudenkäyntikuluistaan, jollei ole erityistä
syytä velvoittaa asianosaista korvaamaan osaksi tai kokonaan vastapuolensa oikeudenkäyntikulut.
3 § (26.11.1993/1013)
Jos samassa asiassa on esitetty useita vaatimuksia, joista osa ratkaistaan toisen ja osa toisen hyväksi, he
saavat pitää oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan, jollei ole syytä velvoittaa asianosaista korvaamaan niitä
osaksi vastapuolelle. Jos sillä, minkä asianosainen on hävinnyt, on vain vähäinen merkitys asiassa, hänen
tulee saada täysi korvaus kuluistaan.
Mitä 1 momentissa säädetään, on vastaavasti sovellettava, milloin asianosaisen vaatimus hyväksytään
ainoastaan osaksi. Tällöin voidaan asianosaiselle kuitenkin tuomita täysi korvaus kuluistaan myös siinä
tapauksessa, että hänen vaatimuksensa hyväksymättä jäänyt osa koskee ainoastaan harkinnanvaraista
seikkaa, jolla ei ole sanottavaa vaikutusta asianosaisten oikeudenkäyntikulujen määrään.
4 § (26.11.1993/1013)
Jos voittanut asianosainen on aloittanut oikeudenkäynnin ilman, että vastapuoli on antanut siihen aihetta,
taikka muutoin tahallisesti tai huolimattomuudesta aiheuttanut tarpeettoman oikeudenkäynnin, hän on
velvollinen korvaamaan vastapuolensa oikeudenkäyntikulut, jollei asiassa ilmenneisiin seikkoihin nähden ole
aihetta määrätä, että kumpikin asianosainen saa pitää oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 65/115Jos seikka, josta asian lopputulos aiheutui, ei ennen oikeudenkäyntiä ollut hävinneen asianosaisen tiedossa
eikä hänen olisi pitänytkään olla siitä tietoinen, tuomioistuin voi määrätä, että asianosaisten on pidettävä
oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan.
5 § (26.11.1993/1013)
Jos asianosainen on jäämällä pois tuomioistuimesta, jättämällä noudattamatta tuomioistuimen antamia
määräyksiä tai esittämällä väitteen, jonka hän on tiennyt tai hänen olisi pitänyt tietää aiheettomaksi, taikka
muutoin oikeudenkäyntiä pitkittämällä velvollisuuden vastaisella menettelyllään tahallisesti tai
huolimattomuudesta aiheuttanut toiselle asianosaiselle kustannuksia, hän on velvollinen korvaamaan sellaiset
kustannukset riippumatta siitä, kuinka oikeudenkäyntikulut muutoin on korvattava.
6 § (26.11.1993/1013)
Asianosaisen edustaja, asiamies tai avustaja, joka 4 tai 5 §:ssä tarkoitetulla tavalla tahallisesti tai
huolimattomuudesta on aiheuttanut toiselle asianosaiselle tässä luvussa tarkoitettuja oikeudenkäyntikuluja,
voidaan velvoittaa, sen jälkeen kun hänelle on varattu tilaisuus tulla kuulluksi, yhteisvastuullisesti
asianosaisen kanssa korvaamaan kyseiset kulut.
7 § (26.11.1993/1013)
Asianosaisen, jonka kanne jätetään tutkimatta, katsotaan hävinneen asian.
Jos asian käsittely jätetään sillensä sen vuoksi, että asianosainen on peruuttanut kanteensa tai jäänyt
saapumatta tuomioistuimeen, hänen on korvattava vastapuolensa kulut, jollei ole erityistä syytä määrätä
korvausvelvollisuudesta toisin.
8 § (26.11.1993/1013)
Korvattavia oikeudenkäyntikuluja ovat oikeudenkäynnin valmistelusta ja asian tuomioistuimessa ajamisesta
sekä asiamiehen tai avustajan palkkiosta aiheutuneet kustannukset. Korvausta suoritetaan myös
oikeudenkäynnin asianosaiselle aiheuttamasta työstä ja oikeudenkäyntiin välittömästi liittyvästä
menetyksestä. (19.3.1999/368)
Oikeudenkäyntikulujen korvaukselle on vaadittaessa määrättävä vuotuista viivästyskorkoa korkolain 4 §:n  3
momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan siitä lähtien, kun kuukausi on kulunut korvauksen
tuomitsemispäivästä. (3.3.1995/285)
8 a § (19.3.1999/368)
Jos asia on ollut oikeudellisesti niin epäselvä, että hävinneellä asianosaisella on ollut perusteltu syy
oikeudenkäyntiin, tuomioistuin voi määrätä, että asianosaiset osaksi tai kokonaan vastaavat itse
oikeudenkäyntikuluista.
8 b § (19.3.1999/368)
Jos asianosaisen velvoittaminen korvaamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut huomioon ottaen
oikeudenkäyntiin johtaneet seikat, asianosaisten asema ja asian merkitys olisi kokonaisuutena arvioiden
ilmeisen kohtuutonta, tuomioistuin voi viran puolesta alentaa asianosaisen maksettavaksi tuomittavien
oikeudenkäyntikulujen määrää.
8 c § (19.3.1999/368)
Velkomusta tai häätöä koskevassa asiassa, joka ratkaistaan 5 luvun 13 tai 14 §:n nojalla valmistelua
jatkamatta yksipuolisella tuomiolla, tuomioistuimen tulee viran puolesta arvioida vastapuolen maksettavaksi
tuomittavien oikeudenkäyntikulujen määrä ottaen huomioon haastehakemuksen edellyttämä tarpeellisen työn
määrä, saatavan suuruus ja välttämättömät kulut.
Oikeusministeriö antaa tarkempia määräyksiä tämän pykälän mukaan tuomittavien oikeudenkäyntikulujen
määrien perusteista.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 66/1158 d § (12.7.2002/601)
Asuinhuoneistoa koskevassa huoneenvuokra-asiassa oikeudenkäyntikulut tuomitaan tämän luvun 8 c §:n
mukaisesti. Jos siihen on painavia syitä eikä asiaa ratkaista 5 luvun 13 tai 14 §:n nojalla valmistelua
jatkamatta yksipuolisella tuomiolla, asianosainen voidaan velvoittaa suorittamaan vastapuolen
oikeudenkäyntikuluja 8 c §:ssä säädettyä enemmän.
9 § (26.11.1993/1013)
Milloin useampi kuin yksi asianosainen on vastuussa samoista oikeudenkäyntikuluista, he vastaavat niiden
korvaamisesta yhteisvastuullisesti.
Kustannukset, jotka liittyvät ainoastaan jotakin asianosaista koskevaan asian osaan, taikka jotka asianosainen
on aiheuttanut 5 §:ssä tarkoitetulla tavalla, hänen on korvattava yksin.
10 § (26.11.1993/1013)
Joka 12 luvun 5 a §:n mukaan on jatkanut kanteen ajamista, vastaa alkuperäisen kantajan kanssa
yhteisvastuullisesti niistä oikeudenkäyntikuluista, jotka ovat syntyneet ennen kuin hän otti kanteen
ajaakseen. Sen jälkeen syntyneistä kuluista uusi kantaja vastaa yksin.
Vastaajan tilalle tullut vastaa yksin oikeudenkäyntikuluista.
11 § (26.11.1993/1013)
Tuomioistuimen on, jos joku yhteisvastuullisista korvausvelvollisista sitä vaatii, määrättävä, kuinka kulut
heidän välillään on jaettava vai onko jonkun heistä korvattava kaikki kulut.
12 § (26.11.1993/1013)
Edellä 18 luvun 8 §:ssä tarkoitetun väliintulijan velvollisuudesta korvata oikeudenkäyntikulut ja hänen
oikeudestaan korvaukseen sellaisista kuluista on vastaavasti voimassa, mitä tässä luvussa säädetään
asianosaisesta. Hänen on kuitenkin vastattava ainoastaan puhevallan käyttämisestä aiheutuneista erityisistä
kuluista. Asianosaista, jonka puolella väliintulija on esiintynyt, ei saa velvoittaa korvaamaan tässä pykälässä
tarkoitettuja kuluja.
Väliintulijan edustajan, asiamiehen tai avustajan velvollisuudesta korvata oikeudenkäyntikulut on vastaavasti
voimassa, mitä tässä luvussa säädetään asianosaisen edustajasta, asiamiehestä tai avustajasta.
13 § (26.11.1993/1013)
Jos todistelusta tai muusta toimenpiteestä aiheutuneet kustannukset on suoritettava valtion varoista tai
asianosaisten on yhteisvastuullisesti korvattava ne, velvollisuudesta korvata sellaiset kustannukset on
voimassa, mitä tässä luvussa säädetään oikeudenkäyntikuluista. Jos asianosaisten tulee pitää
oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan, voidaan määrätä, että kustannukset on jaettava tasan.
Tuomioistuin voi määrätä, että 1 momentissa tarkoitettu valtion varoista maksettu kustannus jää kokonaan tai
osaksi valtion vahingoksi.
14 § (26.11.1993/1013)
Oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva vaatimus on tehtävä ennen käsittelyn päättymistä.
Vaatimuksessa on eriteltävä oikeudenkäyntikulujen määrä ja niiden perusteet. (19.3.1999/368)
Ratkaisu oikeudenkäyntikuluista on annettava samalla kun tuomioistuin ratkaisee asian. Ratkaisussa on
ilmoitettava erikseen korvattavat kulut ja palkkiot. Jos pääasia ratkaistaan valmistelussa, voidaan samalla
antaa ratkaisu oikeudenkäyntikuluista silloinkin, kun ne ovat jääneet riitaisiksi, jollei kulujen määrän
selvittämisen katsota vaativan pääkäsittelyä suullisen todistelun vastaanottamiseksi. (19.3.1999/368)
Kun tuomioistuin siirtää asian toiseen tuomioistuimeen, kysymys siirtävässä tuomioistuimessa syntyneiden
oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta on ratkaistava siinä tuomioistuimessa, johon asia on siirretty .
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 67/11515 § (19.3.1999/368)
15 § on kumottu L:lla 19.3.1999/368 .
16 § (26.11.1993/1013)
Jos alemman tuomioistuimen päätökseen haetaan muutosta, velvollisuus korvata oikeudenkäyntikulut
ylemmässä tuomioistuimessa on määrättävä sen mukaisesti, mitä muutoksenhakumenettelyssä on tapahtunut
ja onko asianosainen voittanut vai hävinnyt muutoksenhaun.
Jos asia palautetaan, kysymys kuluista ylemmässä tuomioistuimessa on tutkittava alemmassa oikeudessa
palautetun asian yhteydessä.
Ylimääräistä muutoksenhakua koskevassa asiassa velvollisuus korvata oikeudenkäyntikulut on määrättävä 1
ja 2 momentin mukaisesti, jollei erityisestä syystä muuta johdu. (26.8.2005/666)
17–18 §
17–18 § on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
Täydentävät säännökset
19 § (13.5.2011/440)
Syyttäjällä on oikeus valtion puolesta hakea muutosta 13 §:n nojalla tehtyyn ratkaisuun silloinkin, kun hän ei
ole toiminut syyttäjänä.
20 § (11.7.1997/690)
20 § on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
22 luku (22.7.1991/1064)
Käräjäoikeuden pöytäkirja ja todistelun taltiointi (23.5.2003/381)
Väliotsikko on kumottu L:lla 11.7.1997/690. (11.7.1997/690)
1 § (22.7.1991/1064)
Käräjäoikeudessa pidetään riita- ja rikosasian käsittelystä pöytäkirjaa. Pöytäkirjan allekirjoittaa sen laatija.
Väliotsikko on kumottu L:lla 11.7.1997/690. (11.7.1997/690)
2 § (22.7.1991/1064)
Jokaisesta riita-asiasta laaditaan pöytäkirja erikseen.
Pöytäkirjaa ei kuitenkaan tarvitse laatia silloin, kun asiaa ei käsitellä istunnossa.
Pöytäkirjan laatii puheenjohtajan ohjeiden mukaisesti tuomioistuimen virkamies taikka erityisestä syystä
puheenjohtaja tai hänen määräämänsä tuomioistuimen lainoppinut jäsen. (1.6.2001/441)
3 § (22.7.1991/1064)
Pöytäkirjaan on merkittävä:
1) tuomioistuimen nimi ja käsittelypäivä;
2) asian käsittelyyn osallistuneiden tuomioistuimen jäsenten sekä pöytäkirjan laatijan nimet;
3) asianosaiset ja kuultavaksi kutsutut sekä heidän saapuvillaolonsa;
4) asianosaisten asiamiehet tai avustajat sekä tulkit;
5) asia; sekä
6) suljetun käsittelyn syy .
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 68/1152 momentti on kumottu L:lla 11.7.1997/690 .
4 § (22.7.1991/1064)
Suullisen valmistelun pöytäkirjaan on 3 §:ssä säädetyn lisäksi merkittävä:
1) esitetyt vaatimukset, väitteet, myöntämiset ja vastustamiset;
2) seikat, joihin asianosaiset perustavat vaatimuksensa ja vastustamisensa, sekä vastapuolen lausunto niistä;
3) ilmoitetut todisteet ja mitä kullakin todisteella halutaan näyttää toteen; sekä
4) muut pääkäsittelyn toimittamisen kannalta tarpeelliset seikat.
(30.8.2002/768)
Jos se, mitä 1 momentin nojalla on merkittävä pöytäkirjaan, käy ilmi haastehakemuksesta, vastauksesta,
muusta tuomioistuimelle toimitetusta asiakirjasta tai aikaisemmin laaditusta pöytäkirjasta, riittää, kun
pöytäkirjassa siltä osin viitataan sanottuun asiakirjaan tai pöytäkirjaan.
Mitä 1 momentissa on säädetty , on soveltuvin osin noudatettava myös laadittaessa pöytäkirja muusta
pääkäsittelyn ulkopuolella tapahtuvasta käsittelystä.
5 § (22.7.1991/1064)
Pääkäsittelyn pöytäkirjaan on 3 §:ssä säädetyn lisäksi merkittävä asian käsittelyn kannalta tarpeelliset tiedot
ja siinä on mainittava:
1) esitetyt vaatimukset, väitteet, myöntämiset ja vastustamiset,
2) seikat, joihin asianosainen perustaa vaatimuksensa ja vastustamisensa sekä vastapuolen lausunto niistä,
3) todistajat, asiantuntijat ja muut asiassa kuullut henkilöt sekä esitetyt muut todisteet, (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 3 kohta tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
3) todistajat, asiantuntijat ja muut asiassa kuullut henkilöt sekä esitetyt muut todisteet.
4) tiedot asiassa vastaanotetusta suullisesta todistelusta tehdystä kuva- ja äänitallenteesta. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  lisätty 4 kohta tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
(30.8.2002/768)
Jos se, mitä 1 momentin nojalla on merkittävä pöytäkirjaan, käy ilmi haastehakemuksesta, vastauksesta,
muusta tuomioistuimelle toimitetusta asiakirjasta tai aikaisemmin laaditusta pöytäkirjasta, riittää, kun
pöytäkirjassa siltä osin viitataan sanottuun asiakirjaan tai pöytäkirjaan.
6 § (28.1.2022/96)
Todistajan, asiantuntijan sekä todistelutarkoituksessa kuullun asianosaisen tai muun henkilön kuulustelusta
on käräjäoikeudessa tehtävä kuva- ja äänitallenne.
Jos kuva- ja äänitallenteen tekeminen ei ole mahdollista, kuulustelun keskeinen sisältö on merkittävä
pöytäkirjaan. Pöytäkirjattu kuulustelu on heti luettava ja pöytäkirjaan on merkittävä kuulusteltavan ilmoitus
siitä, onko kuulustelun sisältö ymmärretty oikein.
Kuulustelusta tallennetaan kuitenkin vain ääni, jos se on anonyymin todistajan henkilöllisyyden salaamiseksi
välttämätöntä tai jos siihen on muu erityisen painava syy .
L:lla 96/2022  muutettu 6 § tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 69/1156 § (22.7.1991/1064)
Todistajan, asiantuntijan sekä todistelutarkoituksessa kuullun asianosaisen tai muun henkilön kuulustelu on
äänitettävä. Jos äänittäminen ei ole mahdollista, lausuma on sanatarkasti merkittävä pöytäkirjaan.
Jos äänittäminen lausuman lyhyyden vuoksi on ilmeisen tarpeetonta, pöytäkirjaan on äänittämisen sijasta
tarkoin merkittävä, mitä asiassa on kerrottu. Pöytäkirjattu suullinen lausuma on heti luettava ja pöytäkirjaan
on merkittävä lausuman antajan ilmoitus siitä, onko lausuma ymmärretty oikein.
7 § (22.7.1991/1064)
Pöytäkirjaan on merkittävä tuomioistuimen katselmusta toimittaessaan tekemät havainnot.
8 § (22.7.1991/1064)
Pöytäkirjaan ei saa ilman syytä merkitä muita kuin 3–7 §:ssä mainittuja tietoja.
9 § (28.1.2022/96)
Asiaa käsittelevässä tuomioistuimessa voidaan tarpeellisilta osin tehdä kirjallinen toisinto tallennetusta
kertomuksesta, jos tuomioistuin katsoo sen edistävän asian käsittelyä.
L:lla 96/2022  muutettu 9 § tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
9 § (23.5.2003/381)
Asiaa käsittelevässä tuomioistuimessa todistelutallenne on tarpeellisilta osin saatettava kirjalliseen muotoon
(kirjallinen toisinto ), jos tuomioistuin katsoo sen edistävän asian käsittelyä. T allenteesta voidaan valmistaa
jäljennös taikka se voidaan saattaa kirjalliseen muotoon myös, jos asianosainen tai joku muu sitä pyytää.
10 § (28.1.2022/96)
Kuva- ja äänitallenne säilytetään 30 päivää siitä, kun asia on lainvoimaisesti ratkaistu.
L:lla 96/2022  muutettu 10 § tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
10 § (22.7.1991/1064)
Äänite on säilytettävä vähintään kuuden kuukauden ajan asian ratkaisemisesta. Jos asiassa on haettu
muutosta, äänite on kuitenkin säilytettävä, kunnes asia on lainvoimaisesti ratkaistu.
11 § (30.8.2002/768)
Pöytäkirjasta, tuomiosta, erikseen laaditusta päätöksestä ja kertyneistä asiakirjoista muodostetaan
asiakirjavihko.
12 § (22.7.1991/1064)
Käräjäoikeudessa on riita-asioista pidettävä päiväkirjaa, johon merkitään asian saapumispäivä, toimenpiteet,
asian ratkaisupäivä, sekä tarpeelliset tiedot muutoksenhausta.
13 § (28.1.2022/96)
13 § on kumottu L:lla 28.1.2022/96 , joka tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
13 § (30.8.2002/768)
Tarkemmat määräykset päiväkirjojen ja luetteloiden pitämisestä sekä asiankäsittelyjärjestelmistä ja niistä
annettavien tallenteiden tietosisällöstä samoin kuin annettavien todistusten, hakemusten, haastehakemusten
ja muiden asiakirjojen kaavoista antaa tarvittaessa oikeusministeriö.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 70/11523 luku (11.7.1997/690)
Äänestämisestä
Äänestämisestä yleensä
1 § (11.7.1997/690)
Jos tuomioistuimen jäsenet eivät pääse neuvottelussa ratkaisusta yksimielisyyteen, tuomioistuimessa on
suoritettava äänestys.
Äänestys suoritetaan virkaikäjärjestyksessä siten, että nuorin jäsen lausuu ensin ja puheenjohtaja viimeiseksi
mielipiteensä. Jos tuomioistuimen jäsen esittelee asian, hänen on kuitenkin ensin sanottava mielipiteensä.
2 § (11.7.1997/690)
Jos käräjäoikeudessa on lautamiehiä, puheenjohtajan on selostettava lautamiehille asiassa esiin tulleet
kysymykset ja niihin soveltuvat säännökset.
Äänestettäessä lautamiehet lausuvat mielipiteensä viimeiseksi.
3 § (11.7.1997/690)
Mielipide on perusteltava.
Jäsenen, joka yhtyy aikaisemmin esitettyyn mielipiteeseen, on perusteltava mielipiteensä vain, jos perustelut
poikkeavat aikaisemmin esitetystä.
4 § (11.7.1997/690)
Jos syntyy erimielisyys siitä, miten äänestys tulee toimittaa, tai siitä, mikä on äänestyksen lopputulos, siitä on
äänestettävä erikseen. Tällöin noudatetaan, mitä äänestämisestä riita-asioissa säädetään.
