6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 1/51Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2004 › 20.2.2004/120
Seurattu SDK 476/2022 saakka.
20.2.2004/120
Konkurssilaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Konkurssi
Velallinen, joka ei kykene vastaamaan veloistaan, voidaan asettaa konkurssiin siten kuin tässä laissa
säädetään. Konkurssiin asettamisesta päättää tuomioistuin velallisen tai velkojan hakemuksesta.
Konkurssi on velallisen kaikkia velkoja koskeva maksukyvyttömyysmenettely , jossa velallisen omaisuus
käytetään konkurssisaatavien maksuun. Konkurssin tarkoituksen toteuttamiseksi velallisen omaisuus siirtyy
konkurssin alkaessa velkojien määräysvaltaan. V elallisen omaisuuden hoitamista ja myymistä sekä muuta
konkurssipesän hallintoa varten on tuomioistuimen määräämä pesänhoitaja.
2 §
Lain soveltaminen
Tämän lain säännöksiä sovelletaan, jollei muualla laissa toisin säädetä tai vieraan valtion kanssa ole toisin
sovittu.
Jos asiassa on maksukyvyttömyysmenettelyistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa
(EU) 2015/848 tarkoitettu liittymä toiseen jäsenvaltioon, johon asetusta sovelletaan, tämän lain sijasta
sovelletaan, mitä asetuksessa säädetään. (16.6.2017/364)
Velkojien maksunsaantijärjestyksestä ja takaisinsaannista konkurssipesään sekä konkurssipesien hallinnon
valvonnasta säädetään erikseen.
3 § (24.7.2009/563)
Konkurssikelpoisuus
Konkurssiin voidaan asettaa luonnollinen henkilö sekä yhteisö, säätiö ja muu oikeushenkilö. Oikeushenkilö
voidaan asettaa konkurssiin silloinkin, kun se on poistettu asianomaisesta rekisteristä tai purettu. Myös
kuolinpesä ja konkurssipesä voidaan asettaa konkurssiin.
Konkurssiin ei voida asettaa valtiota, hyvinvointialuetta, hyvinvointiyhtymää, Ahvenanmaan maakuntaa,
kuntaa, kuntayhtymää tai muuta kuntien julkisoikeudellista yhteistoimintaelintä, valtion liikelaitosta,
itsenäistä julkisoikeudellista laitosta taikka evankelisluterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai
evankelisluterilaisen tai ortodoksisen kirkon seurakuntaa tai seurakuntayhtymää. (29.6.2021/640)
Poiketen siitä, mitä 2 momentissa itsenäisestä julkisoikeudellisesta laitoksesta säädetään, yliopistolain
(558/2009) 1 §:ssä  tarkoitettu julkisoikeudellinen yliopisto voidaan kuitenkin asettaa konkurssiin.
4 §
Konkurssin alkaminen
Konkurssi alkaa, kun velallinen asetetaan tuomioistuimen päätöksellä konkurssiin.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 2/515 §
Konkurssisaatavat
Konkurssisaatavalla tarkoitetaan sellaista velalliselta olevaa saatavaa, jota koskeva velallisen sitoumus tai
muu oikeusperuste on syntynyt ennen konkurssin alkamista. Konkurssisaatavia ovat myös panttisaatavat
sekä saatavat, joiden peruste tai määrä on ehdollinen tai riitainen taikka muusta syystä epäselvä.
Kestovelkasuhteessa konkurssisaatavana pidetään sitä osaa saatavasta, joka kohdistuu konkurssin alkamista
edeltäneeseen aikaan.
6 §
Velkavastuu konkurssin jälkeen
Velallinen ei vapaudu vastaamasta niistä konkurssisaatavista, joille ei konkurssissa kerry täyttä suoritusta.
2 luku
Konkurssiin asettamisen edellytykset
1 §
Maksukyvyttömyys konkurssin edellytyksenä
Konkurssiin voidaan asettaa velallinen, joka on maksukyvytön, jollei tässä laissa tai muualla toisin säädetä.
Maksukyvyttömyydellä tarkoitetaan tässä laissa sitä, että velallinen on muuten kuin tilapäisesti kykenemätön
maksamaan velkojaan niiden erääntyessä.
2 §
Velkojan oikeus vaatia velallisen asettamista konkurssiin
Konkurssiin asettamista voi vaatia velkoja, jonka saatava velalliselta:
1) perustuu lainvoimaiseen tuomioon taikka lainvoimaisen tuomion tavoin täytäntöönpanokelpoiseen
tuomioon, ratkaisuun tai muuhun täytäntöönpanoperusteeseen;
2) perustuu velallisen allekirjoittamaan sitoumukseen, jota velallinen ei ilmeisen perustellusti kiistä; taikka
3) on muuten niin selvä, ettei sen oikeellisuutta voida perustellusti epäillä.
Jos velkojan saatava on vähäinen ja konkurssiin asettamista olisi pidettävä konkurssimenettelyn
kustannuksiin ja konkurssimenettelystä saatavaan hyötyyn nähden ilmeisen epätarkoituksenmukaisena tai
selvästi hyvän perintätavan vastaisena, velkojan konkurssihakemus on jätettävä tutkimatta.
3 momentti on kumottu L:lla 15.6.2007/709 .
3 §
Oletus maksukyvyttömyydestä
Velallista on pidettävä maksukyvyttömänä, jos velallinen ilmoittaa olevansa maksukyvytön eikä ilmene
erityisiä syitä olla hyväksymättä velallisen ilmoitusta.
Jollei toisin osoiteta, velallista on pidettävä maksukyvyttömänä erityisesti myös, jos:
1) velallinen on lakkauttanut maksunsa;
2) ulosotossa on konkurssihakemuksen tekemistä edeltävän kuuden kuukauden aikana ilmennyt, ettei
velalliselta kerry varoja saatavan täydeksi suorittamiseksi; tai
3) velallinen, joka on tai on viimeisenä vuonna ennen konkurssihakemuksen tekemistä ollut liike- tai
ammattitoiminnastaan kirjanpitovelvollinen, ei viikon kuluessa velkojan maksukehotuksen saatuaan ole
maksanut velkojan selvää ja erääntynyttä saatavaa. (17.5.2019/664)
Velallinen voidaan 2 momentin 3 kohdan nojalla asettaa konkurssiin vain, jos velkoja tekee hakemuksen
kolmen kuukauden kuluessa kohdassa mainitun määräajan päättymisestä ja velkojan saatava on edelleen
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 3/51maksamatta. V elkojan on annettava kohdassa tarkoitettu maksukehotus velalliselle todisteellisesti tiedoksi
tai, jos siihen on oikeudenkäymiskaaren 1 1 luvun 7 §:n  mukaan edellytykset, noudattaen mainitussa
pykälässä säädettyä menettelyä. Maksukehotuksessa on mainittava saatavan peruste ja määrä. Lisäksi siinä
on ilmoitettava, että velkoja voi vaatia velallisen asettamista konkurssiin, jollei velkaa makseta määräajassa
maksukehotuksen saamisesta.
4 §
Vakuus konkurssiin asettamisen esteenä
Velallista ei voida asettaa velkojan hakemuksesta konkurssiin, jos:
1) velkojalla on velallisen omaisuuteen maksun turvaava panttioikeus tai muu siihen rinnastettava vakuus;
2) velkojalla on erääntyneestä saatavastaan kolmannen asettama maksun turvaava vakuus ja konkurssin
hakeminen on vastoin niitä ehtoja, jotka velkojan on vakuuden vastaanottaessaan katsottava hyväksyneen;
taikka
3) velkojan saatava ei ole erääntynyt ja velkojalla on saatavastaan kolmannen asettama maksun turvaava
vakuus tai kolmas tarjoaa maksun turvaavan vakuuden.
Vakuudella tarkoitetaan myös takausta.
5 § (20.8.2004/786)
Ylivelkaisuus konkurssin edellytyksenä
Selvitystilassa oleva velallinen, kuolinpesä tai konkurssipesä voidaan asettaa konkurssiin myös, jos sen varat
eivät riitä velkojen maksamiseen. Kuolinpesä voidaan kuitenkin asettaa konkurssiin vain, jos konkurssi on
pesän laajuuden, omaisuuden rahaksimuuton tai muun erityisen syyn vuoksi tarkoituksenmukainen menettely
pesän omaisuuden käyttämiseksi pesän ja vainajan velkojen maksuun.
3 luku
Konkurssin alkamisen oikeusvaikutukset
1 §
Velallisen määräysvallan menetys
Konkurssin alettua velallinen menettää oikeuden määrätä konkurssipesään kuuluvasta omaisuudestaan.
2 § (16.6.2017/364)
Vilpittömän mielen suoja
Oikeustoimi, jonka velallinen tekee konkurssipesään kuuluvasta omaisuudesta, ei sido konkurssipesää.
Oikeustoimi sitoo konkurssipesää kuitenkin, jos velallinen on tehnyt oikeustoimen ennen kuin konkurssin
alkamisesta on tehty merkintä 22 luvun 1 §:ssä tarkoitettuun konkurssiasioista pidettävään rekisteriin eikä
toinen osapuoli tiennyt eikä hänen pitänytkään tietää, ettei velallisella ollut oikeutta määrätä omaisuudesta.
Tällöin konkurssipesällä on kuitenkin oikeus kieltäytyä luovuttamasta omaisuutta tai vaatia sen
palauttamista, jos konkurssipesä maksaa osapuolelle tämän suorittaman vastikkeen ja tälle oikeustoimen
täyttämisestä aiheutuneet tarpeelliset kustannukset.