Äänestys riita-asiassa
5 § (11.7.1997/690)
Jos riita-asiassa on esitetty useita vaatimuksia tai kuittausvaatimus, niistä jokaisesta on äänestettävä erikseen.
Samoin on meneteltävä, jos samaa vaatimusta koskevassa asiassa on useita kysymyksiä, jotka vaikuttavat
ratkaisun lopputulokseen.
Tuomioistuimen jäsenen on lausuttava jokaisesta ratkaistavasta kysymyksestä.
6 § (11.7.1997/690)
Äänestyksessä voittaa mielipide, jota jäsenten enemmistö on kannattanut. Äänten mennessä tasan voittaa
mielipide, jota puheenjohtaja on kannattanut.
7 § (11.7.1997/690)
Oikeudenkäyntiä koskevasta kysymyksestä on äänestettävä erikseen.
8 § (11.7.1997/690)
Jos erimielisyys koskee rahaa tai muuta määräsuuruista vaatimusta ja äänestyksessä on kannatettu useampaa
kuin kahta mielipidettä eikä minkään kannalla ole 6 §:ssä tarkoitettua määrää jäseniä, tulee määrältään
suurimman vaatimuksen puolesta annetut äänet yhdistää sitä lähinnä olevan vaatimuksen puolesta
annettuihin ääniin ja tarvittaessa jatkaa vastaavalla tavalla, kunnes löytyy mielipide, jonka mukaisesti asia on
sanotun 6 §:n mukaan ratkaistava.
9 § (11.7.1997/690)
Jos riita-asiassa äänestetään asetettuun uhkasakkoon tai vankeuteen tuomitsemisesta, sovelletaan
rikosasioiden äänestyssäännöksiä.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 71/11524 luku (6.3.1998/165)
Tuomioistuimen ratkaisu
Käräjäoikeuden ratkaisu riita-asiassa
1 § (6.3.1998/165)
Pääasian ratkaisu riita-asiassa on tuomio. T uomioistuimen muu ratkaisu on päätös.
2 § (6.3.1998/165)
Tuomiossa saadaan ottaa huomioon vain se oikeudenkäyntiaineisto, joka on esitetty pääkäsittelyssä.
Tuomiossa saadaan kuitenkin ottaa huomioon myös pääkäsittelyn ulkopuolella esitetty todiste, jota ei 17
luvun 59 §:n 1 momentin nojalla oteta vastaan uudelleen pääkäsittelyssä. Jos asiassa on toimitettu uusi
pääkäsittely , saadaan tuomiossa ottaa huomioon vain se, mitä on esitetty tässä käsittelyssä. T uomiossa
saadaan ottaa huomioon myös se oikeudenkäyntiaineisto, joka on esitetty pääkäsittelyä 6 luvun 14 §:n nojalla
täydennettäessä. (12.6.2015/732)
Kun asia ratkaistaan valmistelussa, tuomiossa saadaan ottaa huomioon kaikki, mitä haastehakemuksessa,
kirjallisessa vastauksessa ja lausumassa sekä muutoin on esitetty .
3 § (6.3.1998/165)
Tuomioistuin ei saa tuomita muuta tai enempää kuin asianosainen on vaatinut.
Asiassa, jossa sovinto on sallittu, tuomiota ei saa perustaa seikkaan, johon asianosainen ei ole vaatimuksensa
tai vastustamisensa tueksi vedonnut. (30.8.2002/768)
4 § (6.3.1998/165)
Tuomio on perusteltava. Perusteluissa on ilmoitettava, mihin seikkoihin ja oikeudelliseen päättelyyn ratkaisu
perustuu. Perusteluissa on myös selostettava, millä perusteella riitainen seikka on tullut näytetyksi tai jäänyt
näyttämättä.
5 § (6.3.1998/165)
Tuomioistuin voi ratkaista erikseen tuomiolla itsenäisen vaatimuksen asiassa, jossa on esitetty useita
vaatimuksia ( osatuomio ). Tuomioistuin voi ratkaista erikseen myös vaatimuksen sen osan, joka on
myönnetty .
Saamisvaatimus ja sitä vastaan esitetty kuittausvaatimus on kuitenkin ratkaistava yhdessä, jollei pääsaatavaa
koskevaa vaatimusta 5 luvun 14 §:n 2 momentin nojalla ole ratkaistava yksipuolisella tuomiolla.
6 § (6.3.1998/165)
Jos kanteen ratkaiseminen riippuu samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävän muun kanteen ratkaisemisesta,
tuomioistuin voi ratkaista erikseen tuomiolla viimeksi mainitun kanteen ( välituomio ). Tuomioistuin voi
tällöin määrätä, että asian käsittelyä muilta osin jatketaan vasta sen jälkeen, kun välituomio on saanut
lainvoiman.
Tuomioistuin voi asianosaisen pyynnöstä ratkaista erikseen välituomiolla myös sellaisen samaa vaatimusta
koskevan kysymyksen, jonka selvittämisestä vaatimuksen ratkaiseminen muilta osin riippuu. Välituomion
saa tällöin vain erityisestä syystä antaa vastoin toisen asianosaisen tahtoa. Tässä momentissa tarkoitettuun
välituomioon saa hakea muutosta erikseen ainoastaan, jos asian käsittely muilta osin välituomion antamisen
johdosta on tarpeetonta. Muussa tapauksessa momentissa tarkoitettuun välituomioon saa hakea muutosta
ainoastaan haettaessa muutosta asian lopulliseen ratkaisuun.
7 § (6.3.1998/165)
Käräjäoikeuden tuomio laaditaan erilliseksi asiakirjaksi. Siinä on oltava:
1) tuomioistuimen nimi sekä tuomion antamispäivä;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 72/1152) asianosaisten nimet;
3) selostus asianosaisten vaatimuksista ja vastauksista perusteineen;
4) luettelo esitetyistä todisteista; (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 4 kohta tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
4) luettelo todistelutarkoituksessa kuulluista henkilöistä ja muista esitetyistä todisteista;
5) perustelut;
6) sovelletut lainkohdat ja oikeusohjeet;
7) tuomiolauselma; sekä
8) asian ratkaisseiden jäsenten nimet ja virka-asema sekä ilmoitus siitä, onko tuomiosta äänestetty . Jos
tuomiosta on äänestetty , tuomioon on liitettävä eri mieltä olleiden jäsenten mielipiteet.
Tuomioon sisältyvä selostus saadaan kokonaan tai osittain korvata liittämällä tuomioon jäljennös
haastehakemuksesta tai vastauksesta taikka muusta asiakirjasta, jos tuomion selvyys ei siitä vaarannu.
8 § (6.3.1998/165)
Päätösneuvottelu on pidettävä heti pääkäsittelyn päätyttyä tai viimeistään seuraavana arkipäivänä.
Päätösneuvottelun päätyttyä asiassa on julistettava tuomio. Jollei tuomion julistaminen kokonaisuudessaan
ole tarpeen, tuomiosta on sitä julistettaessa ilmoitettava sen perustelut ja tuomiolauselma. Asianosaisten
siihen suostuessa perustelut voidaan tällöin ilmoittaa ainoastaan pääpiirteittäin. Jos tuomiosta on äänestetty ,
siitä on ilmoitettava julistamisen yhteydessä. (30.8.2002/768)
Jos laajassa tai vaikeassa asiassa tuomioistuimen jäsenten neuvottelu tai tuomion laatiminen sitä vaatii,
tuomio saadaan antaa tuomioistuimen kansliassa 14 päivän kuluessa pääkäsittelyn päättymispäivästä. Jos
tuomiota ei voida erityisestä syystä antaa sanotussa määräajassa, se on annettava niin pian kuin mahdollista.
Käsittelyn päättyessä saapuvilla oleville asianosaisille on ilmoitettava tuomion antamispäivä.
Kun asia ratkaistaan toimittamatta pääkäsittelyä tai valmistelun istuntoa, tuomio annetaan viivytyksettä
tuomioistuimen kansliassa. T uomioistuimen on tällöin ilmoitettava asianosaisille kirjallisesti tuomion
antamispäivä hyvissä ajoin ennen tuomion antamista. Yksipuolisen tuomion antamisesta ei kuitenkaan
tarvitse ilmoittaa. Myöskään tuomiosta ei tarvitse ilmoittaa sille, jonka hyväksi se on annettu hänen sitä
vaatimatta.
9 § (6.3.1998/165)
Käräjäoikeuden tuomion allekirjoittaa puheenjohtaja.
Käräjäoikeuden tuomiot ja erillisiksi asiakirjoiksi laaditut päätökset arkistoidaan liittämällä ne
asiakirjavihkoon. (30.8.2002/768)
10 § (6.3.1998/165)
Tuomioistuimen on korjattava tuomiossa oleva kirjoitus- tai laskuvirhe taikka muu niihin rinnastettava selvä
virhe. V irheen voi korjata myös tuomioistuimen puheenjohtaja tai hänen estyneenä ollessaan sen lainoppinut
jäsen. Ennen virheen korjaamista on asianosaisille tarvittaessa varattava tilaisuus tulla kuulluksi tehtävästä
korjauksesta.
Korjaus on merkittävä tuomioon sekä asianosaiselle annettuun tuomion jäljennökseen tai kappaleeseen. Jos
asianosaiselle annettua jäljennöstä tai kappaletta ei saada korjatuksi, asianosaiselle on lähetettävä korjatun
tuomion jäljennös. Jos asiassa on haettu muutosta, tehdystä korjauksesta on ilmoitettava
muutoksenhakutuomioistuimelle.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 73/115Asianosaisella on oikeus kannella virheen korjaamisesta 30 päivän kuluessa siitä, kun hän on saanut
korjaamisesta tiedon.
11 § (6.3.1998/165)
Tuomioistuin voi asianosaisen pyynnöstä täydentää tuomiota, jos siinä ei ole annettu ratkaisua asianosaisen
vaatimuksesta. Jos tuomiossa on jäänyt lausumatta sellaisesta asianosaisen vaatimuksesta, jossa sovinto ei
ole sallittu, tuomio voidaan täydentää myös viran puolesta.
Asianosaisen on pyydettävä tuomion täydentämistä kirjallisella hakemuksella 14 päivän kuluessa tuomion
julistamisesta tai antamisesta. V iran puolesta tuomio voidaan täydentää, jos asianosainen on 14 päivän
kuluessa tuomion julistamisesta tai antamisesta kutsuttu tuomion täydentämistä koskevaan käsittelyyn tai
häneltä on pyydetty kirjallinen lausuma täydentämisestä.
Tuomion täydentämistä koskevaan käsittelyyn asianosaiset on kutsuttava uhalla, että tuomio voidaan
täydentää asianosaisen poissaolosta huolimatta. Jos tuomioistuin ei pidä suullista käsittelyä tarpeellisena,
tuomioistuimen on pyydettävä asianosaisilta kirjallinen lausuma käsiteltävästä kysymyksestä ja samalla
ilmoitettava päivä, jona tuomion täydentämistä koskeva ratkaisu annetaan.
12 § (6.3.1998/165)
Tuomion täydentää tuomioistuin siinä kokoonpanossa, joka on antanut täydennettävän tuomion. Jos jollekin
tuomioistuimen jäsenelle on tullut este, tuomion täydentää tuomioistuin sellaisessa kokoonpanossa, joka olisi
ollut toimivaltainen käsittelemään asian.
Tuomion täydentämistä koskeva ratkaisu on liitettävä tuomioon, johon on merkittävä, että sitä on jälkeenpäin
täydennetty . Jos asiassa on haettu muutosta, tuomion täydentämisestä on ilmoitettava
muutoksenhakutuomioistuimelle.
Tuomion täydentämistä koskevaan ratkaisuun saa hakea muutosta valittamalla.
13 § (6.3.1998/165)
Asianosaisille annetaan toimituskirjana jäljennös käräjäoikeuden tuomiosta.
Käräjäoikeuden tuomion jäljennöksen todistaa oikeaksi puheenjohtaja, lainoppinut jäsen tai tehtävään
määrätty virkamies.
Käräjäoikeuden tuomion jäljennöksen on oltava asianosaisen saatavana käräjäoikeuden kansliassa tuomion
julistamis- tai antamispäivästä lukien
1) kahden viikon kuluessa, jos asiassa on ilmoitettu tyytymättömyyttä, ja
2) muissa tapauksissa, mikäli mahdollista, 30 päivän kuluessa.
14 § (6.3.1998/165)
Käräjäoikeuden päätös on sisällytettävä pöytäkirjaan. Päätös, jolla asia jätetään tutkimatta, on kuitenkin aina
laadittava erilliseksi asiakirjaksi.
Päätös on perusteltava, jos sillä hylätään asiassa esitetty vaatimus tai väite taikka jos perusteleminen muutoin
on tarpeen.
Päätöksestä on muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä tuomiosta on säädetty .
Hovioikeuden ratkaisu
15 § (6.3.1998/165)
Hovioikeuden tuomiossa ja lopullisessa päätöksessä on oltava:
1) tuomioistuimen nimi sekä ratkaisun julistamis- tai antamispäivä;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 74/1152) asianosaisten nimet;
3) selostus käräjäoikeuden ratkaisusta tarpeellisilta osiltaan sekä selostus asianosaisten vaatimuksista ja
vastauksista hovioikeudessa perusteineen;
4) luettelo hovioikeudessa esitetyistä todisteista; (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 4 kohta tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
4) luettelo hovioikeudessa todistelutarkoituksessa kuulluista henkilöistä ja muista siellä esitetyistä todisteista;
5) perustelut;
6) sovelletut lainkohdat ja oikeusohjeet;
7) tuomio- tai päätöslauselma; sekä
8) asian ratkaisseiden jäsenten nimet ja virka-asema sekä ilmoitus siitä, onko ratkaisusta äänestetty .
Tuomioon ja lopulliseen päätökseen on liitettävä eri mieltä olleiden jäsenten mielipiteet ja hovioikeuden
ratkaisusta poikkeava esittelijän mietintö.
Selostus käräjäoikeuden ratkaisusta saadaan kokonaan tai osittain korvata liittämällä tuomioon tai lopulliseen
päätökseen jäljennös käräjäoikeuden ratkaisusta kokonaan tai tarpeellisilta osiltaan, jollei hovioikeuden
ratkaisun selvyys siitä vaarannu. Käräjäoikeuden perusteluja, jotka hovioikeus hyväksyy , ei tarvitse toistaa.
Tuomiosta ja lopullisesta päätöksestä laaditaan taltio, jonka allekirjoittavat ne, jotka ovat osallistuneet asian
ratkaisemiseen. Asian esittelijä varmentaa taltion. Asianosaiselle annettavan toimituskirjan allekirjoittaa
asian esittelijä tai presidentin määräämä muu virkamies.
16 § (6.3.1998/165)
Jos hovioikeus ei muuta käräjäoikeuden ratkaisun perusteluja eikä lopputulosta, edellä 15 §:n 1 momentin 5–
7 kohdan sijasta riittää ilmoitus, että käräjäoikeuden ratkaisun oikeellisuus on tutkittu ja ettei ole ilmennyt
aihetta ratkaisun muuttamiseen. Tällöin hovioikeuden ratkaisussa ei tarvitse olla selostusta käräjäoikeuden
ratkaisusta. Ratkaisuun on liitettävä jäljennös käräjäoikeuden ratkaisusta kokonaan tai tarpeellisilta osiltaan.
17 § (6.3.1998/165)
Hovioikeuden ratkaisu julistetaan päätösneuvottelun päätyttyä tai annetaan hovioikeuden kansliassa.
Julistettu ratkaisu päivätään julistamispäivälle ja kansliassa annettu ratkaisu sille päivälle, jona se on
asianosaisten saatavissa.
Tuomio ja lopullinen päätös on annettava 30 päivän kuluessa pääkäsittelyn päättymispäivästä. Jos ratkaisua
ei voida erityisestä syystä antaa sanotussa määräajassa, se on annettava niin pian kuin mahdollista.
Päätösneuvottelu on kuitenkin pidettävä heti pääkäsittelyn päätyttyä tai viimeistään seuraavana arkipäivänä.
18 § (13.5.2011/440)
Ratkaisustaan hovioikeuden on lähetettävä kappale kaikille hovioikeudessa puhevaltaa käyttäneille.
Kappale on lähetettävä rikosasian vastaajalle silloinkin, kun hän ei ole käyttänyt hovioikeudessa puhevaltaa,
jos hovioikeus on muuttanut käräjäoikeuden ratkaisua hänen osaltaan. Syyttäjälle kappale on lähetettävä
hänen ajamassaan rikosasiassa silloinkin, kun hän ei ole käyttänyt hovioikeudessa puhevaltaa.
19 § (6.3.1998/165)
Ellei toisin ole säädetty , on hovioikeuden ratkaisusta muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä käräjäoikeuden
ratkaisusta säädetään.
Korkeimman oikeuden ratkaisu
20 § (6.3.1998/165)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 75/115Korkeimman oikeuden ratkaisusta valituslupahakemukseen ja valitukseen säädetään oikeudenkäymiskaaren
30 luvussa .
Ilmoitusten ja kutsujen tiedoksiantotapa
21 § (6.3.1998/165)
Tässä luvussa tarkoitetut ilmoitukset ja kutsut tuomioistuin saa, jollei muuta tiedoksiantotapaa pidetä
tarpeellisena, lähettää postitse.
25 luku (6.3.1998/165)
Muutoksenhaku käräjäoikeudesta hovioikeuteen
Yleiset säännökset
1 § (6.3.1998/165)
Muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun haetaan hovioikeudelta valittamalla.
Käräjäoikeuden tuomioon ja lopulliseen päätökseen sekä samassa yhteydessä tehtyyn muuhun ratkaisuun saa
hakea muutosta valittamalla, jollei muutoksenhakua ole erikseen kielletty .
Käräjäoikeuden oikeudenkäynnin aikana tekemään ratkaisuun saa hakea muutosta valittamalla vain, jos se on
nimenomaisesti sallittu.
2 § (6.3.1998/165)
Asiassa, jossa sovinto on sallittu, asianosaiset voivat kirjallisesti sopia, ettei kukaan heistä hae valittamalla
tuomioon muutosta. Sopimuksen tulee koskea tiettyä riitaa tai tietystä oikeussuhteesta vastaisuudessa
syntyviä riitoja.
Valitusajan kuluessa asianosainen voi sitovasti ilmoittaa tyytyvänsä käräjäoikeuden ratkaisuun joko
kokonaan tai osaksi. Ilmoitus tulee tehdä kirjallisesti käräjäoikeudelle.
Muutoksenhakuohjeet
3 § (13.5.2011/440)
Kun käräjäoikeus julistaa tai antaa ratkaisun, sen on samalla ilmoitettava, saako ratkaisuun hakea muutosta ja
mitä muutoksenhaussa on noudatettava.
Saapuvilla oleville asianosaisille on heti ratkaisun julistamisen jälkeen annettava kirjalliset ohjeet, joista
ilmenee, miten ratkaisuun tyytymättömän on meneteltävä saattaakseen asian hovioikeuden tutkittavaksi tai
hakeakseen muutosta 30 a luvun mukaisella ennakkopäätösvalituksella. Ohjeissa on myös selostettava
ennakkopäätösmenettely pääpiirteittäin. Ohjeita ei kuitenkaan anneta syyttäjälle eikä muullekaan
asianosaiselle, jos se havaitaan ilmeisen tarpeettomaksi.
4 § (6.3.1998/165)
Jos käräjäoikeus tuomitsee rangaistukseen sellaisen rikosasian vastaajan, joka on ollut poissa silloin, kun
asian käsittely on istunnossa päättynyt, käräjäoikeuden on välittömästi tuomion julistamisen tai antamisen
jälkeen ilmoitettava hänelle tuomion julistamis- tai antamispäivä ja tuomittu seuraamus sekä samalla
lähetettävä 3 §:n 2 momentissa mainitut ohjeet. Ilmoitus saadaan lähettää postitse vastaajan viimeksi
ilmoittamalla osoitteella. Ilmoitusta ei kuitenkaan tarvitse tehdä sakosta eikä muuntorangaistuksesta.
Tyytymättömyyden ilmoittaminen
5 § (6.3.1998/165)
Asianosaisen, joka tahtoo hakea muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun, on ilmoitettava siihen
tyytymättömyyttä puhevallan menettämisen uhalla. Jos useilla asianosaisilla on yhteinen puhevalta, riittää
yksi tyytymättömyyden ilmoitus.
Tyytymättömyyttä on ilmoitettava viimeistään seitsemäntenä päivänä siitä päivästä, jona käräjäoikeuden
ratkaisu julistettiin tai annettiin.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 76/115Tyytymättömyyden ilmoitus voidaan tehdä joko suullisesti tai kirjallisesti asian ratkaisseelle
tuomioistuimelle tai sen kansliaan.
6 § (1.4.2022/230)
Vangittu taikka vankeusrangaistusta tai muuntorangaistusta suorittava henkilö saa rikosasiassa ilmoittaa
tyytymättömyyttä vankilan yksikönpäällikölle. Jos tyytymättömyyden ilmoittamisen määräaika päättyy
tällaisen henkilön ollessa oikeudenkäynnin tai vanginkuljetuksen vuoksi rangaistuslaitoksen ulkopuolella,
hän saa ilmoittaa tyytymättömyyttä vankilaan saapumisensa jälkeisenä päivänä.
L:lla 230/2022  muutettu 6 § tulee voimaan 1.9.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
6 § (6.3.1998/165)
Vangittu taikka vankeusrangaistusta tai muuntorangaistusta suorittava henkilö saa rikosasiassa ilmoittaa
tyytymättömyyttä vankilan johtajalle. Jos tyytymättömyyden ilmoittamisen määräaika päättyy tällaisen
henkilön ollessa oikeudenkäynnin tai vanginkuljetuksen vuoksi rangaistuslaitoksen ulkopuolella, hän saa
ilmoittaa tyytymättömyyttä vankilaan saapumisensa jälkeisenä päivänä.
7 § (13.5.2011/440)
Tyytymättömyyden ilmoitus saadaan rajoittaa koskemaan osaa alioikeuden ratkaisusta. Rajoitus on
mainittava tyytymättömyyttä ilmoitettaessa.
Jos vastaajia on useita, syyttäjän on tyytymättömyyttä ilmoittaessaan mainittava, ketä heistä
tyytymättömyyden ilmoitus koskee.
8 § (6.3.1998/165)
Tyytymättömyyden ilmoitus saadaan peruuttaa tyytymättömyyden ilmoittamiselle säädetyn määräajan
kuluessa. Peruutukseen on sovellettava, mitä tyytymättömyyden ilmoittamisesta on säädetty .
9 § (6.3.1998/165)
Jos tyytymättömyyden ilmoitusta ei ole tehty säädetyssä järjestyksessä tai jos tyytymättömyyttä ilmoitetaan
ratkaisuun, johon ei saa hakea muutosta, ei ilmoitusta hyväksytä.
Tyytymättömyyden ilmoituksen hyväksymisestä päättää käräjäoikeuden puheenjohtaja. Jos hän on estynyt,
kysymyksen ratkaisee käräjäoikeuden muu lainoppinut jäsen. Jos tyytymättömyyden ilmoitusta ei ole
hyväksytty , siitä on heti kirjallisesti ilmoitettava asianomaiselle.
Jos tyytymättömyyden ilmoitusta ei ole hyväksytty , saa siitä kannella hovioikeuteen. Kantelukirjoitus on
toimitettava käräjäoikeuden kansliaan kolmessakymmenessä päivässä käräjäoikeuden ratkaisun julistamis-
tai antamispäivästä. Jos hovioikeus katsoo tyytymättömyyden ilmoittamisen tapahtuneen laillisesti, tulee sen
tarvittaessa asettaa uusi määräaika muutoksenhakua varten.
10 § (6.3.1998/165)
Hyväksytystä tyytymättömyyden ilmoituksesta on tehtävä merkintä käräjäoikeuden ratkaisuun, asianosaiselle
annettavaan ratkaisun jäljennökseen ja päiväkirjaan sekä tarpeellisiin luetteloihin ja ilmoituksiin.
10 a § (23.5.2003/381)
Kun tyytymättömyyden ilmoitus oikeudenkäynnin aikana tehdystä ratkaisusta on hyväksytty , käräjäoikeus
voi tarvittaessa määrätä, että asian käsittelyä jatketaan vasta sen jälkeen, kun valitus on ratkaistu.
Valitusosoitus
11 § (6.3.1998/165)
Kun tyytymättömyyden ilmoitus on tehty ja hyväksytty , on asianosaiselle annettavaan käräjäoikeuden
ratkaisun jäljennökseen liitettävä valitusosoitus.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 77/115Valitusosoituksessa on mainittava muutoksenhakutuomioistuin sekä valitusajan päättymispäivä. Siinä on
selostettava säännökset valituksen perilleajamisesta, jatkokäsittelyluvasta ja lupaperusteista sekä
valituskirjelmän sisällöstä ja liitteistä. Lisäksi valitusosoitukseen on sisällytettävä vastaavat tiedot
vastavalituksesta sekä ennakkopäätösvalituksesta sen mukaan kuin 14 a–14 c §:ssä ja 30 a luvussa säädetään.
(24.6.2010/650)
Jos valitusosoitus on virheellinen eikä virhe ole ollut selvästi havaittavissa, valitusta ei tämän vuoksi jätetä
tutkimatta, jos valittaja on noudattanut joko osoitusta tai mitä asiasta on säädetty .
Valituksen perilleajaminen
12 § (6.3.1998/165)
Määräaika valitusta varten on 30 päivää siitä päivästä, jona käräjäoikeuden ratkaisu julistettiin tai annettiin.
Viimeistään määräajan päättymispäivänä ennen virka-ajan päättymistä asianosaisen on toimitettava
valituskirjelmä käräjäoikeuden kansliaan. V alitusta, jota ei ole tehty määräajassa, ei oteta tutkittavaksi.
Jos valittaja haluaa peruuttaa valituksen, hänen on toimitettava hovioikeudelle osoitettu kirjallinen
peruuttamisilmoitus hovioikeuden kirjaamoon tai käräjäoikeuden kansliaan.
13 § (23.5.2003/381)
Jos muutosta ei laillisen esteen vuoksi tai muusta hyväksyttävästä syystä voida hakea määräajassa,
käräjäoikeus asettaa hakemuksesta uuden määräajan muutoksenhakua varten.
Uutta määräaikaa on pyydettävä ennen alkuperäisen määräajan päättymistä käräjäoikeudelta kirjallisella
hakemuksella. Hakemukseen on liitettävä selvitys hakijaa kohdanneesta esteestä tai muusta hakemuksen
perusteena olevasta syystä.
14 § (6.3.1998/165)
Uuden määräajan asettamisesta ja valituksen tutkimatta jättämisestä myöhästymisen vuoksi päättää
käräjäoikeuden lainoppinut jäsen.
Jos hakemus uuden määräajan asettamisesta hylätään tai valitus myöhästymisen vuoksi jätetään tutkimatta,
ratkaisun antamispäivä on ilmoitettava asianomaisille kirjallisesti hyvissä ajoin ennen ratkaisun antamista.
Vastavalitus (23.5.2003/381)
14 a § (23.5.2003/381)
Valittajan vastapuoli voi tyytymättömyyttä ilmoittamatta valittaa osaltaan käräjäoikeuden tuomiosta
(vastavalitus ).
Määräaika vastavalitusta varten on kaksi viikkoa valittajalle asetetun valitusmääräajan päättymisestä.
14 b § (24.6.2010/650)
Vastavalitus raukeaa, jos valitus peruutetaan, raukeaa tai jätetään tutkimatta taikka valittajalle ei myönnetä
jatkokäsittelylupaa. V astavalitus ei kuitenkaan raukea, jos valitus peruutetaan vasta pääkäsittelyssä.
14 c § (23.5.2003/381)
Muutoin vastavalituksen osalta noudatetaan, mitä valituksesta säädetään.
Valituskirjelmän sisältö ja liitteet
15 § (23.5.2003/381)
Valituskirjelmässä, joka osoitetaan asianomaiselle hovioikeudelle, on mainittava:
1) käräjäoikeuden ratkaisu, johon muutosta haetaan;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 78/1152) miltä kohdin käräjäoikeuden ratkaisuun haetaan muutosta;
3) mitä muutoksia käräjäoikeuden ratkaisuun vaaditaan tehtäviksi;
4) perusteet, joilla muutosta vaaditaan, ja miltä osin käräjäoikeuden ratkaisun perustelut valittajan mielestä
ovat virheelliset;
4 a) peruste jatkokäsittelyluvan myöntämiselle asiassa, jossa jatkokäsittelylupa 25 a luvun 5 §:n mukaan
tarvitaan, ja syyt, joiden nojalla valittaja katsoo perusteen olevan olemassa, jos ne eivät muuten ilmene
kirjelmästä; (10.4.2015/386)
5) todisteet, joihin halutaan nojautua, ja mitä kullakin todisteella halutaan näyttää toteen; sekä
6) mahdollinen pyyntö pääkäsittelyn toimittamisesta hovioikeudessa.
Jos valittaja haluaa, että hovioikeudessa toimitetaan pääkäsittely , hänen on perusteltava pyyntönsä. Hänen on
myös ilmoitettava käsityksensä siitä, onko pääkäsittelyssä otettava vastaan suullista todistelua tai kuultava
muussa tarkoituksessa asianosaista henkilökohtaisesti. Lisäksi hänen on ilmoitettava, keiden
käräjäoikeudessa kuulusteltujen henkilöiden kertomukset on tarpeellista ottaa vastaan, ja miltä osin ne on
tarpeellista ottaa vastaan. Jos valittaja haluaa kuulustella käräjäoikeudessa kuulusteltua henkilöä
henkilökohtaisesti uudelleen tai lisäkysymysten esittämistä varten taikka esittää suullista todistelua
pääkäsittelyssä viittaamalla siihen, hänen on perusteltava pyyntönsä. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Jos valittaja haluaa, että hovioikeudessa toimitetaan pääkäsittely , hänen on ilmoitettava yksilöity syy siihen.
Valittajan on myös ilmoitettava käsityksensä siitä, onko pääkäsittelyssä kuultava asianosaisia
henkilökohtaisesti, ja keiden todistajien, asiantuntijoiden ja muiden todistelutarkoituksessa kuultavien
henkilöiden kuuleminen on tarpeellista.
Jos valittaja riita-asiassa vetoaa seikkaan tai todisteeseen, jota ei ole esitetty käräjäoikeudessa, hänen on
ilmoitettava, miksi siihen vetoaminen 17 § huomioon ottaen olisi sallittua hovioikeudessa.
16 § (6.3.1998/165)
Valituskirjelmässä on ilmoitettava asianosaisten nimet ja heidän laillisen edustajansa tai asiamiehensä taikka
avustajansa yhteystiedot sekä se postiosoite ja mahdollinen muu osoite, johon asiaa koskevat kehotukset,
kutsut ja ilmoitukset voidaan valittajalle lähettää ( prosessiosoite ). Lisäksi valittajan on soveltuvalla tavalla
ilmoitettava niiden henkilöiden puhelinnumerot ja muut yhteystiedot, joita hän haluaa kuulustella
hovioikeudessa henkilökohtaisesti. Jos jokin tieto myöhemmin muuttuu, valittajan tulee viipymättä ilmoittaa
siitä hovioikeudelle. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Valituskirjelmässä on ilmoitettava asianosaisten nimet ja heidän laillisen edustajansa tai asiamiehensä taikka
avustajansa yhteystiedot sekä se postiosoite ja mahdollinen muu osoite, johon asiaa koskevat kehotukset,
kutsut ja ilmoitukset voidaan valittajalle lähettää ( prosessiosoite ). Asianosaisen sekä todistajan tai muun
kuultavan puhelinnumero ja muut yhteystiedot on myös soveltuvalla tavalla ilmoitettava hovioikeudelle. Jos
jokin tieto myöhemmin muuttuu, valittajan tulee viipymättä ilmoittaa siitä hovioikeudelle. (14.5.2010/362)
Valituskirjelmä on valittajan tai, jollei hän ole sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava.
Kirjelmään on liitettävä ne asiakirjat, joihin valittaja vetoaa ja joita ei ole esitetty käräjäoikeudessa, sekä
jäljennös kirjelmästä ja siihen liitetyistä asiakirjoista.
Uusi aineisto hovioikeudessa
17 § (6.3.1998/165)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 79/115Valittaja ei saa hovioikeudessa riita-asiassa vedota muihin seikkoihin tai todisteisiin kuin niihin, jotka on
esitetty käräjäoikeudessa, paitsi jos hän saattaa todennäköiseksi, ettei hän ole voinut vedota seikkaan tai
todisteeseen käräjäoikeudessa tai että hänellä on ollut pätevä aihe olla tekemättä niin.
Kuittausvaatimus, joka on esitetty vasta hovioikeudessa, voidaan jättää tutkimatta, jos sen tutkiminen ei voi
vaikeudetta tapahtua.
Täydentävät säännökset
18 § (6.3.1998/165)
Käräjäoikeuden kansliaan toimitetut, hovioikeudelle osoitetut kirjelmät ja niihin liittyvät asiakirjat on
käräjäoikeudesta viipymättä lähetettävä hovioikeuteen. Samalla on lähetettävä asiaa koskeva asiakirjavihko.
Käräjäoikeuden tuomiosta ja erilliseksi asiakirjaksi laaditusta päätöksestä lähetetään kuitenkin vain
jäljennökset. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Käräjäoikeuden kansliaan toimitetut, hovioikeudelle osoitetut kirjelmät ja niihin liittyvät asiakirjat on
käräjäoikeudesta viipymättä lähetettävä hovioikeuteen. Samalla on lähetettävä asiaa koskeva asiakirjavihko
ja äänitteet. Käräjäoikeuden tuomiosta ja erilliseksi asiakirjaksi laaditusta päätöksestä lähetetään kuitenkin
vain jäljennökset. (30.8.2002/768)
Jos käräjäoikeuden kansliaan toimitettava valituskirjelmä on saapunut määräajassa hovioikeuteen, valitusta
ei tämän vuoksi jätetä tutkimatta. Kirjelmä on hovioikeudesta viipymättä lähetettävä käräjäoikeuden
kansliaan.
19 § (13.5.2011/440)
19 § on kumottu L:lla 13.5.201 1/440 .
25 a luku (24.6.2010/650)
Valitusasian valmistelun aloittaminen hovioikeudessa ja jatkokäsittelylupa
Yleiset säännökset
1 § (24.6.2010/650)
Tässä luvussa säädetään valitusasian valmistelun aloittamisesta hovioikeudessa sekä jatkokäsittelyluvasta ja
sen myöntämisestä.
Jos valitusasiassa ei tarvita jatkokäsittelylupaa tai lupa 1 1 §:ssä säädetyin perustein myönnetään, asian
käsittelyä jatketaan siten kuin 26 luvussa säädetään.
Jos jatkokäsittelylupaa ei myönnetä, käräjäoikeuden ratkaisu jää pysyväksi.
Valmistelun aloittaminen
2 § (24.6.2010/650)
Valitusasian valmistelu hovioikeudessa alkaa, kun käräjäoikeudesta lähetetty valituskirjelmä saapuu
hovioikeuteen. Asian valmistelusta hovioikeudessa vastaa yksi jäsen ( valmistelusta vastaava jäsen ).
3 § (24.6.2010/650)
Jos valitus on puutteellinen ja sen täydentäminen on oikeudenkäynnin jatkamiseksi tarpeen, valittajaa on
kehotettava korjaamaan puute hovioikeuden määräämässä ajassa. Samalla on ilmoitettava, mikä seuraamus
kehotuksen laiminlyömisestä voi olla.
Jos valitus on täydennyksenkin jälkeen puutteellinen, saadaan asianosaiselle erityisestä syystä varata uusi
tilaisuus sen täydentämiseen.
4 § (24.6.2010/650)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 80/115Jos valittaja ei noudata valituksen täydentämistä koskevaa kehotusta ja valitus on niin puutteellinen, ettei se
kelpaa oikeudenkäynnin perustaksi hovioikeudessa, valitus jätetään tutkimatta.
Hovioikeuden on heti jätettävä valitus tutkimatta, jos sen tutkimiselle on muu kuin 3 §:ssä tarkoitettu este.
Jatkokäsittelylupa
5 § (10.4.2015/386)
Asiassa tarvitaan jatkokäsittelylupa, kun käräjäoikeuden ratkaisuun haetaan muutosta valittamalla.
Rikosasian vastaaja, joka on tuomittu ankarampaan rangaistukseen kuin kahdeksan kuukautta vankeutta, ei
kuitenkaan tarvitse jatkokäsittelylupaa miltään osin asiassa, jos valitus koskee hänen syykseen luettua rikosta
taikka rangaistusta. Rangaistuksen ankaruutta arvioitaessa ei oteta huomioon vankeusrangaistuksen ohessa
tuomittua sakkoa tai muuta rikosoikeudellista seuraamusta.
Syyttäjä tai asianomistaja ei tarvitse jatkokäsittelylupaa miltään osin asiassa, jos vastaaja on tuomittu
ankarampaan rangaistukseen kuin kahdeksan kuukautta vankeutta ja valitus koskee vastaajan syyksi luettua
rikosta taikka vastaajalle tuomittua rangaistusta.
6–10 §
6–10 § on kumottu L:lla 10.4.2015/386 .
11 § (24.6.2010/650)
Jatkokäsittelylupa on myönnettävä, jos:
1) ilmenee aihetta epäillä käräjäoikeuden ratkaisun lopputuloksen oikeellisuutta;
2) käräjäoikeuden ratkaisun lopputuloksen oikeellisuutta ei ole mahdollista arvioida jatkokäsittelylupaa
myöntämättä;
3) lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa asioissa on tärkeä myöntää asiassa jatkokäsittelylupa; tai
4) luvan myöntämiseen on muu painava syy .
Jatkokäsittelylupaa ei kuitenkaan tarvitse 1 momentin 1 kohdan nojalla myöntää yksinomaan näytön
uudelleen arvioimista varten, ellei käräjäoikeuden ratkaisun lopputuloksen oikeellisuutta ole perusteltua
aihetta epäillä valituksessa esitettyjen seikkojen perusteella.
12 § (24.6.2010/650)
Jatkokäsittelylupa voidaan rajoittaa koskemaan osaa käräjäoikeuden ratkaisusta. Kysymys
jatkokäsittelyluvan myöntämisestä muilta osin voidaan tällöin siirtää ratkaistavaksi valituksen käsittelyn
yhteydessä.
Menettely jatkokäsittelyluvan myöntämistä koskevassa asiassa
13 § (24.6.2010/650)
Ennen jatkokäsittelyluvan myöntämistä koskevan asian ratkaisemista hovioikeuden on tarvittaessa
kehotettava valittajan vastapuolta antamaan kirjallinen vastaus valitukseen.
14 § (24.6.2010/650)
Hovioikeus päättää jatkokäsittelyluvan myöntämistä koskevan kysymyksen käräjäoikeuden ratkaisun,
valituksen, mahdollisen vastauksen ja tarvittaessa myös muun kirjallisen oikeudenkäyntiaineiston perusteella
kirjallisessa menettelyssä. Erityisestä syystä hovioikeus voi ottaa huomioon myös käräjäoikeudessa tehdyn
kuva- ja äänitallenteen. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 81/115Hovioikeus päättää jatkokäsittelyluvan myöntämistä koskevan kysymyksen käräjäoikeuden ratkaisun,
valituksen, mahdollisen vastauksen ja tarvittaessa myös muun oikeudenkäyntiaineiston perusteella
kirjallisessa menettelyssä.
Asia voidaan ratkaista ilman esittelyä.
15 § (24.6.2010/650)
Jos asiassa myönnetään jatkokäsittelylupa, siitä on ilmoitettava valittajalle sekä valittajan vastapuolelle.
16 § (24.6.2010/650)
Menettelyn osalta jatkokäsittelylupa-asiassa noudatetaan muutoin soveltuvin osin, mitä 26 luvussa säädetään.
17 § (24.6.2010/650)
Jos jatkokäsittelylupaa ei myönnetä, päätöksestä on käytävä ilmi, että:
1) kaikki 1 1 §:ssä säädetyt perusteet jatkokäsittelyluvan myöntämiselle on tutkittu;
2) jatkokäsittelylupaa ei ole myönnetty; ja
3) käräjäoikeuden ratkaisu jää pysyväksi.
Päätökseen on sisällytettävä selostus asianosaisten vaatimuksista ja vastauksista.