Irtisanomisilmoitus tai muu vastaava toimi, jonka velallinen tekee tai joka tehdään velalliselle sen jälkeen,
kun tieto konkurssin alkamisesta on merkitty konkurssiasioista pidettävään rekisteriin, sitoo konkurssipesää,
jollei:
1) toinen osapuoli tiennyt eikä hänen pitänyt tietää, ettei velallisella ollut oikeutta tehdä tai vastaanottaa
tointa; ja
2) olisi pidettävä ilmeisen kohtuuttomana sitä, ettei toimi sitoisi konkurssipesää.
Maksu, joka suoritetaan velalliselle konkurssin alettua, on pätevä, paitsi jos maksun suorittaja tiesi tai hänen
olisi pitänyt tietää, ettei velallisella ollut oikeutta ottaa vastaan maksua. Jos maksu on suoritettu ennen kuin
konkurssin alkamisesta on tehty merkintä konkurssiasioista pidettävään rekisteriin, maksun suorittajan
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 4/51katsotaan olleen vilpittömässä mielessä, jollei muuta näytetä. Jos maksu on suoritettu rekisteriin
merkitsemisen jälkeen, maksun suorittajan ei katsota olleen vilpittömässä mielessä, ellei muuta näytetä.
3 §
Konkurssipesään kuuluvaa omaisuutta koskeva oikeudenkäynti
Jos konkurssin alkaessa on vireillä oikeudenkäynti velallisen ja kolmannen välillä konkurssipesään
kuuluvasta omaisuudesta, konkurssipesälle on varattava tilaisuus jatkaa oikeudenkäyntiä. Jollei
konkurssipesä käytä tätä tilaisuutta, velallinen voi jatkaa oikeudenkäyntiä. Konkurssipesä voidaan velvoittaa
korvaamaan vain konkurssipesän puhevallan käyttämisestä toiselle osapuolelle aiheutuneet
oikeudenkäyntikulut.
Velallisella on oikeus konkurssin alettua nostaa kanne konkurssipesään kuuluvasta omaisuudesta, jos
konkurssipesä on siitä kieltäytynyt. V elallisen oikeus kanteen nostamiseen ei kuitenkaan koske oikeustoimen
peräyttämistä koskevaa tai muuta sellaista kannetta, jonka voi nostaa vain konkurssipesä tai velkoja.
Jos konkurssipesä 1 tai 2 momentissa tarkoitetussa asiassa haluaa tehdä kolmannen kanssa sovinnon,
velallisella on oikeus nostaa kanne tai jatkaa oikeudenkäyntiä, jos hän asettaa vakuuden siitä, mitä kolmas on
tarjonnut konkurssipesälle sovintona.
Velallisen 1–3 momentissa tarkoitetussa oikeudenkäynnissä saavuttama voitto tai hyöty kuuluu
konkurssipesään. V elallisella on kuitenkin oikeus saada vastapuolen korvattaviksi mahdollisesti tuomitut
oikeudenkäyntikulut.
4 §
Konkurssisaatavaa koskeva oikeudenkäynti tai muu menettely
Konkurssin alettua ei saa nostaa kannetta, jonka tarkoituksena on saada konkurssisaatavaa koskeva
täytäntöönpanoperuste konkurssipesää vastaan. Panttivelkoja saa kuitenkin nostaa kanteen saatavan
perimiseksi panttiomaisuudesta.
Jos konkurssin alkaessa on vireillä konkurssisaatavaa koskeva oikeudenkäynti velallista vastaan,
konkurssipesälle on varattava tilaisuus jatkaa oikeudenkäyntiä. Jos konkurssipesä ei vastaa kanteeseen,
kantaja voi vaatia asian ratkaisemista, jollei velallinen jatka oikeudenkäyntiä. Konkurssipesä voidaan
velvoittaa korvaamaan vain konkurssipesän puhevallan käyttämisestä toiselle osapuolelle aiheutuneet
oikeudenkäyntikulut.
Vero ja julkinen maksu sekä muu niihin rinnastettava saatava määrätään konkurssin alkamisesta huolimatta
niin kuin siitä erikseen säädetään.
5 §
Erillistäytäntöönpanon aloittaminen
Konkurssin alettua konkurssipesään kuuluvaan omaisuuteen ei saa kohdistaa ulosottotoimia
konkurssisaatavan perimiseksi. Panttiomaisuuden rahaksimuutosta on voimassa, mitä 17 luvussa säädetään.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee vastaavasti turvaamistoimia saatavan perimiseksi.
6 §
Erillistäytäntöönpanon jatkaminen
Jos konkurssipesään kuuluvaa omaisuutta on ulosmitattu ennen konkurssin alkamista, täytäntöönpano on
keskeytettävä sekä ulosmitattu omaisuus ja mahdollisesti kertyneet rahavarat luovutettava konkurssipesälle,
jollei konkurssipesä vaadi täytäntöönpanon jatkamista konkurssipesän lukuun. Jos ulosmitatun omaisuuden
myynnistä on julkaistu myynti-ilmoitus ennen konkurssin alkamista, täytäntöönpano voidaan keskeyttää vain
konkurssipesän pyynnöstä. Konkurssipesä vastaa täytäntöönpanokuluista, jos konkurssipesän pyynnöstä
täytäntöönpanoa jatketaan tai myynti, josta myynti-ilmoitus on julkaistu, peruutetaan. (16.6.2017/364)
Panttiomaisuuden rahaksimuutosta on voimassa, mitä 17 luvussa säädetään. Jos panttiomaisuutta kuitenkin
on ennen konkurssin alkamista ulosmitattu muun kuin panttivelkojan saatavasta, noudatetaan, mitä 1
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 5/51momentissa säädetään. Jos omaisuus on jo myyty , rahavarojen jakamisessa panttivelkojille noudatetaan, mitä
ulosottokaaressa (705/2007)  säädetään. Yrityskiinnityksen kohteena olevan omaisuuden rahaksimuuttoon
sovelletaan kuitenkin, mitä 1 momentissa säädetään. (15.6.2007/709)
Lapsen elatusavulle palkasta, eläkkeestä ja elinkeinotulosta ulosmitatut varat tilitetään hakijalle sen
estämättä, mitä 1 momentissa säädetään.
7 §
Konkurssipesän asema ulosottovalituksessa ja täytäntöönpanoriidassa
Jos konkurssipesä katsoo, että vireillä olevan ulosottovalituksen tai täytäntöönpanoriidan kohteena oleva
omaisuus kuuluu konkurssipesään, konkurssipesä voi tulla asianosaiseksi velkojan sijaan. T uomioistuimen
on varattava konkurssipesälle tilaisuus tulla kuulluksi, ja asian käsittelyä voidaan jatkaa, jos konkurssipesä
käyttää sijaantulo-oikeuttaan.
8 §
Konkurssipesän oikeus sitoutua velallisen sopimukseen
Jos velallinen ei ole konkurssin alkaessa täyttänyt sopimusta, jossa hän on osapuolena, vastapuolen tulee
vaatia ilmoitusta siitä, sitoutuuko konkurssipesä sopimukseen. Jos konkurssipesä ilmoittaa kohtuullisessa
ajassa, että se sitoutuu sopimukseen, sekä asettaa hyväksyttävän vakuuden sopimuksen täyttämisestä,
sopimusta ei saa purkaa.
Konkurssipesän vastapuolella on kuitenkin 1 momentin estämättä oikeus purkaa sopimus, jos siihen on
sopimuksen henkilökohtaisesta luonteesta johtuva tai muu erityinen syy , jonka vuoksi ei voida edellyttää,
että sopijapuoli jatkaa sopimusta konkurssipesän kanssa.
9 §
Saatavan erääntyminen
Konkurssisaatava, joka ei ole erääntynyt, katsotaan konkurssissa erääntyneeksi velkojan ja velallisen
välisessä suhteessa. Tämä ei kuitenkaan koske ehdollista saatavaa eikä vahingonkorvausta tai sellaista
vastaavanlaista velkaa, jonka määrän ja perusteen toteaminen edellyttää erityistä selvitystä, eikä sellaista
saatavaa, joka edellyttää suoritusta velkojalta.
Mitä 1 momentissa säädetään saatavan erääntymisestä, ei sovelleta, jos konkurssi peruuntuu tai ylempi
tuomioistuin kumoaa konkurssiin asettamista koskevan päätöksen.
10 §
Vanhentuminen
Konkurssin vaikutuksesta konkurssisaatavan vanhentumiseen säädetään erikseen.
11 §
Oikeusvaikutusten voimassaolo
Konkurssin alkamisen oikeusvaikutukset pysyvät voimassa, vaikka konkurssiin asettamista koskevaan
päätökseen haetaan muutosta. Oikeusvaikutukset lakkaavat, jos päätös konkurssiin asettamisesta kumotaan.
Tuomioistuin voi kuitenkin päätöksen kumotessaan erityisestä syystä määrätä, että oikeusvaikutukset ovat
voimassa, kunnes päätös on lainvoimainen tai asiassa toisin määrätään.
Jos konkurssi peruuntuu, raukeaa tai muuten lakkaa, konkurssin alkamisen oikeusvaikutukset lakkaavat, kun
tuomioistuimen päätös on annettu, jollei tuomioistuin erityisestä syystä määrää, että oikeusvaikutukset ovat
voimassa, kunnes päätös on lainvoimainen tai asiassa toisin määrätään.
Asettamispäätöksen kumoamisen ja konkurssin peruuntumisen vaikutuksesta rauenneeseen
saneerausohjelmaan säädetään yrityksen saneerauksesta annetun lain (47/1993) 66 §:ssä . (17.5.2019/664)
12 §
Tilaisuuden varaaminen ulosmittaukseen
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 6/51Konkurssin oikeusvaikutusten lakatessa pesänhoitajan on ilmoitettava siitä ulosottomiehelle ja varattava
ulosottomiehelle tilaisuus kohtuullisessa ajassa ulosmitata se velallisen omaisuus, jota ei tarvita
konkurssikustannusten ja muiden konkurssipesän velkojen maksamiseen. Ilmoitusta ulosottomiehelle ei
kuitenkaan tarvitse tehdä, jos se on varojen vähäisyyden tai muun syyn vuoksi ilmeisen tarpeetonta.