18 § (24.6.2010/650)
Jatkokäsittelylupa myönnetään, jos ratkaisukokoonpanon yksikin jäsen on luvan myöntämisen kannalla.
Muutoksenhaku
19 § (24.6.2010/650)
Päätökseen, jolla jatkokäsittelylupa on myönnetty , ei saa hakea muutosta.
Päätökseen, jolla ratkaisusta valittaneelle on myönnetty jatkokäsittelylupa vain osittain, haetaan muutosta
samassa yhteydessä kuin valitetaan hovioikeuden ratkaisusta muilta osin. Jos asiassa ei ole myönnetty
jatkokäsittelylupaa kaikille valittajille, myöntämättä jättämistä koskevaan päätökseen haetaan muutosta siten
kuin 30 luvun 1 §:ssä säädetään. (10.4.2015/386)
26 luku (6.3.1998/165)
Valitusasian käsittelyn jatkaminen hovioikeudessa (24.6.2010/650)
Hovioikeuden tutkimisvalta (23.5.2003/381)
1 § (23.5.2003/381)
Oikeudenkäynti hovioikeudessa koskee käräjäoikeuden ratkaisun kohteena ollutta asiaa valituksessa ja
mahdollisessa vastauksessa vedotulta osalta. T utkittavana on, onko ja miten käräjäoikeuden ratkaisua
muutettava.
1 a § (24.6.2010/650)
1 a § on kumottu L:lla 24.6.2010/650 .
Väliotsikko on kumottu L:lla 24.6.2010/650. (24.6.2010/650)
1 b § (24.6.2010/650)
1 b § on kumottu L:lla 24.6.2010/650 .
Väliotsikko on kumottu L:lla 24.6.2010/650. (24.6.2010/650)
2 § (24.6.2010/650)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 82/115Rikosasiassa hovioikeus voi muuttaa käräjäoikeuden rangaistusvaatimuksesta antamaa tuomiota vastaajan
eduksi silloinkin, kun vain virallinen syyttäjä on hakenut siihen muutosta.
Jos käräjäoikeuden tuomioon rikosasiassa haetaan muutosta ainoastaan rangaistusseuraamuksen osalta,
hovioikeus ei saa ilman erityistä syytä tutkia, onko vastaaja syyllistynyt hänen syykseen luettuun tekoon.
2 a § (24.6.2010/650)
2 a § on kumottu L:lla 24.6.2010/650 .
Kirjallinen vastaus
3 § (24.6.2010/650)
Valittajan vastapuolta on kehotettava antamaan kirjallinen vastaus valitukseen hovioikeuden määräämässä
ajassa. Jos vastaus on pyydetty käsiteltäessä kysymystä jatkokäsittelyluvan myöntämisestä tai valitus jätetään
25 a luvun 4 §:n nojalla tutkimatta taikka vastauksen pyytäminen on ilmeisen tarpeetonta, vastausta ei
tarvitse pyytää.
Vastausta pyydettäessä on annettava tiedoksi valitus ja siihen liitetyt asiakirjat. Hovioikeus voi lisäksi
määrätä, mistä kysymyksestä vastauksessa on erityisesti lausuttava.
4 § (23.5.2003/381)
Vastauksessa sen antajan on ilmoitettava:
1) asia, jossa vastaus annetaan;
2) myöntääkö hän muutosvaatimuksen vai vastustaako hän sitä; sekä
3) käsityksensä valittajan vaatimusten perusteista ja seikat, joihin hän haluaa nojautua.
Vastaukseen ja sen antajaan sovelletaan lisäksi, mitä 25 luvun 15 §:n 1 momentin 4–6 kohdassa sekä 2 ja 3
momentissa sekä 16 ja 17 §:ssä valituksesta ja valittajasta säädetään.
5 § (6.3.1998/165)
Hovioikeus voi tarvittaessa varata vastauksen antajalle tilaisuuden hovioikeuden määräämässä ajassa
täydentää vastausta.
6 § (6.3.1998/165)
Vastaus on annettava tiedoksi valittajalle.
Valmistelun jatkaminen
7 § (23.5.2003/381)
Hovioikeuden on valmistelussa asian laadun mukaan selvitettävä:
1) miltä kohdin käräjäoikeuden ratkaisuun haetaan muutosta;
2) mitä vaatimuksia hovioikeudessa esitetään ja mihin perusteisiin vaatimusten tueksi vedotaan;
3) mistä asianosaiset ovat hovioikeudessa erimielisiä;
4) mitä todisteita hovioikeudessa esitetään ja mitä kullakin todisteella aiotaan näyttää toteen;
5) onko hovioikeudessa toimitettava pääkäsittely; sekä
6) onko riita-asiassa edellytyksiä sovinnolle.
8 § (6.3.1998/165)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 83/115Hovioikeus voi kehottaa asianosaista määräajassa toimittamaan hovioikeudelle kirjallisen lausuman.
Hovioikeuden on tällöin määrättävä, mistä kysymyksestä asianosaisen on lausuttava. Asianosaista ei
kuitenkaan saa kehottaa toimittamaan hovioikeudelle kirjallista lausumaa useamman kuin yhden kerran, ellei
siihen ole erityistä syytä. Lausuma on annettava tiedoksi vastapuolelle.
Hovioikeus voi kutsua asianosaiset kuultaviksi istuntoon, jos tämän katsotaan edistävän valmistelua.
9 § (23.5.2003/381)
Hovioikeus päättää valmistelussa lisäksi asiantuntijan lausunnon hankkimisesta, kirjallisen todisteen
esittämisestä, katselmuksen toimittamisesta ja muuhun valmistavaan toimenpiteeseen ryhtymisestä, jos
sellainen on tarpeen sen turvaamiseksi, että todisteet ovat yhdellä kertaa saatavilla pääkäsittelyssä.
Valmistelussa hovioikeus myös päättää:
1) otetaanko pääkäsittelyssä vastaan suullista todistelua tai kuullaanko asianosaista henkilökohtaisesti
muussa tarkoituksessa;
2) keiden käräjäoikeudessa kuulusteltujen henkilöiden kertomukset otetaan pääkäsittelyssä vastaan
käräjäoikeudessa tehdyltä kuva- ja äänitallenteelta, ja miltä osin ne otetaan vastaan;
3) kuulustellaanko käräjäoikeudessa kuulusteltua henkilöä pääkäsittelyssä henkilökohtaisesti uudelleen;
4) kuulustellaanko käräjäoikeudessa kuulusteltua henkilöä pääkäsittelyssä henkilökohtaisesti lisäkysymysten
esittämistä varten;
5) esitetäänkö käräjäoikeudessa vastaanotettu suullinen todistelu pääkäsittelyssä viittaamalla siihen, ja miltä
osin;
6) otetaanko hovioikeudessa vastaan uutta suullista todistelua.
(28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Valmistelussa hovioikeus päättää myös, onko asianosaisia kuultava henkilökohtaisesti, sekä keitä todistajia,
asiantuntijoita ja muita todistelutarkoituksessa kuultavia henkilöitä kuullaan pääkäsittelyssä.
Hovioikeuden tulee valvoa, ettei asiaan sekoiteta mitään siihen kuulumatonta ja ettei asiassa esitetä
tarpeetonta todistelua.
10 § (23.5.2003/381)
Hovioikeus voi päättää asian valmisteluun liittyvistä toimenpiteistä ilman esittelyä. Samoin menetellään, kun
hovioikeus päättää toimenpiteistä, jotka 2 luvun 8 §:n 2 ja 3 momentin mukaan kuuluvat yhden jäsenen
toimivaltaan. V almistelusta vastaava jäsen päättää menettelytavasta.
11 § (23.5.2003/381)
Asian valmistelussa hovioikeudessa noudatetaan muutoin soveltuvin osin, mitä valmistelusta
käräjäoikeudessa säädetään.
Asian ratkaiseminen kirjallisen oikeudenkäyntiaineiston perusteella (23.5.2003/381)
12 § (23.5.2003/381)
Asia ratkaistaan esittelystä kirjallisen oikeudenkäyntiaineiston perusteella, jollei siinä 13–16 §:n nojalla
toimiteta pääkäsittelyä.
Jos asia ratkaistaan kirjallisen oikeudenkäyntiaineiston perusteella eikä valittajan vastapuoli ole käyttänyt
hovioikeudessa puhevaltaa, asiaa ratkaistaessa otetaan kuitenkin huomioon hänen asiassa aikaisemmin
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 84/115esittämänsä kirjallinen oikeudenkäyntiaineisto. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Jos asia ratkaistaan kirjallisen oikeudenkäyntiaineiston perusteella eikä valittajan vastapuoli ole käyttänyt
hovioikeudessa puhevaltaa, asiaa ratkaistaessa otetaan kuitenkin huomioon hänen asiassa aikaisemmin
esittämänsä oikeudenkäyntiaineisto.
Tarvittaessa kuva- ja äänitallenteelta on otettava selko käräjäoikeudessa vastaanotetun todistelun sisällöstä.
(28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 3 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Tarvittaessa todistelutallenteelta on otettava selko käräjäoikeudessa vastaanotetun todistelun sisällöstä.
Pääkäsittely
13 § (25.8.2016/683)
Hovioikeuden pääkäsittelyssä kuullaan asianosaisia sekä vastaanotetaan suullista todistelua ja muuta
selvitystä. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Hovioikeuden pääkäsittelyssä kuullaan asianosaisia, todistajia ja asiantuntijoita sekä vastaanotetaan muuta
selvitystä.
Pääkäsittely saadaan rajoittaa koskemaan vain osaa valituksen kohteena olevasta asiasta.
14 § (24.6.2010/650)
Hovioikeuden on toimitettava pääkäsittely , jos riita-asiassa asianosainen tai rikosasiassa asianomistaja tai
vastaaja sitä vaatii.
Pääkäsittelyä ei kuitenkaan tarvitse toimittaa, jos asiassa ei 15 §:n 1 momentin mukaan tarvitse ottaa vastaan
suullista todistelua sen vuoksi, että näytön arvioinnin oikeellisuudesta ei voi jäädä varteenotettavaa epäilystä,
ja pääkäsittelyn toimittaminen on muutoinkin selvästi tarpeetonta huomioon ottaen erityisesti asian laatu ja
merkitys asianosaiselle.
Hovioikeuden on virallisen syyttäjän pyynnöstä toimitettava pääkäsittely , jos asiassa on otettava vastaan
suullista todistelua 15 §:n perusteella ja muulloinkin, kun hovioikeus pitää sitä tarpeellisena.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, on noudatettava myös hakemusasiassa tehtyä valitusta käsiteltäessä.
14 a § (24.6.2010/650)
Hovioikeus voi omasta aloitteestaan toimittaa pääkäsittelyn katsoessaan sen tarpeelliseksi.
15 § (24.6.2010/650)
Jos pääkäsittely toimitetaan ja asiassa on kysymys käräjäoikeuden suullisen todistelun uskottavuudesta
tekemästä arviosta, käräjäoikeudessa vastaanotettu suullinen todistelu otetaan tarpeellisilta osiltaan uudelleen
vastaan, jollei estettä ole. T odistelua ei tarvitse ottaa uudelleen vastaan, jos käräjäoikeuden vastaanottaman
näytön arvioinnin oikeellisuudesta ei voi jäädä 12 §:ssä tarkoitetun oikeudenkäyntiaineiston perusteella
kokonaisuutena arvioitaessa mitään varteenotettavaa epäilystä.
Mitä suullisen todistelun uskottavuuden arvioinnista säädetään, sovelletaan myös käräjäoikeuden arvioon
katselmusta toimittaessaan tekemiensä havaintojen uskottavuudesta.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 85/115Pääkäsittelyssä otetaan vastaan myös hovioikeudessa vastaanotettava uusi suullinen todistelu.
15 a § (28.1.2022/96)
Käräjäoikeudessa vastaanotettu suullinen todistelu otetaan pääkäsittelyssä vastaan käräjäoikeudessa tehdyltä
kuva- ja äänitallenteelta, jollei ole erityistä syytä kuulustella käräjäoikeudessa kuulusteltua henkilöä
henkilökohtaisesti uudelleen.
Käräjäoikeudessa kuulusteltua henkilöä voidaan kuulustella pääkäsittelyssä henkilökohtaisesti myös
lisäkysymysten esittämistä varten, jos se on hovioikeudessa vedottujen uusien seikkojen tai todisteiden
vuoksi taikka muusta syystä tarpeen asian selvittämiseksi.
Käräjäoikeudessa tehdyltä kuva- ja äänitallenteelta vastaanotettava suullinen todistelu voidaan esittää
pääkäsittelyssä kokonaan tai osittain viittaamalla siihen, jos hovioikeus harkitsee tämän asian laatu ja siinä
esitettävän suullisen todistelun määrä huomioon ottaen soveliaaksi. Hovioikeus perehtyy viittaamalla
esitettyyn suulliseen todisteluun asianosaisten ja yleisön läsnä olematta.
L:lla 96/2022  lisätty 15 a § tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
16 § (24.6.2010/650)
Jos käräjäoikeudessa vastaanotettua suullista todistelua ei oteta hovioikeudessa uudelleen vastaan,
käräjäoikeuden ratkaisua saa tämän todistelun osalta muuttaa vain, jos todistelua ei enää voida ottaa
uudelleen vastaan. Rangaistusvaatimuksesta tehtyä ratkaisua saadaan kuitenkin muuttaa rikosasian vastaajan
eduksi.
Kutsu pääkäsittelyyn ja seuraamus asianosaisen poissaolosta
17 § (6.3.1998/165)
Hovioikeus huolehtii asianosaisten kutsumisesta pääkäsittelyyn.
Kutsussa on asianosaisille ilmoitettava, minä päivänä ja kellonaikana sekä missä pääkäsittely toimitetaan.
Samalla on ilmoitettava, mikä seuraamus voi aiheutua siitä, että asianosainen ei saavu pääkäsittelyyn.
18 § (6.3.1998/165)
Valittaja kutsutaan pääkäsittelyyn uhalla, että valitus hänen poissa ollessaan jätetään sillensä. V alittajana
henkilökohtaisesti saapumaan määrättävä rikosasian vastaaja kutsutaan pääkäsittelyyn uhalla, että valitus
jätetään sillensä, jos hän ei saavu pääkäsittelyyn henkilökohtaisesti eikä myöskään asiamiehen edustamana,
ja uhalla, että asia voidaan ratkaista hänen poissaolostaan huolimatta, jos hän käyttää sijastaan asiamiestä.
(1.6.2018/422)
Valittajan vastapuoli kutsutaan pääkäsittelyyn sakon uhalla, jos asian käsitteleminen edellyttää vastapuolen
läsnäoloa.
Valittajan vastapuoli, jonka läsnäoloa ei pidetä tarpeellisena, kutsutaan pääkäsittelyyn uhalla, että asia
voidaan ratkaista hänen poissaolostaan huolimatta. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 3 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Valittajan vastapuoli, jonka kuulemista ei pidetä tarpeellisena, kutsutaan pääkäsittelyyn uhalla, että asia
voidaan ratkaista hänen poissaolostaan huolimatta.
Syyttäjän on virkansa puolesta oltava läsnä sellaisen asian pääkäsittelyssä, jossa syyttäjä on valittajana tai
jossa rikosasian vastaaja on valittanut syyttäjän rangaistusvaatimukseen annetusta käräjäoikeuden
ratkaisusta. Syyttäjän on oltava läsnä myös liiketoimintakiellon määräämistä koskevan asian pääkäsittelyssä.
(13.5.201 1/440)
19 § (6.3.1998/165)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 86/115Asianosainen tai hänen laillinen edustajansa voidaan sakon uhalla velvoittaa saapumaan pääkäsittelyyn
kuultavaksi henkilökohtaisesti, jos sitä pidetään asian selvittämiseksi tarpeellisena. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Asianosainen tai hänen laillinen edustajansa voidaan sakon uhalla velvoittaa saapumaan pääkäsittelyyn
henkilökohtaisesti, jos hänen kuulemistaan pidetään asian selvittämiseksi tarpeellisena.
Rikosasian vastaajan velvoittamisesta henkilökohtaisesti saapumaan pääkäsittelyyn on lisäksi voimassa, mitä
oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetussa laissa säädetään.
20 § (6.3.1998/165)
Jos valittaja on jäänyt pois pääkäsittelystä, valitus jätetään pääkäsittelyn kohteena olevalta osalta sillensä. Jos
valittajana pääkäsittelyyn henkilökohtaisesti kutsuttu rikosasian vastaaja on lähettänyt sijaansa asiamiehen,
asiassa on meneteltävä siten kuin 21 §:ssä säädetään, sen estämättä, mitä 12 luvun 29 §:ssä säädetään. Jos
valittajana pääkäsittelyyn henkilökohtaisesti kutsuttu rikosasian vastaaja on jäänyt pois pääkäsittelystä, johon
häntä on kehotettu saapumaan sakon uhalla, hänelle voidaan asettaa korkeampi uhkasakko taikka hänet
voidaan määrätä tuotavaksi samaan tai myöhempään istuntoon. (1.6.2018/422)
Jos valittajan vastapuoli tai tämän laillinen edustaja on jäänyt pois pääkäsittelystä, johon häntä on kehotettu
saapumaan sakon uhalla, hänelle voidaan asettaa korkeampi uhkasakko. Jos hänet on velvoitettu saapumaan
kuultavaksi henkilökohtaisesti, hänet voidaan määrätä tuotavaksi samaan tai myöhempään istuntoon.
(28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Jos valittajan vastapuoli tai tämän laillinen edustaja on jäänyt pois pääkäsittelystä, johon häntä on kehotettu
saapumaan sakon uhalla, hänelle voidaan asettaa korkeampi uhkasakko. Jos hänet on velvoitettu saapumaan
henkilökohtaisesti, hänet voidaan määrätä tuotavaksi samaan tai myöhempään istuntoon. Riita-asiassa, jossa
sovinto ei ole sallittu, ja rikosasiassa hänet voidaan määrätä tuotavaksi, vaikka hänen ei olisikaan saavuttava
henkilökohtaisesti.
Jos valittajan vastapuolta ei ole kutsuttu pääkäsittelyyn sakon uhalla, asia voidaan ratkaista hänen
poissaolostaan huolimatta.
21 § (23.5.2003/381)
Jos asianosainen, todistaja tai muu kuultava ei sakon uhasta huolimatta saavu pääkäsittelyyn taikka jos
tuotavaksi määrättyä ei tavata tai jos kutsua ei saada annetuksi tiedoksi, pääkäsittely saadaan, milloin syytä
on, toimittaa ja asia ratkaista poissaolosta huolimatta. Asetettua uhkasakkoa ei tällöin tuomita.
Uhkasakkoa ei myöskään tuomita, jos asianosainen tai hänen laillinen edustajansa, todistaja tai muu
kuultava, joka sakon uhasta huolimatta on jäänyt pois pääkäsittelystä, saadaan tuoduksi samaan istuntoon,
taikka jos kysymys henkilön kuulemisesta henkilökohtaisesti raukeaa.
22 § (6.3.1998/165)
Jos valitus on valittajan poissaolon vuoksi jätetty sillensä, mutta hänellä on ollut laillinen este, jota hän ei ole
voinut ajoissa ilmoittaa, valittajalla on oikeus saattaa valitus uudelleen käsiteltäväksi ilmoittamalla siitä
kirjallisesti hovioikeudelle 30 päivän kuluessa valituksen sillensä jättämisestä. Jollei valittaja näytä toteen
laillista estettä, valitusta ei oteta tutkittavaksi.
23 § (6.3.1998/165)
Hovioikeus huolehtii myös todistajan ja asiantuntijan sekä muun todistelutarkoituksessa kuultavan henkilön
kutsumisesta pääkäsittelyyn, jollei sitä 1 1 luvun 2 §:ssä mainitulla perusteella ole annettu asianosaisten
tehtäväksi.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 87/115Jos todistajan, asiantuntijan tai muun todistelutarkoituksessa kuultavan henkilön kuin asianosaisen kertomus
otetaan pääkäsittelyssä vastaan käräjäoikeudessa tehdyltä kuva- ja äänitallenteelta, hänet kutsutaan
pääkäsittelyyn vain, jos häntä kuulustellaan pääkäsittelyssä henkilökohtaisesti uudelleen tai lisäkysymysten
esittämistä varten. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  lisätty 2 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
Kutsussa ilmoitettavista tiedoista säädetään 17 luvun 41 §:n 3 momentissa. (12.6.2015/732)
Menettely pääkäsittelyssä
24 § (30.8.2002/768)
Pääkäsittelyssä asia käsitellään seuraavassa järjestyksessä:
1) istunnon alussa tuomioistuimen on tarpeellisilta osiltaan selostettava käräjäoikeuden ratkaisu ja se, mihin
asian valmistelussa on päädytty , sekä tiedusteltava, vastaavatko valmistelussa esitetyt vaatimukset edelleen
asianosaisten kantaa;
2) valittajan ja vastaajan on vuorollaan perusteltava kantaansa ja lausuttava vastapuolen perustelujen
johdosta;
3) tuomioistuimen on otettava vastaan todistelu; sekä
4) valittajan ja vastaajan on esitettävä loppulausuntonsa.