Pesänhoitajan on luovutettava velalliselle omaisuus, jota ei ulosmitata.
4 luku
Velallisen asema konkurssissa
1 §
Velallisen kohtelu
Velallista on kohdeltava pesän selvityksessä ja hoidossa asiallisesti, ja hänen etunsa on otettava siinä
asianmukaisesti huomioon.
Pesänhoitajan on konkurssin alkamisen jälkeen ilmoitettava talous- ja velkaneuvonnasta annetun lain
(813/2017) 1 §:ssä  tarkoitetuista palveluista sekä mahdollisuudesta hakea yksityishenkilön velkajärjestelyä:
1) velallisena olevalle luonnolliselle henkilölle;
2) avoimen yhtiön yhtiömiehelle ja kommandiittiyhtiön vastuunalaiselle yhtiömiehelle;
3) osakeyhtiön johtoon kuuluvalle osakkeenomistajalle.
(25.5.2022/390)
L:lla 390/2022  lisätty 2 momentti tulee voimaan 1.7.2022.
2 §
Velallisen tietojensaantioikeus ja kuuleminen
Velallisella on samanlainen oikeus kuin velkojalla saada pesänhoitajalta konkurssipesää ja sen hoitoa
koskevia tietoja sekä tiedot velkojainkokouksessa ja muussa velkojien päätöksentekomenettelyssä
käsiteltävistä asioista. V elallisella on myös oikeus osallistua velkojainkokoukseen sekä ilmaista siellä ja
muussa päätöksentekomenettelyssä kantansa.
Pesänhoitaja voi rajoittaa velallisen tietojensaanti- ja osallistumisoikeutta, jos rajoitusta voidaan pitää
välttämättömänä pesän tai sivullisen oikeuden turvaamiseksi taikka muun erityisen syyn vuoksi. T iedot on
kuitenkin annettava sen jälkeen, kun estettä niiden antamiselle ei enää ole.
3 §
Velallisen oikeus saada avustusta
Velalliselle, joka on luonnollinen henkilö, ja hänen elatuksensa varassa oleville on myönnettävä
konkurssipesän varoista avustusta, jollei heidän toimeentulonsa ole muuten turvattu. A vustusta
myönnettäessä on otettava huomioon myös velallisen ansaintamahdollisuudet ja toiminta pesän
selvittämiseksi sekä konkurssipesän mahdollisuus suorittaa avustusta. A vustusta voidaan myöntää enintään
konkurssin alkamista seuraavien kuuden kuukauden aikana. A vustuksesta syntyvän erimielisyyden ratkaisee
tuomioistuin.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös sellaisen velallisena olevan avoimen yhtiön yhtiömiehen,
kommandiittiyhtiön vastuunalaisen yhtiömiehen ja osakeyhtiön johtoon kuuluvan osakkeenomistajan
avustamiseen, joka on hankkinut yhtiöstä pääasiallisen toimeentulonsa.
4 §
Velalliselle tulleet viestit ja muut lähetykset
Pesänhoitajalla on oikeus ilman velallisen suostumusta ottaa haltuunsa ja avata velalliselle osoitetut tämän
taloudelliseen toimintaan tai konkurssipesän selvittämiseen liittyvät kirjelähetykset ja muut viestit sekä
paketit.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 7/51Pesänhoitajan pyynnöstä postiyrityksen on luovutettava velalliselle tulleet postipalvelulain (313/2001) 3
§:ssä  tarkoitetut, tämän taloudelliseen toimintaan tai konkurssipesän selvittämiseen liittyvät kirjelähetykset ja
postipaketit pesänhoitajalle tai toimitettava ne pesänhoitajan ilmoittamaan osoitteeseen.
PostipalveluL 313/2001  on kumottu L:lla 415/201 1, ks. PostiL 415/201 1 2 § .
5 §
Velallisen myötävaikutus- ja tietojenantovelvollisuus
Velallisen on myötävaikutettava siihen, että pesänhoitaja voi suorittaa hänelle kuuluvat tehtävät ja
konkurssimenettely voidaan saattaa asianmukaisesti päätökseen.
Velallisen tulee erityisesti:
1) huolehtia siitä, että pesänhoitaja saa pesään kuuluvan omaisuuden ja velallisen käyttämät toimitilat
hallintaansa sekä pääsyn velallisen tietojärjestelmiin;
2) antaa pesänhoitajalle pesäluettelon laatimista varten tarpeelliset tiedot konkurssipesään kuuluvasta
omaisuudesta ja konkurssisaatavista; sekä
3) antaa pesänhoitajalle muut tämän tehtävän hoitamiseksi tarpeelliset tiedot.
Velallisen on ilmoitettava pesänhoitajalle yhteystietonsa ja oltava tarvittaessa pesänhoitajan tavoitettavissa.
Pesänhoitajan pyynnöstä velallisen on saavuttava pesänhoitajan tai velallisen toimitiloihin 1 momentissa
säädetyn velvollisuutensa täyttämiseksi.
5 a § (31.1.2013/86)
Itsekriminointisuoja
Jos velallinen on epäiltynä esitutkinnassa tai syytteessä rikoksesta, hän ei ole velvollinen antamaan
pesänhoitajalle 5 §:ssä tarkoitettuja tietoja niistä seikoista, joihin epäily tai syyte perustuu.
6 §
Pesäluettelon vahvistaminen ja tietojen antaminen
Velallisen on vahvistettava allekirjoituksellaan pesäluettelo oikeaksi. Jos velallinen ei voi sellaisenaan
vahvistaa pesäluetteloa oikeaksi, hänen tulee esittää tai liittää siihen tarpeellisiksi katsomansa täydennykset,
oikaisut ja muut huomautukset. Jos velallinen on 5 a §:n nojalla jättänyt antamatta tietoja, tulee velallisen
ilmoittaa tästä viimeistään pesäluettelon oikeaksi vahvistamisen yhteydessä. (31.1.2013/86)
Pesänhoitajan vaatimuksesta tuomioistuin voi määrätä, että velallisen on pesäluettelon allekirjoittamisen
sijasta saavuttava tuomioistuimeen ja siellä vahvistettava valallaan tai vakuutuksellaan pesäluettelo oikeaksi.
Velallinen voidaan vastaavasti velvoittaa antamaan muita kuin 5 a §:ssä tarkoitettuja tietoja pesäluetteloa
varten. Jollei velallinen ole allekirjoituksellaan vahvistanut pesäluetteloa oikeaksi, velallinen voidaan
velvoittaa edellä säädetyin tavoin vahvistamaan pesäluettelo valallaan tai vakuutuksellaan konkurssin
päätyttyäkin. Mitä tässä momentissa säädetään pesäluettelosta, koskee kuolinpesän konkurssissa perukirjaa
ja tietojen antamista sitä varten. (31.1.2013/86)
Konkurssin jatkamiseen ei vaikuta se, jos pesäluettelo jää vahvistamatta velallisen poissaolon tai muun syyn
vuoksi.
7 §
Velallisen oikeus saada korvaus kuluista
Jos velallisen on saavuttava tuomioistuimeen tai muualle antamaan tietoja pesästä, hänelle on annettava
konkurssipesän varoista kohtuullinen korvaus niistä tarpeellisista matka- ja toimeentulokustannuksista, jotka
hänelle ovat aiheutuneet 5 tai 6 §:ssä tarkoitettujen velvollisuuksien täyttämisestä. Korvauksesta syntyvän
erimielisyyden ratkaisee tuomioistuin.
8 §
Ennen konkurssiin asettamista määrättävät turvaamistoimet
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 8/51Jos konkurssihakemuksen hyväksymiselle ilmeisesti on perusteet, tuomioistuin voi, ennen kuin konkurssiin
asettamisesta on päätetty:
1) määrätä velallisen omaisuutta pantavaksi takavarikkoon tai määrätä oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 3
§:ssä  tarkoitetusta muusta turvaamistoimesta velkojille velallisen omaisuudesta kertyvän jako-osuuden
turvaamiseksi, jos on vaara, että velallinen kätkee, hävittää tai luovuttaa omaisuutta velkojien vahingoksi
taikka menettelee muulla velkojien oikeutta vaarantavalla tavalla;
2) määrätä velallisen kirjanpitokirjat, tositteet ja muun kirjanpitoaineiston sekä velallisen hallintoa koskevat
asiakirjat samoin kuin muut velallisen liiketoimintaan liittyvät asiakirjat ja muut tallenteet tarpeellisessa
laajuudessa takavarikkoon tai määrätä oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 3 §:ssä  tarkoitetusta muusta
turvaamistoimesta, jos on vaara, että velallinen kätkee, hävittää tai vahingoittaa mainittua aineistoa taikka
menettelee muulla velkojien oikeutta vaarantavalla tavalla ja siten vaikeuttaa pesän selvittämistä; sekä
3) määrätä velallisen maastapoistumiskieltoon, jos on todennäköisiä syitä epäillä, että velallinen poistuu
maasta ja laiminlyö 5 tai 6 §:ssä säädetyn myötävaikutus- tai tietojenantovelvollisuutensa.
Edellä 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetusta turvaamistoimesta on lisäksi soveltuvin osin voimassa, mitä
oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 5 §:n  1 momentissa ja 10–13 §:ssä säädetään.
Edellä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettu maastapoistumiskielto voi olla voimassa enintään siihen asti, kun
velallinen on vahvistanut pesäluettelon oikeaksi. Kiellon voimassaoloaikana voidaan kuitenkin 9 §:n 2
momentin nojalla määrätä uusi kielto. Kieltoon määrätylle ei saa myöntää passia tai matkustusasiakirjaksi
hyväksyttävää henkilökorttia. Jos hänelle on myönnetty passi tai matkustusasiakirjaksi hyväksyttävä
henkilökortti, hänen on luovutettava se poliisin haltuun kiellon voimassaoloajaksi. (25.8.2016/666)
9 §
Maastapoistumiskielto konkurssin alettua
Tuomioistuin voi konkurssin alettua määrätä, ettei velallinen saa poistua maasta, jos kiellolle on 8 §:n 1
momentin 3 kohdassa säädetyt edellytykset. Maastapoistumiskielto voi olla voimassa enintään siihen asti,
kun velallinen on vahvistanut pesäluettelon oikeaksi.
Jos tuomioistuimelle on tehty 6 §:ssä tarkoitettu esitys siitä, että velallisen on vahvistettava pesäluettelo
oikeaksi tuomioistuimessa, tuomioistuin voi samalla määrätä velallisen maastapoistumiskieltoon. Kielto on
voimassa enintään siihen asti, kun velallinen on täyttänyt velvollisuutensa.
10 §
Turvaamistoimien käsittely
Edellä 8 ja 9 §:ssä tarkoitetuista turvaamistoimista voidaan määrätä velkojan tai pesänhoitajan
vaatimuksesta. Jos asia on kiireellinen, määräys voidaan antaa varaamatta velalliselle tilaisuutta tulla
kuulluksi. T uomioistuimen on omasta aloitteestaan taikka velallisen tai velkojan vaatimuksesta kumottava
määräys heti, kun sen voimassa pitämiseen ei ole aihetta. Jos konkurssihakemus hylätään, jätetään tutkimatta
tai jää sillensä taikka jos konkurssi peruuntuu, määräys raukeaa. Konkurssiin asettamisesta päättäessään
tuomioistuimen tulee määrätä, pidetäänkö 8 §:n nojalla määrätty maastapoistumiskielto voimassa.
Tuomioistuimen tulee huolehtia siitä, että velalliselle ilmoitetaan heti tarkoitukseen soveltuvalla tavalla
maastapoistumiskiellosta ja velvollisuudesta luovuttaa passi ja matkustusasiakirjaksi hyväksyttävä
henkilökortti poliisin haltuun sekä kiellon kumoamisesta ja raukeamisesta. T uomioistuimen on viipymättä
tehtävä poliisille vastaava ilmoitus tiedon tallentamiseksi poliisin tietojärjestelmään. T iedot on poistettava
rekisteristä viipymättä kiellon tultua kumotuksi tai rauettua. (25.8.2016/666)
Turvaamistoimien tai maastapoistumiskiellon määräämistä koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta
valittamalla. V elallinen saa kuitenkin ilman määräaikaa kannella päätöksestä. Kantelu on käsiteltävä
kiireellisenä.
11 §
Pakkokeinot velallista kohtaan
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 9/51Jos velallinen laiminlyö 5 §:ssä säädetyn myötävaikutus- tai tietojenantovelvollisuutensa niin, että
pesänhoitaja ei kykene hoitamaan tehtäväänsä asianmukaisesti tai kieltäytyy vahvistamasta pesäluetteloa
oikeaksi taikka antamasta 6 §:n nojalla tietoja pesäluetteloa varten, tuomioistuimen on pesänhoitajan
vaatimuksesta määrättävä velallinen sakon uhalla täyttämään velvollisuutensa. Jollei velallinen viivytyksettä
täytä velvollisuuttaan, hänet on tuomittava uhkasakkoon.
Jos velallinen jatkaa niskoitteluaan 1 momentin nojalla tuomitusta uhkasakosta huolimatta, tuomioistuin voi
pesänhoitajan vaatimuksesta määrätä velallisen vankeuteen, kunnes hän täyttää velvollisuutensa. V elallinen
voidaan uhkasakkoa asettamattakin tai asetettua uhkasakkoa tuomitsematta määrätä vankeuteen, jos on
ilmeistä, että velallinen niskoittelee uhkasakosta huolimatta. V elallista ei saa pitää vangittuna enempää kuin
kuusi kuukautta. Jos velallinen luopuu niskoittelusta aikaisemmin, asiasta on ilmoitettava tuomioistuimelle,
jonka on jatkettava asian käsittelyä viipymättä ja viimeistään neljän vuorokauden kuluttua siitä, kun
velallinen on ilmoittanut luopuvansa niskoittelusta. T uomioistuimen on määrättävä velallinen päästettäväksi
vapaaksi heti, jos edellytyksiä vangittuna pitämiseen ei enää ole. V elalliselle on ilmoitettava, että
niskoittelusta luopumisen vuoksi asian käsittelyä jatketaan.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta pesänhoitajan vaatimuksesta on varattava velalliselle tilaisuus tulla
kuulluksi. Jos velallinen pakoilee tai on tietymättömissä, uhkasakko voidaan määrätä ja vangitsemisvaatimus
käsitellä, vaikka velalliselle ei ole varattu tilaisuutta tulla kuulluksi. T uomioistuimen tulee huolehtia siitä,
että velalliselle ilmoitetaan heti uhkasakosta tarkoitukseen soveltuvalla tavalla. V angitsemisvaatimuksen
käsittelystä ilman laillista estettä pois jäänyt velallinen saadaan määrätä vangittavaksi poissaolostaan
huolimatta.
Poliisimiehen on ottaessaan tämän pykälän nojalla vangittavaksi määrätyn velallisen kiinni ilmoitettava
velalliselle, että niskoittelusta luopumisen vuoksi asian käsittelyä jatketaan.
Pakkokeinoja koskevasta päätöksestä ei saa valittaa. Päätöksestä saa kuitenkin kannella ilman määräaikaa.
Kantelu on käsiteltävä kiireellisenä.
Oikeusministeriön asetuksella säädetään vangitun asiaa koskevien asiakirjojen toimittamisesta poliisille asian
käsittelyn jatkamisen turvaamiseksi.
12 §
Velallinen
Jos konkurssiin asetettu on yhteisö tai säätiö, velallista koskevia tämän luvun 5–7 §:ää ja 8–10 §:n
säännöksiä maastapoistumiskiellosta samoin kuin 1 1 §:ää sovelletaan siihen, joka on henkilökohtaisesti
vastuussa yhteisön velvoitteista, yhteisön, säätiön tai muun oikeushenkilön toimitusjohtajaan ja hallituksen
jäseneen, selvitysmieheen sekä näihin rinnastettavassa asemassa olevaan henkilöön sekä siihen, joka on ollut
edellä tarkoitetussa asemassa yhteisössä, säätiössä tai muussa oikeushenkilössä konkurssihakemuksen
tekemistä edeltäneen vuoden aikana.
Jos velallisena on konkurssipesä, velallisena pidetään 1 momentissa tarkoitettuja lainkohtia sovellettaessa
myös konkurssiin asetetun konkurssipesän pesänhoitajaa.
Jos velallisena on kuolinpesä, pidetään velallisena 1 momentissa tarkoitettuja lainkohtia sovellettaessa sitä
kuolinpesän osakasta, jonka hoidossa kuolinpesä on ollut.
Tuomioistuimen määräyksestä velallisena pidetään 1 momentissa tarkoitettuja lainkohtia sovellettaessa
myös:
1) sitä, joka on aikaisemmin ollut 1 momentissa tarkoitetussa asemassa taikka joka on tosiasiallisesti johtanut
yhteisön, säätiön tai muun oikeushenkilön toimintaa tai hoitanut sen hallintoa tai omaisuutta;
2) sitä, joka on tosiasiallisesti johtanut velallisena olevan luonnollisen henkilön elinkeinotoimintaa tai
hoitanut velallisen omaisuutta;
3) muuta kuin 3 momentissa tarkoitettua kuolinpesän osakasta sekä muuta henkilöä, jonka hoidettavana tai
hallussa kuolinpesän omaisuus on ollut.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 10/51Tuomioistuimen 4 momentissa tarkoitetun määräyksen antamista voi vaatia pesänhoitaja tai velkoja.
Tuomioistuimen on varattava sille, jota määräys koskisi, tilaisuus tulla kuulluksi. Päätöksestä, jolla määräys
on annettu, ei saa valittaa. Siitä saa kuitenkin kannella ilman määräaikaa. Kantelu on käsiteltävä
kiireellisenä.
13 §
Velallisen toimimiskelpoisuuden rajoitukset
Jos muualla lainsäädännössä on rajoitettu konkurssiin asetetun velallisen kelpoisuutta johonkin toimeen tai
tehtävään, rajoitukset ovat voimassa konkurssin alkamisen ja pesäluettelon vahvistamisen välisen ajan. Jollei
toisin säädetä, rajoitukset ovat kuitenkin voimassa enintään neljä kuukautta konkurssin alkamisesta.
5 luku
Konkurssipesään kuuluva omaisuus
1 §
Yleiset säännökset konkurssipesään kuuluvasta omaisuudesta
Konkurssipesään kuuluu tässä luvussa säädetyin poikkeuksin omaisuus, joka velallisella on konkurssin
alkaessa ja jonka velallinen saa ennen konkurssin päättymistä. Luonnollisen henkilön konkurssipesään ei
kuitenkaan kuulu hänen konkurssin alkamisen jälkeen saamansa omaisuus tai ansaitsemansa tulo.
Konkurssipesään kuuluu myös omaisuus, joka takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain (758/1991)
nojalla tai muulla perusteella saadaan pesään takaisin.
Omaisuus, joka tulee konkurssipesään kuuluvan omaisuuden sijaan, sekä omaisuudesta saatava tuotto
kuuluvat konkurssipesään.
2 §
Ulkomailla olevan omaisuuden kuuluminen konkurssipesään eräissä tapauksissa
Kun tuomioistuimen toimivalta konkurssiin asettamista koskevassa asiassa on perustunut 7 luvun 1 §:n 2
momenttiin, konkurssipesään kuuluu vain se omaisuus, joka velallisella on Suomessa.