Käräjäoikeudessa tehdyltä kuva- ja äänitallenteelta vastaanotettava suullinen todistelu otetaan vastaan ennen
muuta suullista todistelua. Käräjäoikeudessa kuulusteltua henkilöä, jonka kertomus otetaan vastaan
käräjäoikeudessa tehdyltä kuva- ja äänitallenteelta, kuulustellaan kuitenkin henkilökohtaisesti
lisäkysymysten esittämistä varten heti, kun hänen kertomuksensa on otettu tarpeellisin osin vastaan.
(28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  lisätty 2 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
Edellä 1 ja 2 momentissa säädetystä järjestyksestä saadaan kuitenkin tarvittaessa poiketa. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 3 momentti (aiemmin 2 momentti) tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
Aiempi sanamuoto kuuluu:
Edellä 1 momentissa säädetystä järjestyksestä saadaan kuitenkin tarvittaessa poiketa.
24 a § (28.1.2022/96)
24 a § on kumottu L:lla 28.1.2022/96 , joka tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi
sanamuoto kuuluu:
24 a § (23.5.2003/381)
Jos käräjäoikeudessa vastaanotettua suullista todistelua ei ole joltakin osin otettava vastaan uudelleen,
käräjäoikeudessa kertynyt ääni- tai kuvatallenne voidaan tarvittaessa esittää tarpeellisilta osiltaan
hovioikeuden pääkäsittelyssä.
Sen lisäksi, mitä 17 luvun 52 §:ssä säädetään, hovioikeuden pääkäsittelyssä voidaan puhelinta taikka muuta
siihen soveltuvaa äänen- tai kuvanvälitysmenetelmää käyttäen kuulla todistelutarkoituksessa sellaista
käräjäoikeudessa kuultua todistajaa, asiantuntijaa ja asianosaista, jonka kertomuksen uskottavuus voidaan
luotettavasti arvioida ilman hänen henkilökohtaista läsnäoloaan, jos tuomioistuin harkitsee tämän
soveliaaksi. Asianosaisille on varattava tilaisuus tehdä kuultavalle kysymyksiä. (12.6.2015/732)
Jos 2 momentissa tarkoitettu kuulustelu toimitetaan viranomaisen luona, kuulusteluun sovelletaan, mitä
todistajan ja asiantuntijan poissaolon seuraamuksista ja heihin kohdistettavista pakkokeinoista säädetään.
Kutsussa kuulusteluun on ilmoitettava, minä päivänä ja kellonaikana ja millä tavoin kuulustelu toimitetaan
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 88/115sekä muut 23 §:n 2 momentissa tarkoitetut tiedot. Mitä todistajan ja asiantuntijan oikeudesta saada korvausta
tuomioistuimeen saapumisesta säädetään, koskee soveltuvin osin myös 2 momentissa tarkoitettua
kuulustelua.
24 b § (23.5.2003/381)
Pääkäsittelyssä ratkaistavassa asiassa oikeudenkäyntiaineistona otetaan huomioon se aineisto, joka esitetään
pääkäsittelyssä.
Jos asia ratkaistaan valittajan vastapuolen poissaolosta huolimatta, oikeudenkäyntiaineistona otetaan
huomioon hänen aikaisemmin esittämänsä oikeudenkäyntiaineisto.
Pääkäsittelyssä ratkaisut tehdään ilman esittelyä.
25 § (6.3.1998/165)
Pääkäsittelyssä hovioikeudessa noudatetaan soveltuvin osin niitä säännöksiä, jotka ovat voimassa
pääkäsittelystä käräjäoikeudessa.
Pääkäsittelyn pöytäkirja
26 § (6.3.1998/165)
Pääkäsittelystä laaditaan pöytäkirja. Pöytäkirjan allekirjoittaa sen laatija.
Pöytäkirjaan on merkittävä:
1) tuomioistuimen nimi ja käsittelypäivä;
2) asian käsittelyyn osallistuneiden tuomioistuimen jäsenten nimet ja virka-asema sekä pöytäkirjan laatijan
nimi;
3) asianosaiset ja kuultaviksi kutsutut sekä heidän saapuvillaolonsa;
4) asianosaisten asiamiehet tai avustajat sekä tulkit;
5) asia; sekä
6) suljetun käsittelyn syy .
27 § (6.3.1998/165)
Pöytäkirjaan on lisäksi merkittävä asian käsittelyn kannalta tarpeelliset tiedot ja asiassa esitetyt todisteet.
(28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Pöytäkirjaan on lisäksi merkittävä asian käsittelyn kannalta tarpeelliset tiedot sekä todistajat, asiantuntijat ja
muut asiassa kuullut henkilöt sekä esitetyt muut todisteet.
Pöytäkirjaan on merkittävä:
1) keiden käräjäoikeudessa kuulusteltujen henkilöiden kertomukset on otettu pääkäsittelyssä vastaan
käräjäoikeudessa tehdyltä kuva- ja äänitallenteelta, ja miltä osin ne on otettu vastaan;
2) keitä käräjäoikeudessa kuulusteltuja henkilöitä on kuulusteltu pääkäsittelyssä henkilökohtaisesti
uudelleen;
3) keitä käräjäoikeudessa kuulusteltuja henkilöitä on kuulusteltu pääkäsittelyssä henkilökohtaisesti
lisäkysymysten esittämistä varten;
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 89/1154) mitä uutta suullista todistelua on otettu vastaan.
(28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  lisätty 2 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
Pöytäkirjaan on merkittävä, jos suullista todistelua on esitetty tämän luvun 15 a §:n 3 momentissa säädetyllä
tavalla. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  lisätty 3 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
Todistajan, asiantuntijan sekä todistelutarkoituksessa kuullun asianosaisen tai muun henkilön kuulustelusta
on tehtävä äänitallenne. Äänitallenne säilytetään 30 päivää siitä, kun asia on lainvoimaisesti ratkaistu. Jos
äänitallenteen tekeminen ei ole mahdollista, kuulustelun keskeinen sisältö on merkittävä pöytäkirjaan.
Pöytäkirjattu kuulustelu on heti luettava ja pöytäkirjaan on merkittävä kuulusteltavan ilmoitus siitä, onko
kuulustelun sisältö ymmärretty oikein. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 4 momentti (aiemmin 2 momentti) tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.
Aiempi sanamuoto kuuluu:
Todistajan, asiantuntijan sekä todistelutarkoituksessa kuullun asianosaisen tai muun henkilön kuulustelu on
äänitettävä. Jos äänittäminen ei ole mahdollista, lausuma on sanatarkasti merkittävä pöytäkirjaan.
Pöytäkirjaan on merkittävä hovioikeuden katselmusta toimittaessaan tekemät havainnot.
Tiedoksiantotapa
28 § (14.5.2010/362)
Tässä luvussa tarkoitetut kehotukset, kutsut ja ilmoitukset hovioikeus saa lähettää asianosaisen viimeksi
ilmoittamaan osoitteeseen. Kutsu pääkäsittelyyn on kuitenkin annettava tiedoksi asianosaiselle, joka ei ole
käyttänyt puhevaltaa hovioikeudessa, sekä todistajalle, asiantuntijalle ja muulle todistelutarkoituksessa
kuultavalle siten kuin 1 1 luvun 3, 3 b ja 4 §:ssä säädetään. Jos on aihetta olettaa, ettei asianosainen saa
mainitusta osoitteesta tietoa kutsusta saapua henkilökohtaisesti pääkäsittelyyn, kutsu on lisäksi yritettävä
antaa hänelle tiedoksi puhelimitse ja lähetettävä hänen tiedossa olevaan posti- tai sähköiseen osoitteeseensa.
Jos kutsu pääkäsittelyyn annetaan tiedoksi edellä ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetulla tavalla, kutsuttua ei
voida tuomita esteettömän poissaolon varalta asetettuun uhkasakkoon.
27 luku (6.3.1998/165)
Menettelystä hovioikeuden ensimmäisenä oikeusasteena käsittelemissä riita- ja rikosasioissa
1 § (6.3.1998/165)
Asioiden vireillepanossa ja valmistelussa noudatetaan soveltuvin osin, mitä käräjäoikeudessa käsiteltävien
asioiden osalta säädetään.
2 § (6.3.1998/165)
Hovioikeuden on toimitettava pääkäsittely , jos se on asianosaisen, todistajan tai asiantuntijan kuulemiseksi
taikka muutoin asian selvittämiseksi tarpeen.
3 § (6.3.1998/165)
Hovioikeuden on toimitettava pääkäsittely myös silloin, kun riita-asian asianosainen taikka rikosasian
asianomistaja tai vastaaja on sitä vaatinut.
Pääkäsittelyä ei kuitenkaan 1 momentissa tarkoitetusta syystä tarvitse toimittaa, jos:
1) riita-asiassa kanne on myönnetty tai kanteesta on luovuttu;
2) kantajan vaatimus havaitaan selvästi perusteettomaksi; tai
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 90/1153) asiassa ratkaistaan vain oikeudenkäyntiä koskeva kysymys.
4 § (6.3.1998/165)
Jollei asiassa 2 tai 3 §:n nojalla ole toimitettava pääkäsittelyä, asia ratkaistaan kirjallisen
oikeudenkäyntiaineiston perusteella.
5 § (28.1.2022/96)
Kutsuttaessa asianosaiset pääkäsittelyyn ja pääkäsittelyä toimitettaessa noudatetaan soveltuvin osin, mitä
riita- ja rikosasioiden käsittelystä käräjäoikeudessa säädetään. Suullinen todistelu tallennetaan kuitenkin
noudattaen 26 luvun 27 §:n 4 momenttia.
L:lla 96/2022  muutettu 5 § tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
5 § (6.3.1998/165)
Kutsuttaessa asianosaiset pääkäsittelyyn ja pääkäsittelyä toimitettaessa noudatetaan soveltuvin osin, mitä
riita- ja rikosasioiden käsittelystä käräjäoikeudessa säädetään.
28 luku (16.5.2003/360)
(16.5.2003/360)
28 luku on kumottu L:lla 16.5.2003/360 .
29 luku (31.3.2006/244)
(31.3.2006/244)
29 luku on kumottu L:lla 31.3.2006/244 .
30 luku (2.2.1979/104)
Muutoksenhaku hovioikeudesta korkeimpaan oikeuteen
Yleiset säännökset
1 § (2.2.1979/104)
Hovioikeuden tuomioon ja päätökseen haetaan muutosta korkeimmalta oikeudelta valittamalla.
2 § (2.2.1979/104)
Hovioikeuden ratkaisusta valittamista varten on pyydettävä korkeimmalta oikeudelta valituslupa, jos valitus
koskee hovioikeuden muutoksenhakuasteena ratkaisemaa asiaa tai tällaisen asian yhteydessä antamaa
ratkaisua. (26.8.2005/666)
Asiassa, jonka hovioikeus on ratkaissut ensimmäisenä oikeusasteena, haetaan muutosta valituslupaa
pyytämättä.
3 § (2.2.1979/104)
Valituslupa voidaan myöntää ainoastaan, jos lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa tapauksissa tai
oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi on tärkeätä saattaa asia korkeimman oikeuden ratkaistavaksi taikka
jos siihen on erityistä aihetta asiassa tapahtuneen sellaisen oikeudenkäynti- tai muun virheen takia, jonka
perusteella ratkaisu olisi purettava tai poistettava, tahi jos valitusluvan myöntämiseen on muu painava syy .
Valituslupa voidaan myöntää osittain. Tällöin valituslupa voidaan rajoittaa koskemaan:
1) osaa hovioikeuden ratkaisusta; taikka
2) kysymystä, jonka ratkaiseminen on tarpeen oikeuskäytännön ohjaamiseksi tai valituslupaperusteen
kannalta muutoin.
(26.8.2005/666)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 91/115Jos valituslupa myönnetään 2 momentin 2 kohdan mukaisesti rajoitettuna, korkein oikeus voi muilta osin
perustaa ratkaisunsa valituksen kohteena olevassa ratkaisussa todettuihin seikkoihin. (26.8.2005/666)
Jos valituslupa myönnetään osittain, kysymys valitusluvan myöntämisestä muulta osalta voidaan siirtää
ratkaistavaksi valituksen käsittelyn yhteydessä. (26.8.2005/666)
Muutoksenhaku hovioikeuden toisena oikeusasteena käsittelemässä asiassa
4 § (2.2.1979/104)
Hovioikeuden ratkaisuun on liitettävä valitusosoitus. Siinä on selostettava, millä edellytyksillä valituslupa
lain mukaan voidaan myöntää sekä miten valituslupaa pyytävän on meneteltävä saattaakseen valituksensa
korkeimman oikeuden tutkittavaksi.
5 § (2.2.1979/104)
Määräaika valitusluvan pyytämiseen ja valituksen tekemiseen on 60 päivää siitä päivästä, jona hovioikeuden
ratkaisu annettiin.
Hakijan on puhevallan menettämisen uhalla viimeistään määräajan päättymispäivänä toimitettava
hovioikeuden kirjaamoon korkeimmalle oikeudelle osoitettu muutoksenhakukirjelmä, johon on sisällytettävä
lupahakemus ja valitus.
Muutoksenhakukirjelmään on liitettävä ne asiakirjat, joista ilmeneviin seikkoihin hakija viittaa perusteinaan.
6 § (2.2.1979/104)
Lupahakemuksessa on mainittava se 3 §:ssä säädetty peruste, jolla valituslupaa pyydetään, sekä syyt, joiden
nojalla hakija katsoo, että valitusluvan myöntämiseen on edellä tarkoitettu peruste. Lisäksi on ilmoitettava
hovioikeuden ratkaisu, johon hakija tahtoo hakea muutosta.
Valituksessa on ilmoitettava:
1) miltä kohdin hovioikeuden ratkaisuun haetaan muutosta;
2) mitä muutoksia hovioikeuden ratkaisuun vaaditaan tehtäväksi; sekä
3) perusteet, joilla muutosta vaaditaan.
Muutoksenhakukirjelmässä on lisäksi mainittava hakijan nimi, ammatti ja asuinpaikka sekä hänen tai hänen
asiamiehensä postiosoite, jolla asiaa koskevat ilmoitukset saadaan hänelle toimittaa. Jos postiosoite muuttuu,
uusi osoite on ilmoitettava kirjallisesti korkeimman oikeuden kirjaamoon. Muutoksenhakukirjelmä on
hakijan tai, jollei hän itse ole sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava. Kirjelmän laatijan on samalla
ilmoitettava ammattinsa ja asuinpaikkansa.
7 § (2.2.1979/104)
Muutoksenhakija ei saa vedota muihin seikkoihin ja todisteisiin kuin niihin, jotka on esitetty alioikeudessa
tai hovioikeudessa, paitsi milloin hakija saattaa todennäköiseksi, ettei hän ole voinut vedota seikkaan tai
todisteeseen alemmassa tuomioistuimessa tai että hänellä muuten on ollut pätevä aihe olla tekemättä niin.
Jos hakija haluaa esittää muutoksenhakemuksensa tueksi uusia todisteita, hänen on ne ilmoitettava ja lisäksi
mainittava, mitkä seikat hän tahtoo näyttää toteen ja mistä syystä todistetta ei ole aikaisemmin esitetty .
8 § (2.2.1979/104)
Jos hovioikeuden kirjaamoon toimitettava muutoksenhakukirjelmä on saapunut määräajassa korkeimpaan
oikeuteen ja on syytä olettaa, että sen toimittaminen korkeimpaan oikeuteen on johtunut erehdyksestä,
asianosainen ei menetä tämän vuoksi puhevaltaansa. Kirjelmä on lähetettävä korkeimmasta oikeudesta
viipymättä hovioikeuden kirjaamoon.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 92/115Hovioikeuden tulee lähettää muutoksenhakukirjelmä liitteineen korkeimmalle oikeudelle. Samalla on
lähetettävä asiaa koskeva asiakirjavihko sekä jäljennös hovioikeuden ratkaisusta.
9 § (2.2.1979/104)
Jos määräajassa toimitettua lupahakemusta tai valitusta ei ole laadittu säädetyllä tavalla taikka
muutoksenhakukirjelmään ei ole liitetty asiakirjoja, joihin hakija viittaa perusteinaan, korkeimman oikeuden
on kehotettava hakijaa korjaamaan puute määräämässään ajassa, jollei täydentäminen ole asian käsittelyn
kannalta tarpeetonta.
Erityisistä syistä saadaan hakijalle, jonka lupahakemus tai valitus on täydennyksen jälkeenkin 1 momentissa
mainituin tavoin puutteellinen, varata uusi tilaisuus täydentämiseen.
Jollei kehotusta noudateta ja jos muutoksenhakukirjelmä on niin puutteellinen, ettei asiaa sen perusteella
voida ratkaista, hakemus on jätettävä tutkimatta.
10 § (2.2.1979/104)
Korkeimman oikeuden on tarvittaessa pyydettävä vastapuolelta kirjallinen vastaus muutoksenhakemukseen.
Jos valituslupa on myönnetty , vastapuolelta on aina pyydettävä vastaus, jollei sitä ole tehty jo lupahakemusta
käsiteltäessä.
11 § (2.2.1979/104)
Vastauksessa muutoksenhakemukseen on:
1) ilmoitettava asia, jossa vastaus annetaan;
2) esitettävä vastauksen antajan käsitys hakijan vaatimuksista ja niiden perusteista; sekä
3) ilmoitettava seikat ja todisteet, joihin vastauksen antaja haluaa nojautua.
Vastauskirjelmässä on lisäksi mainittava vastauksen antajan nimi, ammatti ja asuinpaikka sekä hänen tai
hänen asiamiehensä postiosoite, jolla asiaa koskevat ilmoitukset saadaan hänelle toimittaa. Jos postiosoite
muuttuu, uusi osoite on ilmoitettava kirjallisesti korkeimman oikeuden kirjaamoon. V astauskirjelmä on
vastaajan tai, jollei hän itse ole sitä laatinut, sen laatijan allekirjoitettava. V astauksen laatijan on samalla
ilmoitettava ammattinsa ja asuinpaikkansa.
Vastauskirjelmästä ja siihen liitetyistä asiakirjoista on annettava myös jäljennös. Jäljennökset lähetetään
korkeimmasta oikeudesta postitse muutoksenhakijalle.
12 § (2.2.1979/104)
Vastauksen antajaan sovelletaan, mitä 7 §:ssä on säädetty .
Korkein oikeus voi tarvittaessa varata vastauksen antajalle tilaisuuden määräajassa täydentää vastausta.
Muutoksenhaku hovioikeuden ensimmäisenä oikeusasteena käsittelemässä asiassa
13 § (2.2.1979/104)
Hovioikeuden ratkaisuun on liitettävä valitusosoitus, josta ilmenee, miten ratkaisuun tyytymättömän on
meneteltävä saattaakseen valituksensa korkeimman oikeuden tutkittavaksi ja miten valitukseen vastataan.
Määräaika valituksen tekemiseen on 30 päivää siitä päivästä, jona hovioikeuden ratkaisu julistettiin tai
annettiin. (26.8.2005/666)
Valituksen tekemisestä ja sisällöstä on vastaavasti voimassa, mitä 5 §:n 2 ja 3 momentissa sekä 6 §:n 2 ja 3
momentissa säädetään. (26.8.2005/666)
14 § (26.8.2005/666)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 93/115Valituskirjelmän toimittamisesta suoraan korkeimpaan oikeuteen on vastaavasti voimassa, mitä 8 §:n 1
momentissa säädetään.
Hovioikeuden tulee viipymättä lähettää valituskirjelmä liitteineen korkeimmalle oikeudelle. Samalla on
lähetettävä asiaa koskeva asiakirjavihko sekä jäljennös hovioikeuden ratkaisusta.
15 § (26.8.2005/666)
Valittajan vastapuolta on kehotettava antamaan kirjallinen vastaus valitukseen korkeimman oikeuden
määräämässä ajassa. Kehotuksen yhteydessä on annettava tiedoksi valitus ja siihen liitetyt asiakirjat. Korkein
oikeus voi lisäksi määrätä, mistä kysymyksestä vastauksessa on erityisesti lausuttava. V astauksen
antamisessa on noudatettava, mitä 1 1 §:ssä säädetään.
Vastausta ei pyydetä, jos valitus jätetään heti tutkimatta tai jos se hylätään selvästi perusteettomana.
16 § (2.2.1979/104)
Valituksen ja vastauksen täydentämisestä on vastaavasti voimassa, mitä 8 ja 12 §:ssä on säädetty .
17 § (2.2.1979/104)
Jos valitusta on korkeimman oikeuden kehotuksesta täydennetty ja se, mitä täydennyksessä on esitetty , voi
vaikuttaa asian ratkaisuun, korkeimman oikeuden on pyydettävä vastapuolelta vastaus.
Muutoksenhakuasiain käsittely korkeimmassa oikeudessa
18 § (2.2.1979/104)
Korkein oikeus saa erityisestä syystä ottaa huomioon asianosaisen korkeimmalle oikeudelle määräajan
jälkeen toimittaman lisäselvityksen, jollei sen esittäminen ole 7 tai 12 §:n mukaan kiellettyä.
19 § (2.2.1979/104)
Jos korkein oikeus ottaa huomioon 18 §:ssä tarkoitetun lisäselvityksen taikka jos korkein oikeus on omasta
aloitteestaan hankkinut selvitystä, joka voi vaikuttaa asian ratkaisuun, korkeimman oikeuden on pyydettävä
asianosaiselta kirjallinen selitys, jollei se ole ilmeisesti tarpeetonta.
20 § (2.2.1979/104)
Korkein oikeus toimittaa tarvittaessa suullisen käsittelyn, jossa voidaan kuulla asianosaisia, todistajia ja
asiantuntijoita sekä vastaanottaa muuta selvitystä. Käräjäoikeudessa vastaanotetun suullisen todistelun osalta
noudatetaan 26 luvun 15 a §:ää. Suullinen käsittely saadaan rajoittaa koskemaan osaa muutoksenhaun
kohteena olevasta asiasta. (28.1.2022/96)
L:lla 96/2022  muutettu 1 momentti tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto
kuuluu:
Korkein oikeus toimittaa tarvittaessa suullisen käsittelyn, jossa voidaan kuulla asianosaisia, todistajia ja
asiantuntijoita sekä vastaanottaa muuta selvitystä. Suullinen käsittely saadaan rajoittaa koskemaan osaa
muutoksenhaun kohteena olevasta asiasta.
Asianosaisille on ilmoitettava, missä tarkoituksessa suullinen käsittely toimitetaan. (26.8.2005/666)
21 § (2.2.1979/104)
Asianosaiset saadaan kutsua suulliseen käsittelyyn uhalla, että poissaolo ei estä asian käsittelyä ja
ratkaisemista. Asianosaiseen, jonka henkilökohtaista kuulemista korkein oikeus pitää tarpeellisena, on
kuitenkin sovellettava, mitä 12 luvussa ja oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 8 luvussa on säädetty
asianosaisen velvoittamisesta saapumaan asian jatkokäsittelyyn. Kutsussa on asianosaiselle annettava tieto
uhasta, jolla hänen on saavuttava suulliseen käsittelyyn. (11.7.1997/690)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 94/115Jos sakon uhalla saapumaan velvoitettu asianosainen jää pois tai tuotavaksi määrättyä ei tavata taikka jos
ilmoitusta suullisesta käsittelystä ei saada toimitetuksi asianosaiselle tiedoksi, asia saadaan, milloin syytä on,
asianosaisen poissaolosta huolimatta ratkaista. Asetettua uhkasakkoa ei tällöin tuomita.
21 a § (26.8.2005/666)
Asia ratkaistaan kirjallisen oikeudenkäyntiaineiston perusteella, jollei asiassa toimiteta suullista käsittelyä.
Jos suullinen käsittely toimitetaan, huomioon otetaan myös siinä esitetty aineisto.
Täydentävät säännökset
22 § (13.6.1986/472)
Hovioikeuden ratkaisu, jonka osalta muutoksenhakuun tarvitaan valituslupa, pannaan täytäntöön niin kuin
lainvoimaisen tuomion täytäntöönpanosta on säädetty . Hakijan oikeudesta nostaa ulosotossa kertyneet varat
säädetään ulosottolain 6 luvun 1 §:n  2 momentissa.
UlosottoL 37/1895  on kumottu Ulosottokaarella 705/2007 , ks. Ulosottokaari 705/2007 2 luku 10 §  ja 6 luku
13 §.
23 § (2.2.1979/104)
Milloin syytä on, korkein oikeus voi ennen muutoksenhakuasian ratkaisemista määrätä, ettei hovioikeuden
ratkaisua ole toistaiseksi pantava täytäntöön tai täytäntöönpanoa jatkettava.
24 § (2.2.1979/104)
Kutsu suulliseen käsittelyyn annetaan tiedoksi noudattaen, mitä 26 luvun 28 §:ssä säädetään kutsusta
hovioikeuden pääkäsittelyyn. (26.8.2005/666)
Pyyntö vastauksen tai kirjallisen selityksen toimittamisesta sekä kehotus lupahakemuksen, valituksen tai
vastauksen täydentämiseen saadaan lähettää postitse asianosaisen viimeksi ilmoittamalla osoitteella, jollei
muuta tiedoksiantotapaa pidetä tarpeellisena.
25 § (26.7.1993/702)
25 § on kumottu L:lla 26.7.1993/702 .
26 § (2.2.1979/104)
Korkeimman oikeuden ratkaisu saadaan kirjoittaa ottamatta siihen selostavaa osaa ja liittää hovioikeuden
ratkaisuun.
27 § (2.2.1979/104)
Korkeimman oikeuden tuomio ja päätös annetaan päivättynä sille päivälle, josta alkaen se on asianosaisen
saatavissa. Päätös, jolla valituslupahakemus hylätään tai jätetään tutkimatta, voidaan kuitenkin päivätä
esittelypäivälle sen mukaan kuin korkeimman oikeuden työjärjestyksessä määrätään. T yöjärjestyksessä
voidaan määrätä, että esittelypäivälle päivätään myös hakemuskirjaan liitettävä päätös, samoin kuin päätös,
jolla asiaa ei lopullisesti ratkaista tai joka annetaan tiedoksi vain kirjeellä.
30 a luku (24.6.2010/650)
Ennakkopäätösvalituksesta
1 § (24.6.2010/650)
Muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun saadaan hakea hovioikeuden asemesta korkeimmalta oikeudelta
(ennakkopäätösvalitus ), jos korkein oikeus myöntää valitusluvan.
Ennakkopäätösvalitus ei ole sallittu, jos muutoksenhakijan vastapuoli ei ole antanut siihen suostumustaan
joko kirjallisesti tai suullisesti käräjäoikeudessa. Suostumus saadaan peruuttaa ilmoittamalla peruutuksesta
käräjäoikeudelle tyytymättömyyden ilmoittamiselle säädetyn määräajan kuluessa.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 95/1152 § (24.6.2010/650)
Korkein oikeus voi myöntää luvan ennakkopäätösvalitukseen vain, jos lain soveltamisen kannalta muissa
samanlaisissa tapauksissa tai oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi on tärkeää saattaa asia korkeimman
oikeuden ratkaistavaksi. Jos valituslupaa ei myönnetä, käräjäoikeuden ratkaisu jää pysyväksi.
3 § (24.6.2010/650)
Muutoksenhakijan, joka tahtoo hakea muutosta ennakkopäätösvalituksella, on ilmoitettava siitä
ilmoittaessaan tyytymättömyyttä ratkaisuun ja samalla esitettävä 1 §:n 2 momentissa tarkoitettu vastapuolen
suostumus. Jos suostumusta ei ole annettu tai se on laillisesti peruutettu, hyväksytään tyytymättömyyden
ilmoitus 25 luvun 5 §:ssä tarkoitetuksi ilmoitukseksi.
Tyytymättömyyden ilmoituksen hyväksymisestä ennakkopäätösvalitusta varten ja siitä, mitä
muutoksenhaussa on noudatettava, on ilmoitettava heti muutoksenhakijalle ja vastapuolelle.
4 § (24.6.2010/650)
Jos tyytymättömyyden ilmoitusta ei ole hyväksytty , saa siitä kannella korkeimpaan oikeuteen.
Kantelukirjelmä on toimitettava käräjäoikeuden kansliaan kolmessakymmenessä päivässä käräjäoikeuden
ratkaisun julistamis- tai antamispäivästä. Jos korkein oikeus katsoo tyytymättömyyden ilmoittamisen
tapahtuneen laillisesti, tulee sen tarvittaessa asettaa uusi määräaika muutoksenhakua varten.
Jos tyytymättömyyden ilmoitus ennakkopäätösvalitusta varten on hyväksytty , saa vastapuoli, joka katsoo,
ettei hän ole antanut suostumustaan ennakkopäätösvalitukselle, kannella hyväksymisestä korkeimpaan
oikeuteen. Kantelukirjelmä on toimitettava käräjäoikeuden kansliaan 1 momentin mukaisessa määräajassa.
Jos korkein oikeus katsoo, ettei suostumusta ole annettu laillisesti, asia palautetaan käräjäoikeuteen
tyytymättömyyden ilmoituksen hyväksymistä koskevan uuden päätöksen antamista varten.
5 § (24.6.2010/650)
Muutoksenhakijan vastapuoli voi 25 luvun 14 a §:n mukaisesti valittaa käräjäoikeuden ratkaisusta, jos
korkein oikeus myöntää hänelle tämän luvun 2 §:n mukaan luvan ennakkopäätösvalitukseen.
Vastavalitushakemus raukeaa, jos korkein oikeus ei myönnä muutoksenhakijalle valituslupaa.
6 § (24.6.2010/650)
Tässä luvussa tarkoitetussa muutoksenhaussa on lisäksi soveltuvin osin noudatettava, mitä 25 luvussa
säädetään muutoksenhausta käräjäoikeudesta hovioikeuteen ja 30 luvussa säädetään muutoksenhausta
hovioikeudesta korkeimpaan oikeuteen hovioikeuden antaessa ratkaisunsa muutoksenhakuasteena.
Määräaika ennakkopäätösvalitusta varten on 30 päivää siitä päivästä, jona käräjäoikeuden ratkaisu julistettiin
tai annettiin. Korkeimmalle oikeudelle osoitettu muutoksenhakukirjelmä on toimitettava käräjäoikeuden
kansliaan.
31 luku (20.2.1960/109)
Ylimääräisestä muutoksenhausta
Kantelu
1 § (20.2.1960/109)
Lainvoiman saanut tuomio voidaan tehdystä kantelusta tuomiovirheen perusteella poistaa:
1) jos oikeus ei ole ollut tuomionvoipa taikka jos asia on otettu tutkittavaksi, vaikka on ollut olemassa
sellainen seikka, jonka johdosta oikeuden olisi omasta aloitteestaan pitänyt jättää asia tutkittavaksi ottamatta;
2) jos poissa oleva, jota ei ole haastettu, tuomitaan taikka jos henkilö, jota ei ole kuultu, muutoin kärsii
haittaa tuomiosta;
3) jos tuomio on niin sekava tai epätäydellinen, ettei siitä käy selville, miten asiassa on tuomittu; tai
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 96/1154) jos oikeudenkäynnissä on tapahtunut muu oikeudenkäyntivirhe, jonka havaitaan tai voidaan otaksua
olennaisesti vaikuttaneen jutun lopputulokseen.
Pääasian ratkaiseminen alueellista toimivaltaa vailla olevassa tuomioistuimessa ei ole 1 momentissa
tarkoitettu peruste poistaa tuomio. (13.3.2009/135)
2 § (20.2.1960/109)
Jos joku tahtoo kannella tuomiovirheestä, tulee hänen antaa kantelukirjelmä asianomaiseen ylioikeuteen tahi,
mikäli kysymys on ylioikeuden tai korkeimman oikeuden tuomiosta, korkeimpaan oikeuteen.
Kantelu on tehtävä, milloin se perustuu 1 §:n 1 tai 4 kohdassa mainittuun seikkaan, kuuden kuukauden
kuluessa siitä päivästä, jona tuomio sai lainvoiman. Edellä 1 §:n 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa on
sanottu määräaika luettava siitä, kun kantelija sai tuomiosta tiedon.
Kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden valvomisessa toimivaltaisen lainkäyttö- tai valvontaelimen
todettua oikeudenkäyntivirheen asian käsittelyssä, kantelu voidaan 2 momentin estämättä tehdä kuuden
kuukauden kuluessa kyseisen valvontaelimen lopulliseksi jääneen ratkaisun antamisesta. (26.8.2005/666)
3 § (20.2.1960/109)
Kantelukirjelmässä on ilmoitettava vaatimuksen perusteet sekä ne todisteet, joihin vaatimus nojautuu.
Kirjelmään on liitettävä tuomio, josta kannellaan, ja ne kirjalliset todisteet, joihin viitataan.
Kantelijan velvollisuudesta käyttää oikeudenkäyntiasiamiestä tai -avustajaa säädetään 15 luvun 1 §:n 4
momentissa. Kantelijalle on varattava tilaisuus hankkia kelpoisuusvaatimukset täyttävä asiamies tai avustaja,
paitsi jos se on selvästi tarpeetonta. (17.6.201 1/718)
4 § (20.2.1960/109)
Jollei kantelukirjelmään ole liitetty tuomiota, josta kannellaan, taikka jos kirjelmä on niin puutteellinen, ettei
asiaa voida sen perusteella ratkaista, kantelijaa on kehotettava korjaamaan puute määräajassa uhalla, että jos
hän sen laiminlyö, kantelu jätetään tutkimatta. Kehotus saadaan lähettää postitse kantelijan ilmoittamalla
osoitteella. (2.2.1979/104)
Jollei kantelua jätetä tutkimatta tai selvästi perusteettomana hylätä, sen johdosta on vastapuolelta tai muulta,
jonka oikeutta kantelu koskee, vaadittava kirjallinen vastaus, jollei se ole ilmeisesti tarpeetonta. T arvittaessa
on vaadittava myös asianomaisen tuomarin lausunto tai selitys.
Milloin syytä on, voidaan ennen asian lopullista ratkaisemista määrätä, ettei tuomiota toistaiseksi ole pantava
täytäntöön tai täytäntöönpanoa jatkettava.
5 § (2.2.1979/104)
Jos havaitaan tarvittavan lisäselvitystä ennen kuin asia voidaan ratkaista, tuomioistuimen tulee ryhtyä
toimenpiteisiin tarpeellisen selvityksen hankkimiseksi. Suullisen käsittelyn toimittamisesta kantelua
koskevissa asioissa on voimassa, mitä suullisen käsittelyn toimittamisesta hovioikeudessa ja korkeimmassa
oikeudessa on muutoin säädetty .
6 § (20.2.1960/109)
Jos havaitaan, että tuomiovirhe on tapahtunut, poistettakoon tuomio kokonaisuudessaan tai tarpeellisilta
kohdin ja juttu osoitettakoon, jos se on käsiteltävä uudestaan, siihen oikeuteen, missä tuomiovirhe on
tapahtunut. Tällöin on myös määrättävä, minkä ajan kuluessa ja millä tavoin juttu on saatettava uudelleen
käsiteltäväksi.
Lainvoiman saaneen tuomion purkaminen
7 § (20.2.1960/109)
Lainvoiman saanut tuomio riita-asiassa voidaan purkaa:
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 97/1151) jos oikeuden jäsen tai virkamies taikka asianosaisen edustaja tai avustaja on jutun yhteydessä syyllistynyt
rikolliseen menettelyyn, jonka voidaan otaksua vaikuttaneen jutun lopputulokseen;
2) jos asiakirja, jota on käytetty todisteena, on ollut väärä tai asiakirjan antajan tieten sisällöltään
totuudenvastainen taikka jos todistaja tai asiantuntija on tahallaan antanut perättömän lausuman, ja asiakirjan
tai lausuman voidaan otaksua vaikuttaneen lopputulokseen; (12.6.2015/732)
3) jos vedotaan seikkaan tai todisteeseen, jota ei aikaisemmin ole esitetty , ja sen esittäminen todennäköisesti
olisi johtanut toiseen lopputulokseen; tai
4) jos tuomio perustuu ilmeisesti väärään lain soveltamiseen.
Tuomiota älköön purettako 1 momentin 3 kohdassa mainitusta syytä, ellei asianosainen saata
todennäköiseksi, ettei hän ole voinut vedota puheena olevaan seikkaan tai todisteeseen siinä oikeudessa, joka
tuomion on antanut, tai hakemalla muutosta tuomioon taikka että hän muutoin on pätevästä syystä ollut
siihen vetoamatta.
8 § (20.2.1960/109)
Lainvoiman saanut tuomio rikosasiassa voidaan syytetyn eduksi purkaa:
1) jos oikeuden jäsen tai virkamies, syyttäjä taikka asianosaisen edustaja tai avustaja on jutun yhteydessä
syyllistynyt rikolliseen menettelyyn, jonka voidaan otaksua vaikuttaneen jutun lopputulokseen;
2) jos asiakirja, jota on käytetty todisteena, on ollut väärä tai asiakirjan antajan tieten sisällöltään
totuudenvastainen taikka jos todistaja tai asiantuntija on tahallaan antanut perättömän lausuman, ja asiakirjan
tai lausuman voidaan otaksua vaikuttaneen lopputulokseen; (12.6.2015/732)
3) jos vedotaan seikkaan tai todisteeseen, jota ei aikaisemmin ole esitetty , ja sen esittäminen todennäköisesti
olisi johtanut syytetyn vapauttamiseen tai siihen, että rikokseen olisi ollut sovellettava lievempiä
rangaistussäännöksiä, tahi on erittäin painavia syitä, katsoen siihen mihin näin vedotaan ja mitä muutoin käy
ilmi, saattaa uudelleen tutkittavaksi kysymys, onko syytetty tehnyt sen rikollisen teon, joka on luettu hänen
syykseen; tai
4) jos tuomio perustuu ilmeisesti väärään lain soveltamiseen.
8 a § (16.5.2003/360)
Lainvoiman saanut, menettämisseuraamusta koskeva tuomio rikosasiassa voidaan vastaajan eduksi purkaa:
1) jos 8 §:n 1, 2 tai 4 kohdassa mainitut edellytykset ovat olemassa;
2) jos vedotaan seikkaan tai todisteeseen, jota ei ole aikaisemmin esitetty , ja sen esittäminen todennäköisesti
olisi johtanut menettämisvaatimuksen hylkäämiseen tai siihen, että menettämisseuraamus olisi tuomittu
olennaisesti lievempänä, taikka on muutoin erittäin painavia syitä katsoen siihen mihin näin vedotaan ja mitä
muutoin käy ilmi, saattaa uudelleen tutkittavaksi kysymys menettämisseuraamuksesta; tai
3) jos syyte siitä rikoksesta, jonka perusteella menettämisseuraamus tuomittiin, on sittemmin hylätty
näyttämättömänä, tai muusta syystä syytteen hylkäämisen vuoksi menettämisseuraamuksenkaan
tuomitsemiselle ei olisi ollut edellytyksiä.
9 § (20.2.1960/109)
Lainvoiman saanut tuomio rikosasiassa voidaan syytetyn vahingoksi purkaa:
1) jos 8 §:n 1 tai 2 kohdassa mainittu seikka on ollut olemassa ja sen voidaan otaksua vaikuttaneen siihen,
että syytetty on vapautettu tai että hänet on tuomittu olennaisesti lievempien rangaistussäännösten mukaan
kuin mitä olisi ollut sovellettava; tai
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 98/1152) jos kysymyksen ollessa rikoksesta, josta säännöllisen rangaistusasteikon mukaan voi seurata ankarampi
rangaistus kuin kaksi vuotta vankeutta tai josta voi seurata viraltapano, vedotaan seikkaan tai todisteeseen,
jota ei ole aikaisemmin esitetty , ja sen esittäminen todennäköisesti olisi johtanut syytetyn tuomitsemiseen
rikoksesta tai siihen, että rikokseen olisi ollut sovellettava olennaisesti ankarampia rangaistussäännöksiä.