3 §
Ulosmittaus- ja luovutusrajoitusten alainen omaisuus
Omaisuus, jota ei voida ulosmitata, ei kuulu konkurssipesään.
Konkurssipesään kuuluu kuitenkin:
1) ulosottokaaren 4 luvun 21 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettu omaisuus;
2) muu omaisuus, joka lain mukaan kuuluu konkurssipesään.
(15.6.2007/709)
Ehto, jolla on rajoitettu velallisen oikeutta luovuttaa irtainta omaisuuttaan edelleen, ei sido konkurssipesää,
jollei 7 §:stä johdu muuta.
4 §
Kirjanpitoaineisto
Velallisen liike- tai ammattitoiminnan kirjanpitoaineisto kuuluu konkurssipesään.
5 §
Oikeus perintöön tai testamenttiin
Velallisen oikeus perintöön tai testamenttiin ei kuulu konkurssipesään, jos velallinen perittävän kuoleman
jälkeen mutta ennen konkurssin alkamista on luopunut tai viimeistään kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun
hän on saanut tiedon perittävän kuolemasta ja oikeudestaan perintöön tai testamenttiin, luopuu oikeudestaan
perintökaaren (40/1965) 17 luvun 2 a §:n  mukaisesti.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 11/516 §
Sivullisen omaisuus
Velallisen hallinnassa oleva sivullisen omaisuus, joka voidaan erottaa velallisen omaisuudesta, ei kuulu
konkurssipesään. Sivullisen omaisuus on luovutettava omistajalle tai tämän määräämälle sellaisin ehdoin,
joiden täyttämistä konkurssipesällä on oikeus vaatia.
7 §
Omistuksenpidätys ja takaisinotto-oikeus
Mitä 6 §:ssä säädetään, koskee jäljempänä tässä luvussa säädetyin poikkeuksin myös irtainta omaisuutta,
johon omaisuuden luovuttajalla ( myyjällä ) on omistuksenpidätys- tai takaisinottoehtoon perustuva oikeus.
Jos omistuksenpidätys- tai takaisinottoehdosta on sovittu sen jälkeen, kun omaisuuden hallinta on
luovutussopimuksen perusteella siirtynyt velalliselle, ehto on konkurssipesää kohtaan tehoton. Jos
velallisella on omistuksenpidätys- tai takaisinottoehdosta huolimatta oikeus luovuttaa omaisuus edelleen,
liittää se muuhun omaisuuteen tai muutoin määrätä omaisuudesta omistajan tavoin, ehto on niin ikään
konkurssipesää kohtaan tehoton.
8 §
Konkurssipesän sijaantulo ehdolliseen luovutussopimukseen
Jos irtainta omaisuutta koskevan luovutussopimuksen mukaan omistuksenpidätys- tai takaisinottoehdon
voimassaolo lakkaa kauppahinnan maksamisella, konkurssipesällä on oikeus sitoutua sopimukseen
ilmoittamalla siitä myyjälle ja maksamalla aikaisempien ehtojen perusteella erääntynyt kauppahintavelka
viivästyskorkoineen. Ilmoitus on tehtävä ja velka maksettava kohtuullisessa ajassa myyjän pyynnöstä tai
tämän vaadittua omaisuutta takaisin.
Konkurssipesällä on myös oikeus heti lunastaa omaisuus maksamalla luovutuksesta johtuva myyjän saatava
vähennettynä jäljellä olevaan luottoaikaan kohdistuvalla korolla ja muilla luottokustannuksilla.
Konkurssipesä ei 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa vastaa vahingonkorvauksesta eikä
sopimussakosta tai muusta vastaavasta velallisen sopimusrikkomuksen seuraamuksesta.
9 §
Takaisinottoa ja tilitystä koskevat erityissäännökset
Myyjällä on oikeus vaatia omistuksenpidätys- tai takaisinottoehtoon perustuvaa omaisuuden takaisinottoa ja
tilityksen toimittamista, vaikka takaisinoton ja tilityksen edellytykset eivät osamaksukaupasta annetun lain
(91/1966)  tai kuluttajansuojalain (38/1978) 7 luvun  säännösten nojalla täyttyisi. Myös konkurssipesällä on
oikeus vaatia tilityksen toimittamista.
10 §
Rahoitusyhtiön ja muun siirronsaajan asema
Mitä 7–9 §:ssä säädetään myyjästä, koskee myös rahoitusyhtiötä ja muuta yhteisöä tai henkilöä, jolle myyjän
luovutussopimukseen perustuvat oikeudet ja velvollisuudet on siirretty .
11 §
Keinotekoisen varallisuusjärjestelyn syrjäytyminen
Omaisuus, jonka väitetään kuuluvan sivulliselle, kuuluu konkurssipesään, jos sivullisen asema perustuu
sellaiseen varallisuus- tai muuhun järjestelyyn, jolle annettu oikeudellinen muoto ei vastaa järjestelyn
tosiasiallista sisältöä tai tarkoitusta, ja jos sellaista muotoa ilmeisesti käytetään täytäntöönpanon
välttämiseksi tai omaisuuden pitämiseksi velkojien ulottumattomissa. Mitä edellä säädetään omaisuudesta,
koskee myös velallisen mainittuun järjestelyyn ohjaamaa tuloa.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun järjestelyn tosiasiallista sisältöä tai tarkoitusta arvioitaessa on otettava
huomioon velallisen käytettävissä oleva, omistajan määräysvaltaan verrattava valta, omistajan toimiin
verrattavat toimet sekä velallisen järjestelystä saamat edut ja muut vastaavat seikat.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 12/516 luku
Kuittaus konkurssissa
1 §
Yleiset säännökset velkojan oikeudesta kuittaukseen
Velkojalla on 2 ja 5 §:ssä säädetyin poikkeuksin oikeus käyttää konkurssisaatavaansa kuittaukseen
velalliselle konkurssin alkaessa olevaa velkaansa vastaan. V elkojalla on oikeus kuittaukseen, vaikka velkojan
velka tai saatava ei olisi erääntynyt kuittausilmoitusta tehtäessä.
Velkojan velvollisuudesta esittää selvitys kuittaukseen käytettävästä saatavastaan säädetään 12 luvun 12
§:ssä.
2 §
Velkojan oikeutta kuittaukseen koskevat rajoitukset
Velkoja ei saa käyttää kuittaukseen saatavaa, jonka perusteella velkojalla ei ole oikeutta saada suoritusta
konkurssipesästä, eikä saatavaa, joka on velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain (1578/1992) 6 §:n
1 momentin 3–5 kohdan mukaan viimeksi suoritettava.
Velalliselta olevaa saatavaa, joka luovutuksen nojalla on saatu kolmannelta myöhemmin kuin kolme
kuukautta ennen takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain 2 §:ssä tarkoitettua määräpäivää, ei voida
käyttää kuittaukseen saatavaa vastaan, joka velallisella luovutuksen tapahtuessa oli velkojalta. Sama koskee
saatavaa, joka mainituin tavoin on saatu aikaisemmin, jos velkojalla luovutuksen tapahtuessa oli perusteltua
aihetta olettaa velallinen maksukyvyttömäksi.
Velkojalla, joka on sitoutunut velalliselle maksuun sellaisissa olosuhteissa, että menettely on rinnastettavissa
velallisen suorittamaan velan maksuun, ei ole oikeutta kuittaukseen siltä osin kuin maksu olisi voitu
peräyttää konkurssipesään.
3 §
Takautumissaatavan syntyminen
Takaukseen, vierasvelkapanttaukseen ja yhteisvastuulliseen velkasuhteeseen perustuva takautumisoikeus
katsotaan 1 ja 2 §:n säännöksiä sovellettaessa saaduksi silloin, kun velvoite syntyi.
4 §
Korvaus saatavan luovuttamisesta
Jos konkurssipesä luovuttaa saatavan siten, että velkoja menettää mahdollisuutensa kuittaukseen,
konkurssipesän on korvattava velkojalle tästä aiheutunut vahinko.
5 §
Luottolaitosta koskeva erityissäännös
Luottolaitos ei saa kuitata saatavaansa varoilla, jotka velallisella on konkurssin alkaessa luottolaitoksessa
olevalla tilillään tai jotka tuolloin ovat luottolaitoksessa siirrettävinä velallisen tilille, jos tiliä voidaan
tiliehtojen mukaan käyttää maksuliikenteen hoitamiseen.
7 luku
Menettely tuomioistuimessa
1 §
Kansainvälinen toimivalta
Suomalaisen tuomioistuimen toimivallasta konkurssiin asettamista koskevassa asiassa silloin, kun velallisen
pääintressien keskus on Suomessa tai muussa sellaisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa, johon sovelletaan
maksukyvyttömyysmenettelyistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2015/848,
säädetään mainitussa asetuksessa. (16.6.2017/364)
Jos velallisen pääintressien keskus on muussa kuin 1 momentissa tarkoitetussa valtiossa, suomalainen
tuomioistuin on toimivaltainen, jos velallisella on Suomessa toimipaikka tai sellaista omaisuutta, että
konkurssin aloittamista Suomessa voidaan pitää tarkoituksenmukaisena. Suomalainen tuomioistuin ei
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 13/51kuitenkaan ole toimivaltainen, jos velallinen on asetettu konkurssiin Islannissa, Norjassa tai T anskassa ja
velallisella on ollut siinä valtiossa kotipaikka.