(19.7.1974/622)
Tuomiota älköön purettako 1 momentin 2 kohdassa mainitusta syystä, ellei saateta todennäköiseksi, ettei
asianosainen ole voinut vedota puheena olevaan seikkaan tai todisteeseen siinä oikeudessa, joka tuomion on
antanut, tai hakemalla muutosta tuomioon taikka että hän muutoin on pätevästä syystä ollut siihen
vetoamatta.
9 a § (8.8.1997/755)
Lainvoiman saanut tuomio rikosasiassa voidaan purkaa myös, jos siinä rangaistusta määrättäessä on rikoslain
7 luvun 6 §:ssä  säädetyin tavoin otettu huomioon toinen rangaistus ja viimeksi mainittu rangaistus on
sittemmin poistettu taikka sen perustana ollut syyte on kokonaan tai osittain hylätty tai rangaistus on muuten
olennaisesti muuttunut.
9 b § (30.12.2003/1290)
Lainvoiman saanut tuomio rikosasiassa voidaan purkaa myös, jos henkilöä on pyydetty luovutettavaksi
Suomeen suorittamaan rikoslain 7 luvun  nojalla tuomittua yhteistä vankeusrangaistusta, eikä luovuttaminen
ole mahdollista kaikista yhteiseen vankeusrangaistukseen johtaneista rikoksista, tai luovuttamiseen ei jonkin
rikoksen osalta suostuta. Tällöin korkeimman oikeuden on määrättävä rangaistus erikseen niistä rikoksista,
joiden osalta luovuttaminen on mahdollista tai luovuttamiseen suostutaan, sekä muista rikoksista. Näin
määrättävät rangaistukset eivät yhteensä saa olla ankarammat kuin alkuperäinen yhteinen vankeusrangaistus.
Lisäksi lainvoimainen tuomio rikosasiassa voidaan purkaa, jos Suomessa määrätyn yhteisen
vankeusrangaistuksen täytäntöönpanoa koskeva pyyntö on lähetetty toiseen Euroopan unionin jäsenvaltioon,
eikä täytäntöönpanon siirto ole mahdollista kaikista yhteiseen vankeusrangaistukseen johtaneista rikoksista
tai täytäntöönpanopyyntöön ei jonkin rikoksen osalta suostuta. Tällöin korkeimman oikeuden on määrättävä
rangaistus erikseen niistä rikoksista, joiden osalta täytäntöönpanon siirtäminen on mahdollista tai pyyntöön
suostutaan, sekä muista rikoksista. Näin määrättävät rangaistukset eivät yhteensä saa olla ankarammat kuin
alkuperäinen yhteinen vankeusrangaistus. (25.1 1.201 1/1173)
9 c § (30.12.2003/1290)
Lainvoiman saanut, menettämisseuraamusta koskeva tuomio rikosasiassa voidaan vastaajan vahingoksi
purkaa:
1) jos 8 §:n 1 tai 2 kohdassa mainittu seikka on ollut olemassa ja sen voidaan otaksua vaikuttaneen siihen,
että menettämisseuraamusta ei ole tuomittu tai että se on tuomittu olennaisesti lievempänä kuin se olisi tullut
tuomita; tai
2) jos vedotaan seikkaan tai todisteeseen, jota ei ole aikaisemmin esitetty , ja sen esittäminen todennäköisesti
olisi johtanut menettämisseuraamuksen tuomitsemiseen tai menettämisseuraamuksen tuomitsemiseen
olennaisesti ankarampana.
Tuomiota ei pureta 1 momentin 2 kohdassa mainitusta syystä, ellei saateta todennäköiseksi, ettei
asianosainen ole voinut vedota puheena olevaan seikkaan tai todisteeseen siinä tuomioistuimessa, joka on
tuomion antanut, tai hakemalla muutosta tuomioon taikka että hän muutoin on pätevästä syystä ollut siihen
vetoamatta.
10 § (20.2.1960/109)
Tuomion purkamista tarkoittava hakemus riita-asiassa sekä syytetyn tai 9 c §:ssä tarkoitetussa tapauksessa
vastaajan vahingoksi rikosasiassa on tehtävä vuoden kuluessa siitä päivästä, jona hakija sai tiedon
hakemuksen perusteena olevasta seikasta, tai jos hakemus nojautuu toisen rikolliseen menettelyyn, jona tätä
koskeva tuomio sai lainvoiman. Mainittua aikaa ei kuitenkaan ole luettava aikaisemmasta kuin siitä päivästä,
jona se tuomio, jonka purkamista haetaan, sai lainvoiman. Milloin hakemus riita-asiassa nojautuu 7 §:n 1
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 99/115momentin 4 kohdassa mainittuun seikkaan, luetaan aika siitä päivästä, jona tuomio sai lainvoiman.
(30.12.2003/1290)
Riita-asiassa annetun tuomion purkamista älköön haettako sen jälkeen kun viisi vuotta on kulunut siitä, kun
tuomio sai lainvoiman, ellei hakemuksen tueksi esitetä erittäin painavia syitä.
11 § (20.2.1960/109)
Jos jotakuta on oikeudenkäynnissä käsitelty toisena henkilönä tai väärällä nimellä, voidaan lainvoiman
saanut tuomio tapahtuneen erehdyksen oikaisemiseksi purkaa määräajasta riippumatta. Tällöin voidaan
rikosasiassa annettu tuomio 9 §: n säännösten estämättä purkaa ja myös välittömästi oikaista syytetyn
vahingoksikin, milloin erehdys on johtunut hänen syystään.
12 § (20.2.1960/109)
Tuomion purkamista haetaan korkeimmalta oikeudelta, jollei 14 a §:stä muuta johdu. (26.8.2005/666)
Hakemus on tehtävä kirjallisesti, ja siinä on ilmoitettava vaatimuksen perusteet sekä ne todisteet, joihin
vaatimus nojautuu. Hakemukseen on liitettävä tuomio, jonka purkamista haetaan, ja ne kirjalliset todisteet,
joihin siinä viitataan.
Jos hakemus nojautuu 7 §:n 1 momentin 3 kohdassa tai 9 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettuun
perusteeseen, on hakijan ilmoitettava, minkä vuoksi kysymyksessä olevaan seikkaan tai todisteeseen ei ole
vedottu oikeudenkäynnissä.
13 § (17.6.2011/718)
Hakemuksen käsittelyyn sovelletaan, mitä 3 §:n 2 momentissa sekä 4 ja 5 §:ssä kantelun osalta säädetään.
14 § (20.2.1960/109)
Jos tuomion purkamista koskevaan hakemukseen suostutaan ja jutun uusi käsittely havaitaan tarpeelliseksi,
määrätköön korkein oikeus, minkä ajan kuluessa ja missä tuomioistuimessa sekä millä tavoin juttu on
saatettava uudelleen käsiteltäväksi. Korkeimmalla oikeudella on kuitenkin valta välittömästi oikaista
tuomiota, milloin asia havaitaan selväksi eikä hakemus koske rikosasiassa annetun tuomion purkamista
syytetyn vahingoksi.
Jos juttu on asianosaisen toimenpiteestä otettava uudelleen käsiteltäväksi ja tämä laiminlyö, mitä hänelle on
siinä suhteessa määrätty , tahi jää saapumatta siihen oikeudenkäyntitilaisuuteen, jossa jutun ensimmäinen
käsittely on määrätty tapahtuvaksi, raukeaa purku.
14 a § (26.8.2005/666)
Siitä poiketen, mitä 12 §:ssä säädetään, tuomion purkamista haetaan siltä tuomioistuimelta, jonka tuomiota
hakemus koskee, jos hakemus tarkoittaa:
1) rikosasiassa annetun tuomion purkamista tai oikaisemista siksi, että henkilöä on käsitelty toisena tai
väärällä nimellä;
1 a) pelkästään päiväsakon rahamäärän alentamista; (1.6.2018/422)
2) poissaolon johdosta määrätyn seuraamuksen poistamista laillisen esteen vuoksi; taikka
3) tuomion purkamista tai oikaisemista 9 a §:n nojalla.
Jos 1 momentissa tarkoitettu hakemus hyväksytään, tuomioistuin voi samalla oikaista tuomiota.
Sen lisäksi, mitä 3–5 §:ssä säädetään, hakemuksen käsittelyssä käräjäoikeudessa noudatetaan soveltuvin osin
8 luvun säännöksiä hakemusasioiden käsittelystä.
15 § (16.5.2003/360)
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 100/115Jos rikosjutussa on tehty vahingonkorvaus- tai muu yksityisoikeudellinen vaatimus, on jutussa annetun
tuomion purkamista koskevassa asiassa tältä osalta sovellettava riitajutussa annetun tuomion purkamista
koskevia säännöksiä. Jos tuomio puretaan rangaistusvaatimusta tai menettämisvaatimusta koskevalta osalta,
voidaan tuomio edellä sanotun estämättä samalla purkaa myös yksityisoikeudellista vaatimusta koskevalta
osalta.
16 § (20.2.1960/109)
Mitä edellä tässä luvussa on säädetty lainvoiman saaneesta tuomiosta, on vastaavasti sovellettava, milloin
kysymys on lainvoimaiseen tuomioon rinnastettavasta oikeudellisesta ratkaisusta.
Menetetyn määräajan palauttaminen
17 § (20.2.1960/109)
Sille, joka laillisen esteen vuoksi ei ole voinut määräajassa ilmoittaa tyytymättömyyttään tahi hakea
muutosta tai takaisinsaantia taikka ryhtyä muuhun toimeen oikeudenkäynnissä taikka joka muutoin esittää
anomuksensa tueksi erittäin painavia syitä, voidaan hakemuksesta palauttaa menetetty sellainen määräaika.
18 § (26.8.2005/666)
Menetetyn määräajan palauttamista on haettava kirjallisesti 30 päivän kuluessa 17 §:ssä tarkoitetun esteen
lakkaamisesta ja viimeistään vuoden kuluessa siitä päivästä, jona määräaika päättyi.
Hakemus tehdään hovioikeudelle, jos hakemus koskee määräajan palauttamista toimenpiteen tekemiseksi
käräjäoikeudessa tai muutoksen hakemiseksi sen ratkaisuun. Muussa tapauksessa hakemus tehdään
korkeimmalle oikeudelle. Hakemus tehdään korkeimmalle oikeudelle myös silloin, kun hakemus koskee
asiaa, jossa käräjäoikeuden ratkaisuun haetaan muutosta suoraan korkeimmalta oikeudelta.
Hakemukseen ja sen käsittelyyn sovelletaan, mitä 3 §:n 1 momentissa sekä 4 ja 5 §:ssä kantelusta säädetään.
(17.6.201 1/718)
Ylimääräisen muutoksenhaun rajoittaminen (1.6.2018/422)
19 § (1.6.2018/422)
Asianosainen saa korkeimmassa oikeudessa kannella tuomiovirheestä, hakea tuomion purkamista ja hakea
menetetyn määräajan palauttamista samassa asiassa vain kerran, jollei asiaa ole erityisen painavasta syystä
välttämätöntä tutkia uudelleen.
32 luku (30.4.1999/556)
Uhkasakko
1 § (30.4.1999/556)
Uhkasakko, jonka asettaminen kuuluu yleisen tuomioistuimen toimivaltaan tai joka asetetaan
oikeudenkäynnin kulun turvaamiseksi, asetetaan markkamäärältään kiinteänä ottaen huomioon sakotetun
maksukyky . Uhkasakko voidaan erityisestä syystä tuomita lievempänä kuin se on asetettu.
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
12.1.1918/7:
11.2.1921/41:
19.12.1921/274:
Tämä laki astuu voimaan 1 päivänä tammikuuta 1922, jolloin lakkaavat voimassa olemasta 1 1 päivänä
joulukuuta 1766 annetun kunink. kirjeen 1 kohta ja kunink. julistus 19 päivältä tammikuuta 1802.
28.1.1927/22:
13.6.1929/240:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1930.
Mitä 2 ja 1 1 §:ssä niiden entisessä muodossa säädetään laillisesta tuomioistuimesta asioissa, jotka koskevat
omaisuuden erilleen ottamista tai peräeroa, on edelleen noudatettava puolisoihin nähden, joiden
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 101/115varallisuussuhteisiin on sovellettava ennen sanottua päivää voimassa ollutta lakia.
25.4.1930/147:
Tämä laki, joka kumoaa tammikuun 28 päivänä 1753 annetun kunink. kirjeen ja maaliskuun 23 päivänä 1807
annetun kunink. selityksen 39 kohdan, tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1930. Jutuissa, joissa
hovioikeuden päätös on sitä ennen annettu, noudatettakoon kuitenkin aikaisempia säännöksiä.
1.4.1938/137:
29.7.1948/571:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1949, ja sillä kumotaan, mitä yleisessä ja
erikoislainsäädännössä erikseen on säädetty asianosaisen täyte- ja puhdistusvalasta.
29.7.1948/572:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1949.
29.7.1948/573:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1949.
6.5.1955/213:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1956.
26.4.1957/175:
11.4.1958/150:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1958.
25.4.1958/182:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1958.
12.12.1958/497:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1959.
20.2.1960/109:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1960.
Milloin laissa tai asetuksessa on viitattu lainkohtaan, joka on korvattu tässä laissa olevalla säännöksellä, on
viittauksen katsottava tarkoittavan viimeksi mainittua säännöstä.
Kanteluun, joka koskee ennen tämän lain voimaantuloa julistettua tai annettua tuomiota, on sovellettava
aikaisempaa lakia.
Lainvoiman saaneen tuomion purkamista tai menetetyn määräajan palauttamista tarkoittavaan hakemukseen,
joka koskee ennen tämän lain voimaantuloa julistettua tai annettua tuomiota taikka sitä ennen päättynyttä
määräaikaa, on sovellettava tämän lain säännöksiä, kuitenkin siten, ettei 31 luvun 10 §:ssä ja 18 §:n 1
momentissa säädettyjä määräaikoja ole luettava aikaisemmasta kuin siitä päivästä, jona laki tulee voimaan.
12.8.1960/362:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1961, ja sillä kumotaan kuninkaallinen kirje 15 päivältä
toukokuuta 1778 sisältävä selityksen oikeudenkäymiskaaren 10 luvun 25 §:ään , 2 päivänä maaliskuuta 1854
annettu keisarillinen selitys siitä, miten on meneteltävä, kun valtio on haastettava vastaamaan riita-asiassa, ja
eräitä määräyksiä siitä, miten on hankittava kirjallinen haaste alioikeuteen, sisältävä 7 päivänä syyskuuta
1901 annettu julistus (36/01)  sekä muut tämän lain kanssa ristiriidassa olevat säännökset. Milloin laissa tai
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 102/115asetuksessa on viitattu lainkohtaan, joka on korvattu tässä laissa olevalla säännöksellä, on viittauksen
katsottava tarkoittavan viimeksi mainittua säännöstä.
20.6.1963/325:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1963.
5.2.1965/45:
Tämä laki tule voimaan 1 päivänä tammikuuta 1966. Mitä 2 §:ssä, sellaisena kuin se oli voimassa ennen 1
päivää tammikuuta 1930, on säädetty laillisesta tuomioistuimesta asioissa, jotka koskevat omaisuuden
erilleen ottamista tai peräeroa, on edelleen noudatettava puolisoihin nähden, joiden varallisuussuhteisiin on
sovellettava ennen mainittua päivää voimassa ollutta lakia.
25.3.1966/176:
16.12.1966/645:
10.1.1969/5:
23.5.1969/323:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1969.
14.7.1969/494:
7.7.1970/459:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1971 ja sillä kumotaan oikeasta vaarinottamisesta ja
noudattamisesta 27 päivänä toukokuuta 1801 annettu kuninkaallinen kirje vielä voimassa olevalta,
kihlakunnanoikeuden istunnon aloittamista ja lopettamista koskevalta osalta, yhteisen kansan valituksiin
maaliskuun 16 päivänä 1739 annetun kuninkaallisen päätöksen ja selityksen 68 § sekä 5 päivänä joulukuuta
1765 annettu kuninkaallinen kirje siitä, että välikäräjiä ei saa kruunun kustannuksella pitää.
14.1.1972/21:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1972.
15.9.1972/667:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1973.
19.7.1974/622:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1975. Mitä 30 luvun 5 §:n 2 momentissa ja 31 luvun 9 §:n 1
momentin 2 kohdassa on säädetty vankeusrangaistuksesta, koskee myös ennen lain voimaantuloa tuomittua
kuritushuonerangaistusta.
4.7.1975/520:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 1975.
23.4.1976/350:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1978.
31.8.1978/661:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1979.
Sillä kumotaan erinäisiä määräyksiä muutoksen hakemisesta alioikeuksien tuomioihin ja päätöksiin sisältävä,
14 päivänä elokuuta 1901 annettu asetus siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen, 24 päivänä tammikuuta
1930 annettu laki vedon ja tyytymättömyydenilmoituksen vastaanottamisesta kihlakunnantuomarin poissa
ollessa (21/30)  sekä rikoslain voimaanpanemisesta 19 päivänä joulukuuta 1889 annetun asetuksen 46 §,
sellaisena kuin se on 19 päivänä heinäkuuta 1974 annetussa laissa (614/74) .
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 103/115Tällä lailla kumotaan myös
1) kuninkaalliset kirjeet vetotodistuksista 6 päivältä joulukuuta 1739 ja 26 päivältä elokuuta 1772,
2) kuninkaallinen kirje kruunun asiamiehistä 12 päivänä huhtikuuta 1749,
3) kesäkuun 29 päivänä 1773 annettu julistus asiamiehen velvollisuudesta allekirjoittaa laatimansa valitus- ja
hakemuskirjat,
4) kuninkaallinen kirje 14 päivältä marraskuuta 1798 menettelystä eri oikeusasteiden käsiteltäviin kuuluvissa
rikosasioissa,
5) keisarillinen kirje varauskirjoista 4 päivältä kesäkuuta 1817,
6) keisarillinen kirje 1 1 päivältä joulukuuta 1829 siitä, miten eri alioikeuksien samaa henkilöä koskevat
tuomiot alistetaan, sekä
7) elokuun 6 päivänä 1861 annettu asetus työ- ja toimitustavan keventämisestä erinäisissä Suomenmaan
oikeuksissa.
Haettaessa muutosta ennen lain voimaantuloa annettuun tai julistettuun alioikeuden ratkaisuun ja vastattaessa
tällaiseen muutoksenhakemukseen on sovellettava aikaisempaa lakia, mikäli jäljempänä ei toisin säädetä.
Tämän lain säännöstä valtuutuksen esittämisestä on sovellettava tyytymättömyyden ilmoitukseen, jota
koskeva määräaika päättyy lain voimaantulon jälkeen. Hovioikeudessa lain voimaantullessa ratkaisematta
oleviin asioihin on sovellettava tämän lain 26 luvun säännöksiä.
Mitä muualla laissa on säädetty vetoamisesta hovioikeuteen, koskee tämän lain tultua voimaan soveltuvin
osin muutoksenhakua alioikeudesta hovioikeuteen.
15.12.1978/968:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1979.
2.2.1979/104:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1980.
Haettaessa muutosta ennen lain voimaantuloa annettuun hovioikeuden ratkaisuun ja vastattaessa tällaiseen
muutoksenhakemukseen sekä muutoksenhakuasiaa käsiteltäessä on sovellettava aikaisempaa lakia, mikäli
jäljempänä ei toisin säädetä. Asioissa, joissa muutoksenhaun määräaika päättyy lain voimaantulon jälkeen,
on sovellettava tämän lain säännöksiä muutoksenhakemuksen ja vastauksen täydentämisestä. Haettaessa
muutosta ennen lain voimaantuloa annettuun hovioikeuden ratkaisuun muutoksenhakemukseen ei tarvitse
liittää hovioikeuden tuomiota tai päätöstä eikä todistusta siitä, että asianosainen on säädetyssä järjestyksessä
ilmoittanut ratkaisuun tyytymättömyyttä.
Ennen lain voimaantuloa säädetyn muutoksenhakukiellon estämättä voidaan valituslupa myöntää tämän lain
mukaan.
28.12.1979/1072:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1980.
30.5.1980/396:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1981.