2 §
Toimivaltainen tuomioistuin konkurssiin asettamista koskevassa asiassa
Konkurssiin asettamista koskevan asian käsittelee se tuomioistuin, jonka tuomiopiirissä on velallisen yleinen
oikeuspaikka. Yhteisöä, säätiötä tai muuta oikeushenkilöä koskevan asian käsittelee kuitenkin se
tuomioistuin, jonka tuomiopiirissä yhteisön, säätiön tai muun oikeushenkilön hallintoa Suomessa
pääasiallisesti hoidetaan. Jos tämän nojalla ei ole toimivaltaista tuomioistuinta, asian käsittelee se
tuomioistuin, jonka tuomiopiirissä velallisen toimintaa on pääasiassa harjoitettu tai velallisella on omaisuutta
taikka jossa asian käsittely olosuhteet huomioon ottaen muuten on tarkoituksenmukaista.
Jos velallinen kuuluu konserniin, konkurssiin asettamista koskeva asia voidaan 1 momentin estämättä
käsitellä sellaisessa muussa tuomioistuimessa, joka on toimivaltainen samaan konserniin kuuluvan velallisen
konkurssiin asettamista koskevassa asiassa, jos käsittely on tässä tuomioistuimessa tarkoituksenmukaista.
Yrityksen saneerauksesta annetussa laissa (47/1993)  säädetään siitä, mikä tuomioistuin on toimivaltainen
käsittelemään saneerausmenettelyn aikana tehtävän konkurssihakemuksen.
Kuolinpesän konkurssiin asettamista koskevan asian tutkii oikeudenkäymiskaaren 10 luvun 17 §:ssä
tarkoitettu tuomioistuin. T oissijaisesti asian tutkii mainitun luvun 18 §:n 1 momentin 9 kohdassa tarkoitettu
tuomioistuin. (13.3.2009/161)
3 §
Toimivaltainen tuomioistuin muussa konkurssia koskevassa asiassa
Tuomioistuin, joka on päättänyt konkurssiin asettamisesta tai jonne asia on siirretty , on toimivaltainen
käsittelemään myös tässä laissa tarkoitetut:
1) velalliselle maksettavaa avustusta ja korvausta, pesäluettelon vahvistamista ja tietojen antamista,
velallisen omaisuuteen kohdistuvia turvaamistoimia sekä velalliselle määrättäviä maastapoistumiskieltoja ja
velalliseen kohdistuvia pakkokeinoja koskevat asiat;
2) pesänhoitajan määräämistä, tehtäviä ja vapauttamista sekä pesänhoitajan palkkiota koskevat asiat;
3) konkurssissa riitautetun saatavan määrää ja perustetta koskevat asiat, paitsi jos saatava vahvistetaan
muussa menettelyssä, sekä etuoikeutta koskevat kysymykset;
4) jakoluettelon vahvistamista, oikaisemista ja muuttamista koskevat asiat;
5) velkojaintoimikunnan asettamista koskevat asiat;
6) velkojien päätöksen kumoamista ja muuttamista koskevat asiat;
7) konkurssipesän omaisuuden rahaksimuuttoa, varojen jakoa ja lopputilitystä koskevat asiat;
8) konkurssin peruuntumista ja raukeamista sekä julkisselvitystä ja sovinnon vahvistamista koskevat asiat.
Jos velallinen kuuluu konserniin, 1 momentissa tarkoitettujen asioiden käsittely voidaan konkurssin
alettuakin siirtää tuomioistuimeen, joka on toimivaltainen käsittelemään toisen samaan konserniin kuuluvan
velallisen konkurssiasian. Päätökseen, jolla asia on siirretty , ei saa hakea muutosta valittamalla.
Niskoittelun vuoksi vangittavaksi määrätyn velallisen asia voidaan edellä säädetyn estämättä käsitellä
määräaikaan sattuvan juhlapyhän vuoksi pakkokeinolain (806/201 1) 3 luvun 1 §:n  1 momentissa
tarkoitetussa päivystävässä käräjäoikeudessa. (22.7.201 1/867)
4 §
Käsittelyjärjestys
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 14/51Konkurssia koskevan asian käsittelyssä noudatetaan soveltuvin osin hakemusasioiden käsittelystä annettuja
säännöksiä.
Konkurssia koskeva asia on käsiteltävä asian edellyttämällä joutuisuudella.
5 §
Konkurssihakemus
Konkurssiin asettamista koskeva asia pannaan vireille kirjallisella hakemuksella. Hakemuksesta tulee käydä
ilmi:
1) hakijan vaatimus ja sen perustelu;
2) velallisen nimi ja kotipaikka sekä henkilö- tai yritys- ja yhteisötunnus;
3) hakijan, hänen laillisen edustajansa tai asiamiehensä puhelinnumero ja se osoite, johon asiaa koskevat
ilmoitukset saadaan lähettää;
4) millä perusteella tuomioistuin on toimivaltainen.
Hakemus on hakijan tai hakemuksen laatijan allekirjoitettava. Hakemukseen on liitettävä asiakirja tai muu
kirjallinen selvitys, johon hakija vetoaa ja, jos velallinen on yhteisö, säätiö tai muu oikeushenkilö, ote
asianomaisesta rekisteristä. V elallisen hakemukseen tulee lisäksi liittää asianmukainen päätös tai suostumus
omaisuuden luovuttamisesta konkurssiin. V elallisen on liitettävä hakemukseensa myös selvitys
omaisuudestaan ja sen arvosta, tieto velkojensa yhteismäärästä sekä luettelo suurimmista velkojistaan ja
velkojien yhteystiedot.
Kuolinpesän konkurssiin asettamista koskevaan hakemukseen on liitettävä perukirja tai, jos se ei ole
saatavissa, muu selvitys kuolinpesän ylivelkaisuudesta.
Tuomioistuin voi vaatia muuta selvitystä velallisen taloudellisesta asemasta, jos se on erityisestä syystä asian
ratkaisemiseksi tarpeen.
6 §
Hakemuksen siirtäminen
Jos tuomioistuin katsoo, että se ei ole konkurssiin asettamista koskevassa asiassa toimivaltainen, sen on
hakijan pyynnöstä siirrettävä asia toimivaltaiseen tuomioistuimeen.
Jos tuomioistuin, johon asia on 1 momentin nojalla siirretty , katsoo, että se ei ole asiassa toimivaltainen, sen
on jätettävä asia tutkimatta.
Päätökseen, jolla asia on 1 momentin nojalla siirretty , ei saa hakea muutosta valittamalla.
7 §
Hakemuksen siirtämisen vaikutukset
Jos tuomioistuin siirtää konkurssiin asettamista koskevan asian toiseen tuomioistuimeen, sen määräykset
pysyvät voimassa, kunnes asian jatkokäsittelyssä toisin määrätään. Sama koskee tapausta, jossa ylempi
tuomioistuin oikeudenkäymiskaaren 10 luvun 29 §:n  nojalla siirtää asian toimivaltaiseen tuomioistuimeen.
8 §
Velkojan hakemuksen käsittely
Tuomioistuimen on annettava velkojan hakemus tiedoksi velalliselle sekä varattava tälle tilaisuus antaa
määräpäivään mennessä kirjallinen lausuma. T uomioistuimen on hakemuksen vastustamisen varalta
tiedusteltava, pyytääkö velallinen asian käsittelyä istunnossa, sekä ilmoitettava mahdollisuudesta ratkaista
asia pyynnön puuttuessa ilman istuntokäsittelyä. (17.5.2019/664)
Jos velallinen vastustaa hakemusta, asia voidaan käsitellä kansliassa vain, jos tuomioistuin pitää
istuntokäsittelyä tarpeettomana eikä velallinen ole pyytänyt istuntokäsittelyä. Istuntoon kutsutaan velallinen
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 15/51ja hakijana oleva velkoja. V elkojan hakemus voidaan ratkaista, vaikka velallinen jää pois istunnosta tai ei
toimita pyydettyä lausumaa. (17.5.2019/664)
Velkojan hakemuksen käsittelyä voidaan hyväksyttävästä syystä lykätä. Ilman velkojan suostumusta asian
käsittelyä voidaan velallisen vaatimuksesta lykätä enintään yhdellä viikolla.
Jos hakemus koskee kuolinpesää, siitä on tuomioistuimen harkinnan mukaan varattava kuolinpesälle ja
vainajan suurimmille velkojille sekä pesänselvittäjälle, jos pesänselvittäjä on määrätty , tilaisuus antaa
kirjallinen lausuma.
9 §
Useita hakemuksia
Tuomioistuimen on tutkittava, voidaanko velallinen asettaa konkurssiin hakemuksesta, joka on tullut vireille
ennen sitä hakemusta, josta velallinen on asetettu konkurssiin.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös hakemusta, joka tulee vireille sen hakemuksen jälkeen, josta
velallinen on asetettu konkurssiin. Myöhemmin vireille tulleen hakemuksen käsittely jää sillensä, jos päätös
konkurssiin asettamisesta saa lainvoiman.
10 § (31.1.2013/86)
10 § on kumottu L:lla 31.1.2013/86 .
11 §
Tuomioistuimen tutkimisvelvollisuus
Tuomioistuimen on tutkittava, onko konkurssiin asettamiseen edellytykset.
12 §
Päätös konkurssiin asettamisesta
Konkurssiin asettamista koskevaan päätökseen on merkittävä päätöksen antamisen tai julistamisen
kellonaika ja konkurssihakemuksen vireilletulopäivä. Siihen on merkittävä myös, perustuuko tuomioistuimen
kansainvälinen toimivalta maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EU) 2015/848 3 artiklan 1 vai 2 kohtaan vai tämän luvun 1 §:n 2 momenttiin. (16.6.2017/364)
Konkurssin alkamisen oikeusvaikutuksista säädetään 3 luvussa ja pesänhoitajan määräämisestä 8 luvussa.
Konkurssin alkamista koskevasta kuulutuksesta sekä konkurssiin liittyvistä ilmoituksista säädetään 22
luvussa.
13 §
Konkurssin peruuntuminen
Konkurssi voidaan määrätä peruuntumaan velallisen ja konkurssihakemuksen tehneen velkojan yhteisestä
hakemuksesta tai, jos velallinen on asetettu konkurssiin omasta hakemuksestaan, velallisen tekemästä
hakemuksesta. Edellytyksenä peruuntumiselle on, että hakemus on tehty kahdeksan päivän kuluessa siitä,
kun velallinen on asetettu konkurssiin, ja peruuntumiselle esitetään pätevä syy . Tuomioistuimen on varattava
asiassa pesänhoitajalle ja harkintansa mukaan velkojille tilaisuus tulla kuulluksi.
Konkurssin peruuntumisesta ilmoitetaan niin kuin 22 luvussa säädetään.
14 §
Menettelyyn osallistumisen kustannukset
Oikeudenkäyntikulujen korvaamisessa konkurssiin asettamista ja muussa konkurssia koskevassa asiassa
noudatetaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 21 luvussa  säädetään.
15 §
Muutoksenhakemuksen kiireellisyys
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 16/51Konkurssiin asettamista koskevan asian ratkaisseen tuomioistuimen on toimitettava muutoksenhakemus sen
käsittelevälle tuomioistuimelle viipymättä. V alitus on käsiteltävä kiireellisenä.
16 § (13.3.2009/161)
Oikeuspaikkasopimus
Tässä luvussa tarkoitettua asiaa ei voida sopia käsiteltäväksi muussa tuomioistuimessa, ellei muusta laista,
Euroopan yhteisön lainsäädännöstä tai Suomea sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta muuta johdu.
8 luku
Pesänhoitaja
1 §
Pesänhoitajan määrääminen
Pesänhoitajan määrää tuomioistuin konkurssin alkaessa. Pesänhoitajia voidaan määrätä useampia kuin yksi,
jos se on tarpeen tehtävän laajuuden tai muun syyn vuoksi. Hallinto voidaan jakaa pesänhoitajien kesken
tuomioistuimen määräämällä tavalla.
Ennen pesänhoitajan määräämistä tuomioistuimen on varattava suurimmille velkojille ja pesänhoitajaksi
esitetylle sekä harkintansa mukaan velalliselle, muille velkojille ja palkkaturvaviranomaiselle tilaisuus tulla
kuulluksi. V elkojan pyynnöstä tuomioistuin voi kehottaa pesänhoitajaksi esitettyä selvittämään
palkkiovaatimuksensa perusteita.
Tuomioistuimen on annettava pesänhoitajalle todistus hänen määräämisestään tehtävään.
2 §
Tilapäinen pesänhoitaja
Jos pesänhoitajaa ei voida heti konkurssin alkaessa määrätä, tuomioistuimen on määrättävä tilapäinen
pesänhoitaja. Pesänhoitaja on määrättävä kahden viikon kuluessa tilapäisen pesänhoitajan määräämisestä.
3 §
Pesänhoitajan määrääminen konsernissa
Pesänhoitajaksi määrätty tai määrättävä voidaan määrätä muunkin samaan konserniin tai muuten samaan
taloudelliseen kokonaisuuteen kuuluvan konkurssivelallisen pesänhoitajaksi, jos sitä voidaan pitää
tarkoituksenmukaisena konkurssipesien hoitamisen kannalta ja on syytä olettaa, että tehtävä voidaan hoitaa
ilman sitä olennaisesti vaikeuttavia eturistiriitoja.
4 §
Pesänhoitajan määrääminen erikseen
Tuomioistuin voi määrätä pesänhoitajan aiemmin määrättyjen pesänhoitajien lisäksi. T uomioistuin voi
erityisestä syystä määrätä pesänhoitajan määrättyä tehtävää varten tai määräajaksi. Asiassa noudatetaan
soveltuvin osin, mitä pesänhoitajan määräämisestä säädetään.
5 §
Pesänhoitajan kelpoisuus
Pesänhoitajaksi määrätään suostumuksensa perusteella henkilö, jolla on tehtävän vaatima kyky , taito ja
kokemus sekä joka on muutoinkin tehtävään sopiva. Pesänhoitaja ei saa olla velalliseen eikä velkojaan
sellaisessa suhteessa, joka on omiaan vaarantamaan hänen riippumattomuuttaan velalliseen nähden tai
tasapuolisuuttaan velkojia kohtaan taikka kykyään muuten hoitaa asianmukaisesti tehtäväänsä.
Sen, joka on antanut suostumuksensa pesänhoitajan tehtävään, tulee ilmoittaa tuomioistuimelle kaikki ne
seikat, jotka voivat olla omiaan vaarantamaan hänen tasapuolisuuttaan ja riippumattomuuttaan
pesänhoitajana tai aiheuttamaan perusteltuja epäilyksiä hänen tasapuolisuudessaan tai
riippumattomuudessaan pesänhoitajana. Lisäksi hänen tulee ilmoittaa tuomioistuimelle ne seikat, joiden
perusteella hänellä on 1 momentissa tarkoitettu tehtävän vaatima kyky , taito ja kokemus ja hän on
muutoinkin tehtävään sopiva. (25.5.2022/390)
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 17/51L:lla 390/2022  muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.7.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Sen, joka on antanut suostumuksensa pesänhoitajan tehtävään, tulee ilmoittaa tuomioistuimelle kaikki ne
seikat, jotka voivat olla omiaan vaarantamaan hänen tasapuolisuuttaan ja riippumattomuuttaan
pesänhoitajana tai aiheuttamaan perusteltuja epäilyksiä hänen tasapuolisuudessaan ja riippumattomuudessaan
pesänhoitajana.
6 §
Pesänhoitajan vapauttaminen tehtävästään
Pesänhoitaja voidaan vapauttaa tehtävästään, jos:
1) hän ei ole tehtävään kelpoinen tai hän on esteellinen;
2) hän laiminlyö huolehtia tehtävistään taikka menettelee lain tai hyvän pesänhoitotavan vastaisesti niin, ettei
häntä voida pitää tehtävään sopivana; taikka
3) hänen vapauttamiseensa on muu painava syy .
Omasta pyynnöstään pesänhoitaja voidaan vapauttaa tehtävästään, jos siihen on pätevä syy .
Jos pesänhoitaja on vapautettu tehtävästään, hänen tilalleen on määrättävä uusi pesänhoitaja, jollei se ole
tarpeetonta.
Pesänhoitajan vapauttamista tehtävästään voi hakea velallinen tai velkoja. T uomioistuimen on varattava
pesänhoitajalle ja harkintansa mukaan velalliselle ja velkojille tilaisuus tulla kuulluksi vapauttamista
koskevasta hakemuksesta.
Pesänhoitajan vapauttamista koskevaa päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei
tuomioistuin, jossa asia on muutoksenhaun vuoksi vireillä, määrää toisin.
7 § (17.5.2019/664)
Pesänhoitajan palkkio
Pesänhoitajalla on oikeus saada tehtävästään konkurssipesän varoista työn vaativuuteen, tehtyyn työhön,
pesän laajuuteen ja muihin seikkoihin nähden kohtuullinen palkkio sekä korvaus hänelle aiheutuneista,
pesänhoidon kannalta tarpeellisista kustannuksista. Pesänhoitaja ei saa tämän palkkion lisäksi ottaa muuta
etua itselleen eikä läheiselleen.
Pesänhoitajan palkkiota voidaan alentaa, jos pesänhoitaja on vapautettu tehtävästään 6 §:n 1 momentin 1 tai
2 kohdan perusteella taikka jos hän on olennaisesti laiminlyönyt hänelle kuuluvia tehtäviä tai velvollisuuksia.
Palkkion ja korvauksen tarkemmista perusteista päättävät velkojat pesänhoitajaa kuultuaan viipymättä
pesänhoitajan tultua määrätyksi tehtäväänsä ja tarvittaessa myöhemminkin. Palkkio ja kustannusten korvaus
maksetaan tehtävän aikana kohtuullisin väliajoin. V elkojat voivat päättää, että osa palkkiosta maksetaan
pesänhoitajan tehtävän päättyessä. Palkkion ja korvauksen maksamisesta päättävät velkojat pesänhoitajan
esitettyä selvityksen maksamisen perusteena olevista toimenpiteistä.
Palkkiota ja korvausta koskevan riidan ratkaisee pesänhoitajan, velallisen tai velkojan hakemuksesta
tuomioistuin. Hakemus on tehtävä kuukauden kuluessa palkkiosta ja korvauksesta tehdystä velkojien
päätöksestä.
8 §
Pesänhoitajan palkkio konkurssin lakatessa
Jos konkurssi peruuntuu tai menettely muuten lakkaa ennen kuin velkojat ovat päättäneet pesänhoitajan
palkkiosta, tuomioistuin päättää pesänhoitajan palkkion suuruuden. Pesänhoitajalla on oikeus saada korvaus
myös hänelle aiheutuneista tehtävän kannalta tarpeellisista kustannuksista. T uomioistuin päättää
korvauksesta ja siitä, kuka on velvollinen maksamaan palkkion ja korvauksen.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 18/51Velallinen on velvollinen maksamaan pesänhoitajan palkkion ja kustannusten korvauksen. V elkoja voidaan
kuitenkin velvoittaa suorittamaan pesänhoitajalle maksettava määrä kokonaan tai osaksi, jos konkurssiin
asettaminen tai konkurssin lakkaamista koskevan päätöksen viivästyminen on johtunut velkojan
laiminlyönnistä tai velkojan antamista puutteellisista tai harhaanjohtavista tiedoista. Jos maksuvelvollinen on
velallinen, pesänhoitajalla on oikeus pidättää tarpeellinen määrä konkurssipesään kuuluvaa omaisuutta
palkkion ja korvauksen maksamista varten sekä myydä omaisuus ja ottaa saatavansa myyntihinnasta.
Pesänhoitajan palkkiosta, kun konkurssi raukeaa tai jatkuu julkisselvityksenä, säädetään 10 ja 1 1 luvussa.