Mitä muualla laissa on säädetty varsinaisista käräjistä tai niiden yleisistä istunnoista, koskee tämän lain
voimaan tultua kihlakunnanoikeuden vakinaisia istuntopäiviä. V astaavasti mitä välikäräjistä on säädetty ,
koskee 5 §:ssä tarkoitettua istuntoa.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 104/115Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
23.5.1980/285 v. 1981:
Tämä laki tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 1981.
HE 55/79, ulkvk.miet. 4/79, svk.miet. 15/79
8.4.1983/363:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1984.
HE 224/82, lvk.miet. 1 1/82, svk.miet. 272/82
3.2.1984/115:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1984.
HE 29/83, l-tvk.miet. 14/83, svk.miet. 132/83
21.12.1984/947:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1985.
HE 56/84, toisen lvk.miet. 5/84, svk.miet. 145/84
30.4.1986/309:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1987.
HE 90/85, lvk.miet. 9/85, svk.miet. 1/86
13.6.1986/472:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1987.
31.12.1986/1049:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1987.
HE 134/86, toisen lvk.miet. 6/86, svk.miet. 180/86
13.3.1987/308:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1987.
27.3.1987/354:
Tämän lain voimaanpanosta säädetään erikseen.
L 354/1987  tuli voimaan L:n 1417/1992  mukaisesti 1.12.1993.
HE 28/86, lvk.miet. 1 1/86, svk.miet. 249/86
16.4.1987/412:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1988.
HE 62/86, lvk.miet. 14/86, svk.miet. 265/86
30.4.1987/452:
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 105/115Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1989.
HE 14/85, lvk.miet. 9/86, svk.miet. 230/86
10.6.1988/505:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1988.
Niissä asioissa, joissa alioikeuden ratkaisu on annettu tai julistettu ennen lain voimaantuloa, sovelletaan
aikaisempaa lakia.
HE 39/88, lvk.miet. 7/88, svk.miet. 49/88
29.12.1988/1255:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1989.
HE 186/88, lvk.miet. 14/88, svk.miet. 217/88
19.4.1991/708:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1992.
Tällä lailla kumotaan eräiden yhdessä käsiteltävien rikosasiain oikeuspaikasta 8 päivänä kesäkuuta 1945
annettu laki (516/45) .
HE 40/90, lvk.miet. 15/90, svk.miet. 314/90
22.7.1991/1052:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
L 1052/1991  tuli voimaan L:n 1417/1992  mukaisesti 1.12.1993.
HE 15/90, lvk.miet. 16/90, svk.miet. 335/90
22.7.1991/1056:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
L 1056/1991  tuli voimaan L:n 1417/1992  mukaisesti 1.12.1993.
HE 16/90, lvk.miet. 17/90, svk.miet. 336/90
22.7.1991/1064:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
Tällä lailla kumotaan
1) alituomareiden velvollisuudesta riitaveljille toimittaa pöytäkirjoja ja päätöksiä heitä koskevissa juttu-
asioissa 6 päivänä elokuuta 1861 annettu asetus,
2) senaatin kirje 28 päivältä huhtikuuta 1884 muutetuista määräajoista alituomareille antaa asianosaisille ja
yleisille asiamiehille pöytäkirjoja ja päätöksiä y .m.; sekä
3) 6 päivänä elokuuta 1861 annetussa asetuksessa ja senaatin kirjeessä hovioikeuksille 28 päivältä huhtikuuta
1884 säädettyjen määräaikojen, joiden kuluessa alituomarit ovat velvolliset antamaan asianosaisille ja
yleisille asiamiehille pöytäkirjoja ja päätöksiä oikeudessa käsitellyistä asioista, muuttamisesta 9 päivänä
heinäkuuta 1918 annettu asetus.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 106/115L 1064/1991  tuli voimaan L:n 1417/1992  mukaisesti 1.12.1993.
HE 154/90, lvk.miet. 18/90, svk.miet. 337/90
22.7.1991/1065:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
L 1065/1991  tuli voimaan L:n 1417/1992  mukaisesti 1.12.1993.
HE 179/90, lvk.miet. 19/90, svk.miet. 338/90
8.1.1993/30:
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana.
HE 56/92 , LaVM 7/92, ET A-sopimuksen liite VII: neuvoston direktiivi (77/249/ETY)
28.6.1993/595:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1993.
Lain 25 ja 26 luvun säännöksiä sovelletaan asiaan, jossa alioikeuden tuomio julistetaan tai annetaan lain
voimaantulon jälkeen.
HE 79/93 , LaVM 1 1/93
26.7.1993/702:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1993.
HE 241/92 , VaVM 25/93
26.11.1993/1013:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1993.
Tätä lakia ei sovelleta ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleessa riita-asiassa.
HE 191/93 , LaVM 22/93
5.1.1994/8:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä tammikuuta 1994.
HE 61/93 , LaVM 25/93
21.1.1994/58:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1994.
HE 139/93 , LaVM 24/93
3.3.1995/285:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1995.
HE 292/94 , TaVM 58/94
21.4.1995/585:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1995.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 107/115HE 94/93 , LaVM 22/94, SuVM 10/94
21.4.1995/746:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1995.
HE 95/93 , LaVM 23/94
24.11.1995/235 v. 1996:
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana.
HE 158/95 , LiVM 2/95, EV 97/95
11.7.1997/690:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997.
Lain voimaan tullessa tuomioistuimissa vireillä olevat rikosasiat käsitellään noudattaen tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 82/1995 , LaVM 9/1997, EV 98/1997
8.8.1997/755:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997.
HE 48/1997 , LaVM 8/1997, EV 85/1997
6.2.1998/111:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1998.
HE 132/1997 , LaVM 17/1997, EV 231/1997
6.3.1998/165:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1998.
Tätä lakia sovelletaan riita- ja hakemusasioihin, jos muutoksenhaun kohteena oleva ratkaisu on
käräjäoikeudessa annettu tai julistettu tämän lain voimaantulon jälkeen.
Rikosasioihin tätä lakia sovelletaan, jos asia, jossa muutosta haetaan, on käräjäoikeudessa ollut käsiteltävä
noudattaen oikeudenkäynnistä rikosasioissa annettua lakia ja jos ratkaisu siinä on annettu tai julistettu tämän
lain voimaantulon jälkeen.
Hovioikeuden ensimmäisenä asteena käsiteltäviin asioihin tätä lakia sovelletaan, jos asia on tullut vireille
tämän lain voimassa ollessa.
HE 33/1997 , LaVM 19/1997, EV 1/1998
19.3.1999/368:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1999.
HE 107/1998 , LaVM 26/1998, EV 281/1998
1.4.1999/444:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999.
HE 146/1998 , LaVM 20/1998, EV 234/1998
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 108/11530.4.1999/556:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1999.
HE 74/1998 , LaVM 25/1998, EV 274/1998
21.12.2000/1181:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2001.
HE 86/1999 , LaVM 10/2000, EV 169/2000
1.6.2001/441:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2001.
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleissa asioissa sovelletaan kuitenkin tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleita säännöksiä.
HE 78/2000 , LaVM 6/2001, EV 33/2001
31.8.2001/764:
Tämän lain voimaantulosta säädetään tasavallan presidentin asetuksella.
HE 40/2001 , UaVM 5/2001, EV 71/2001
5.4.2002/259:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.
Asiassa, joka on tuomioistuimessa vireillä tämän lain tullessa voimaan, sovelletaan tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleita 15 luvun 2 §:n säännöksiä oikeudenkäyntiasiamiehestä ja -avustajasta.
HE 82/2001 , LaVM 22/2001, EV 182/2001
12.7.2002/601:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.
HE 31/2001 , LaVM 8/2002, EV 65/2002
30.8.2002/768:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.
Asia, joka on tullut vireille ennen tämän lain voimaantuloa, käsitellään tuomioistuimessa noudattaen tämän
lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Kuitenkin 24 luvun 9 §:n 2 momentin ja 25 luvun 18 §:n 1
momentin säännöksiä sovelletaan 31 päivän joulukuuta 2002 jälkeen ratkaistuihin asioihin.
Tällä lailla kumotaan hakemusasioiden käsittelystä yleisessä alioikeudessa 30 päivänä huhtikuuta 1986
annettu laki (307/1986)  siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Jos muualla laissa säädetään, että asia käsitellään siinä järjestyksessä kuin hakemusasioiden käsittelystä
yleisessä alioikeudessa annetussa laissa säädetään, noudatetaan asian käsittelyssä hakemusasioiden käsittelyä
koskevia oikeudenkäymiskaaren 8 luvun  säännöksiä.
HE 32/2001 , LaVM 12/2002, EV 97/2002
16.5.2003/360:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2003.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 109/115HE 190/2002 , LaVM 30/2002, EV 283/2002
23.5.2003/381:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2003.
Tätä lakia sovelletaan asioissa, joissa muutoksenhaun kohteena oleva käräjäoikeuden ratkaisu julistetaan tai
annetaan lain tultua voimaan. Lain 2 luvun 8 §:n 2 momenttia, sen 1 kohtaa lukuun ottamatta, ja 3 momenttia
sekä 26 luvun 24 a §:ää ja 28 §:n 2 ja 3 momenttia sovelletaan kuitenkin myös asioissa, joissa
käräjäoikeuden ratkaisu on julistettu tai annettu ennen lain voimaantuloa.
HE 83/2001 , HE 91/2002 , LaVM 27/2002, EV 259/2002
6.6.2003/425:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 92/2002 , PeVM 9/2002, EV 269/2002
13.6.2003/461:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
HE 54/2002 , PeVM 14/2002, EV 288/2002
27.6.2003/688:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2004.
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleessa asiassa sovelletaan tämän lain asemesta lain voimaan
tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 216/2001 , LaVM 34/2002, EV 305/2002
30.12.2003/1290:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004.
HE 88/2003 , LaVM 7/2003, EV 128/2003, Neuvoston puitepäätös (2002/584/YOS); EYVL N:o L 190,
18.7.2002, s. 1
26.8.2005/664:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006.
HE 1 14/2004 , LaVM 4/2005, EV 64/2005
26.8.2005/666:
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2005.
Lain 30 luvun säännöksiä ei, lukuun ottamatta 20 §:n 2 momenttia ja 24 §:n 1 momenttia, sovelleta asioissa,
joissa muutoksenhaun kohteena oleva hovioikeuden ratkaisu annetaan tai julistetaan ennen lain
voimaantuloa.
Lain 21 luvun 16 §:n 3 momentin ja 31 luvun säännöksiä sovelletaan ylimääräistä muutoksenhakua
koskeviin asioihin, jotka tulevat vireille lain tultua voimaan.
HE 9/2005 , LaVM 6/2005, EV 81/2005
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 110/11523.9.2005/783:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2006.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
HE 262/2004 , LaVM 9/2005, EV 97/2005
31.3.2006/244:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2006.
HE 271/2004 , LaVM 1/2006, EV 6/2006
30.3.2007/374:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2007.
HE 13/2006 , LaVM 24/2006, EV 269/2006
25.5.2007/650:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2007.
HE 52/2006 , LaVM 29/2006, EV 288/2006
15.6.2007/707:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleessa asiassa sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä.
HE 83/2006 , LaVM 26/2006, EV 275/2006
5.12.2008/811:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
HE 85/2008 , LaVM 1 1/2008, EV 125/2008
13.3.2009/135:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa vireille tulleisiin asioihin sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
HE 70/2008 , LaVM 16/2008, EV 5/2009
29.5.2009/363:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
HE 233/2008 , LaVM 3/2009, EV 37/2009
24.7.2009/578:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
HE 30/2009 , MmVM 5/2009, EV 89/2009
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 111/11522.12.2009/1386:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 161/2009 , HaVM 18/2009, EV 205/2009
14.5.2010/362:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2010.
HE 123/2009 , LaVM 5/2010, EV 52/2010
24.6.2010/650:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 201 1.
Tätä lakia sovelletaan riita-, rikos- ja hakemusasioihin, jos muutoksenhaun kohteena oleva ratkaisu on
käräjäoikeudessa annettu tai julistettu tämän lain voimaantulon jälkeen.
HE 105/2009 , LaVM 4/2010, EV 49/2010
27.8.2010/758:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
HE 94/2009 , LaVM 9/2010, EV 84/2010
14.1.2011/29:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 201 1.
Tätä lakia ei sovelleta, jos avopuolisoiden yhteistalouden purkamisesta annetussa laissa tarkoitettu avoliitto
on päättynyt ennen tämän lain voimaantuloa.
HE 37/2010 , LaVM 23/2010, EV 201/2010
29.4.2011/395:
Tämä laki tulee voimaan 21 päivänä toukokuuta 201 1.
Tätä lakia sovelletaan lain voimaantulon jälkeen vireille tulleissa oikeudenkäynneissä.
HE 284/2010 , LaVM 32/2010, EV 294/2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/52/EY
(32008L0052) ; EUVL L 136, 24.5.2008, s.3
13.5.2011/440:
Tämä laki tulee voimaan 17 päivänä toukokuuta 201 1.
HE 286/2010 , LaVM 34/2010, EV 31 1/2010
17.6.2011/718:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.
Tämän lain voimaan tullessa tuomioistuimessa vireillä olevaan asiaan sovelletaan lain voimaan tullessa
voimassa olleita säännöksiä.
Edellä 2 momentissa säädetyn lisäksi tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan
oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana toimimaan kelpoinen henkilö on kelpoinen toimimaan
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 112/115oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana yhden vuoden ajan tämän lain voimaantulosta. Lisäksi tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana
toimimaan kelpoinen henkilö, joka hakee luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista annetussa laissa
tarkoitettua lupaa kolme kuukautta ennen mainitun lain 30 §:n 3 momentissa tarkoitetun määräajan
päättymistä ja jonka hakemusta ei ole lainvoimaisesti ratkaistu vuoden kuluessa mainitun lain
voimaantulosta, on kelpoinen toimimaan oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana siihen saakka, kunnes
hänen hakemuksensa on lainvoimaisesti ratkaistu.
HE 318/2010 , LaVM 40/2010, EV 337/2010
22.7.2011/817:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 222/2010 , LaVM 44/2010, EV 374/2010
25.11.2011/1173:
Tämä laki tulee voimaan 5 päivänä joulukuuta 201 1.
HE 10/201 1, LaVM 4/201 1, EV 23/201 1, Neuvoston puitepäätös 2008/909/YOS (32008F0909); EUVL L
327, 5.12.2008, s. 27, Neuvoston puitepäätös 2008/947/YOS (32008F0947); EUVL L 337, 16.12.2008, s.
102
31.1.2013/119:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2013.
Jos pääasia on tullut käräjäoikeudessa vireille ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä sovelletaan 2 momentissa säädetyn lisäksi myös,
jos turvaamistointa on haettu ennen tämän lain voimaantuloa. Jos tässä momentissa tarkoitettuun
turvaamistoimeen liittyvä pääasia pannaan kuitenkin vireille markkinaoikeudessa, kanne 7 luvun 1 1 §:ssä
tarkoitettujen vahingon ja kulujen korvaamisesta on pantava vireille markkinaoikeudessa.
HE 124/2012 , LaVM 15/2012, EV 158/2012
11.4.2014/307:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2014.
HE 213/2013 , LaVM 2/2014, EV 23/2014
25.4.2014/339:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2014.
HE 4/2014 , LaVM 3/2014, EV 25/2014
22.8.2014/671:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
HE 58/2013 , LaVM 5/2014, EV 68/2014
6.2.2015/92:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2015.
HE 65/2014 , HaVM 38/2014, EV 248/2014
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 113/11510.4.2015/372:
Tämä laki tulee voimaan 4 päivänä syyskuuta 2015.
HE 232/2014 , LaVM 29/2014, EV 335/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/40/EU
(32013L0040); EUVL L 218, 14.8.2013, s. 8
10.4.2015/386:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2015.
Jos muutoksenhaun kohteena oleva ratkaisu on käräjäoikeudessa annettu tai julistettu ennen tämän lain
voimaantuloa, valituskirjelmään ja jatkokäsittelylupaan sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä.
HE 246/2014 , LaVM 24/2014, EV 308/2014
12.6.2015/732:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Asiassa, joka on tullut vireille ennen tämän lain voimaantuloa, noudatetaan tämän lain voimaan tullessa
voimassa olleita säännöksiä vaitiolovelvollisuudesta ja -oikeudesta oikeudenkäynnissä.
Jos joku on tämän lain voimaan tullessa painostusvankeudessa, tuomioistuimen on viipymättä kuultava
painostusvankeuteen määrättyä henkilökohtaisesti sekä päätettävä, onko painostusvankeutta jatkettava.
HE 46/2014 , LaVM 19/2014, EV 274/2014, * Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) N:o
29/2012 (32012L0029); EUVL L 315, 14.1 1.2012 s. 57
30.12.2015/1597:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
HE 72/2015 , LaVM 5/2015, EV 84/2015
8.1.2016/11:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2016.
HE 66/2015 , LaVM 4/2015, EV 83/2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU
(32012L0029); EUVL L 315, 14.1 1.2012, s. 57
8.1.2016/24:
Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana.
Tämä laki on kumottu L:lla 10.8.2018/598 , joka on voimassa 15.8.2018 alkaen.
HE 45/2015 , TaVM 12/2015, EV 68/2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1257/2012
(32012R1257); EUVL N:o L 361, 31.12.2012, s. 1, Neuvoston asetus (EU) N:o 1260/2012 (32012R1260);
EUVL N:o L 361, 31.12.2012, s. 89
25.8.2016/683:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Sen 2 luvun 6 § tulee kuitenkin voimaan jo 1 päivänä
lokakuuta 2016.
HE 7/2016 , LaVM 8/2016, EV 99/2016
18.11.2016/987:
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 114/115Tämä laki tulee voimaan samana päivänä kuin sakon ja rikesakon määräämisestä annettu laki (754/2010) .
L 987/2016  tulee voimaan L:n 983/2016  mukaisesti 1.12.2016.
HE 1 15/2016 , LaVM 12/2016, EV 129/2016
1.12.2017/803:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
HE 268/2016 , PeVL 10/2017, LaVM 9/2017, EV 104/2017
30.1.2018/107:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
HE 252/2016 , LaVM 10/2017, EV 107/2017
20.4.2018/255:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2019.
KAA 3/2016, LaVM 1/2018, EK 1/2018
1.6.2018/422:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
HE 200/2017 , LaVM 2/2018, EV 31/2018
13.6.2018/439:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2019.
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleisiin asioihin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä. Lain 1 1 luvun 3 ja 3 b §:ää sovelletaan kuitenkin myös asioihin, jotka ovat
tuomioistuimessa vireillä tämän lain tullessa voimaan.
HE 190/2017 , LaVM 3/2018, EV 32/2018
10.8.2018/599:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä elokuuta 2018.
Lain 7 luvun 4 §:n 6 ja 7 momentti tulevat kuitenkin voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä
ajankohtana.
Ennen lain voimaantuloa vireille tulleeseen asiaan sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
HE 49/2018 , TaVM 1 1/2018, EV 70/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/943/EU
(32016L0943); EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1
11.1.2019/43:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2019.
HE 17/2018 , Pevl 25/2018, LaVM 5/2018, EV 134/2018
8.2.2019/194:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2019.
7/26/22, 2:05 PM Oikeudenkäymiskaari 4/1734 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1734/17340004000 115/115HE 88/2018 , LaVM 12/2018, EV 175/2018
12.4.2019/489:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2019.
HE 212/2018 , LaVM 24/2018, EV 305/2018
26.4.2019/599:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2019. Tämän lain 5 luvun 3 §:n 2 momentin 5 kohta tulee
kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2020.
Tämän lain voimaan tullessa vireillä olevaan asiaan sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
Tämän lain voimaantulon jälkeen vireille tulevaan asiaan sovelletaan 5 luvun 3 §:n 2 momentin 1–4 kohtaa
vain, jos vaatimukseen sovelletaan kuluttajansuojalain 7 luvun 17 a §:ää , sellaisena kuin se on laissa
(596/2019) .
HE 230/2018 , TaVM 39/2018, EV 284/2018
5.7.2019/812:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 29/2018 , LaVM 18/2018, EV 295/2018
29.6.2021/642:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2021.
HE 241/2020 , StVM 16/2021, EV 1 11/2021
28.1.2022/96:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
HE 133/2021 , LaVM 16/2021, EV 214/2021
1.4.2022/230:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2022.
HE 57/2021 , LaVM 1/2022, EV 8/2022
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 1734  › 1.1.1734/4
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.