9 §
Pesänhoitajan tietojensaantioikeus
Pesänhoitajalla on salassapitosäännösten estämättä sama oikeus kuin velallisella saada konkurssipesän
selvittämistä ja hoitamista varten tarpeelliset tiedot velallisen pankkitileistä, maksuliikenteestä, rahoitusta
koskevista sopimuksista ja sitoumuksista, velallisen varallisuudesta, verotuksesta ja muista velallisen
taloudellista asemaa tai velallisen harjoittamaa taloudellista toimintaa koskevista seikoista.
Kuolinpesän konkurssissa pesänhoitajalla on vainajaa ja kuolinpesää koskeviin tietoihin vastaava
tietojensaantioikeus kuin 1 momentissa säädetään velallista koskevista tiedoista.
10 §
Pakkokeinot
Jos pesänhoitaja laiminlyö hänelle tämän lain mukaan kuuluvan tehtävän tai velvollisuuden, tuomioistuin voi
velkojan tai velallisen vaatimuksesta ja varattuaan pesänhoitajalle tilaisuuden tulla kuulluksi velvoittaa hänet
suorittamaan sen määräajassa ja asettaa velvoitteen noudattamisen tehosteeksi uhkasakon.
11 §
Pesänhoitajan tilintekovelvollisuus tehtävän lakatessa
Jos pesänhoitajan tehtävä pesänhoitajan vapauttamisen tai muun syyn vuoksi lakkaa ennen konkurssin
päättymistä, pesänhoitajan on annettava velkojille tili, josta käyvät riittävästi ilmi konkurssipesän
omaisuuden hoitoa, pesän rahavarojen käyttöä sekä muita toimenpiteitä koskevat tiedot. Jos pesänhoitajia on
useita, tili on kuitenkin annettava vain, jos tehtävässään jatkava pesänhoitaja taikka velkoja sitä vaatii. Jos
konkurssi peruuntuu tai konkurssiin asettamista koskeva päätös kumotaan, tili on annettava velalliselle.
Jos pesänhoitajan tehtävä lakkaa ennen konkurssin päättymistä, pesänhoitajan on luovutettava hallussaan
oleva konkurssipesään kuuluva omaisuus viipymättä pesänhoitajana jatkavalle.
9 luku
Konkurssipesän selvitys ja velallisen kirjanpito
1 §
Pesäluettelo
Pesänhoitajan on laadittava velallisen varoista ja veloista luettelo ( pesäluettelo ). Pesäluettelosta tulee käydä
ilmi riittävästi eriteltyinä ainakin velallisen omaisuus konkurssin alkaessa ja arvio sen rahaksimuuton
tuloksesta sekä velallisen suurimmat velkojat ja niiden saatavat, merkittävimmät muut sitoumukset sekä
arvio muiden velkojen ja sitoumusten kokonaismäärästä. Pesänhoitajan on laadittava pesäluettelon liitteeksi
tiivistelmä velallisen taloudellisesta tilanteesta, jos tiivistelmän laatiminen on tarkoituksenmukaista.
(17.5.2019/664)
Pesäluettelo on laadittava kahden kuukauden kuluessa konkurssin alkamisesta. Jos velallisen kirjanpito on
merkittäviltä osin puutteellinen tai virheellinen taikka jos pesäluetteloa ei voida pesän laajuuden tai muun
erityisen syyn vuoksi saada valmiiksi määräajassa, pesänhoitajan on laadittava pesäluettelo ilman aiheetonta
viivytystä. Tällöin pesänhoitajan on ilmoitettava tuomioistuimelle pesäluettelon arvioitu
valmistumispäivämäärä ja syyt, joiden vuoksi pesäluetteloa ei ole laadittu määräajassa, sekä merkittävä nämä
tiedot konkurssi- ja yrityssaneerausasioiden asianhallintajärjestelmään. (17.5.2019/664)
Kuolinpesän konkurssissa pesäluettelon korvaa perukirja, jos perukirja on laadittu ennen konkurssia.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 19/51Pesänhoitajan on toimitettava pesäluettelo tai tiivistelmä velalliselle, suurimmille velkojille ja pyynnöstä
muillekin velkojille.
2 §
Velallisselvitys
Pesänhoitajan on laadittava velallisesta ja velallisen konkurssia edeltäneestä toiminnasta selvitys
(velallisselvitys ), josta tulee käydä ilmi ainakin:
1) velallisen omistus- ja konsernisuhteet, jos velallinen on yhteisö tai säätiö; (17.5.2019/664)
2) konkurssin pääasialliset syyt;
3) se, miten velallisen kirjanpito on hoidettu;
4) onko velallisen toiminnan johtamisessa käytetty välikäsiä;
5) velallisen läheisille maksetut palkat ja palkkiot sekä velallisen yksityisotot siltä osin kuin siihen on niiden
määrän, maksuajankohdan tai muun erityisen syyn vuoksi aihetta samoin kuin velallisen läheisten saatavat ja
niiden perusteet, jos saatavat ovat määrältään merkittäviä;
6) havainnot sellaisista seikoista, joilla voi olla merkitystä konkurssin jatkumisen kannalta;
7) havainnot sellaisista seikoista, joilla voi olla merkitystä liiketoimintakiellon määräämisen kannalta;
8) velallisen toiminnan ja tilien tarkastukset sekä niiden tarve.
Velallisselvitys on laadittava kahden kuukauden kuluessa konkurssin alkamisesta. Jos velallisselvitystä ei
voida pesän laajuuden tai muun erityisen syyn vuoksi saada valmiiksi määräajassa, pesänhoitajan on
laadittava velallisselvitys ilman aiheetonta viivytystä. Tällöin pesänhoitajan on ilmoitettava tuomioistuimelle
velallisselvityksen arvioitu valmistumispäivämäärä ja syyt, joiden vuoksi velallisselvitystä ei ole laadittu
määräajassa, sekä merkittävä nämä tiedot konkurssi- ja yrityssaneerausasioiden asianhallintajärjestelmään.
(17.5.2019/664)
Pesänhoitajan on toimitettava velallisselvitys velalliselle ja suurimmille velkojille sekä pyynnöstä muillekin
velkojille, esitutkintaviranomaiselle ja syyttäjälle. (31.1.2013/86)
4 momentti on kumottu L:lla 17.11.2017/751 .
3 §
Velallisen kirjanpidon loppuun saattaminen
Pesänhoitajan on huolehdittava siitä, että velallisen kirjanpito tehdään konkurssin alkamiseen saakka ja että
konkurssin alkamiseen päättyneeltä tilikaudelta laaditaan tilinpäätös. Tätä velvollisuutta ei kuitenkaan ole,
jos kirjanpito konkurssin alkaessa on niin puutteellinen, että sen perusteella ei voida laatia luotettavaa
tilinpäätöstä tai jos kirjanpidon loppuun saattamista ja tilinpäätöksen laatimista ei voida pitää perusteltuna
pesän varojen vähäisyyden tai muun syyn vuoksi.
Jos velallisen kirjanpitoaineisto on muun kuin velallisen hallussa, se on luovutettava konkurssipesälle.
Konkurssipesän on korvattava ainoastaan aineiston toimittamisesta aiheutuvat kustannukset.
4 §
Erityistarkastus
Velkojat voivat päättää velallisen tilien ja toiminnan erityistarkastuksesta, jos velallisen kirjanpito tai muut
seikat antavat siihen aihetta.
5 §
Korvaus kirjanpidon laiminlyönnistä
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 20/51Jos velallisen kirjanpito on laiminlyöty niin, ettei konkurssipesä ole ilman kohtuutonta vaivaa kyennyt
selvittämään kirjanpitovelvollisen taloudellista tulosta ja asemaa tai kirjanpitovelvollisen liiketoiminnan
kannalta olennaisia liiketapahtumia, laiminlyönnistä vastuussa olevien on korvattava pesälle sille kirjanpidon
loppuun saattamisesta aiheutuneet kohtuulliset kustannukset.
10 luku
Konkurssin raukeaminen (31.1.2013/86)
1 §
Konkurssin raukeamisen edellytykset (31.1.2013/86)
Tuomioistuimen on tehtävä päätös konkurssin raukeamisesta, jos konkurssipesän varat eivät riitä
konkurssimenettelyn kustannusten suorittamiseen eikä kukaan velkojista ota kustannuksista vastatakseen
taikka jos velkojille konkurssipesän varoista tuleva kertymä jäisi niin vähäiseksi, ettei konkurssin jatkamista
voida sen vuoksi pitää tarkoituksenmukaisena. Konkurssia ei kuitenkaan voida määrätä raukeamaan, jos
konkurssi jatkuu 1 1 luvussa tarkoitettuna julkisselvityksenä.
2 § (17.5.2019/664)
Hakemus konkurssin raukeamisesta
Pesänhoitajan on ennen konkurssin raukeamista koskevan hakemuksen tekemistä varattava suurimmille
velkojille tilaisuus tulla kuulluksi. Pesänhoitajan on toimitettava velkojille tiedoksi esityksensä konkurssin
raukeamisesta kuukauden kuluessa pesäluettelon ja velallisselvityksen valmistumisesta ja, jos aihetta on,
tiedusteltava velkojilta, ottavatko nämä vastattavakseen konkurssimenettelyn kustannuksista. Pesänhoitajan
on toimitettava esityksensä myös konkurssiasiamiehelle ja velalliselle. Jos konkurssin raukeamisen
edellytyksiä ei voida arvioida edellä tarkoitetussa määräajassa, pesänhoitajan on toimitettava esityksensä
velkojille ilman aiheetonta viivytystä ja merkittävä viivästyksen syy konkurssi- ja yrityssaneerausasioiden
asianhallintajärjestelmään.
Pesänhoitajan on tehtävä hakemus konkurssin raukeamisesta tuomioistuimelle ilman aiheetonta viivytystä
sen jälkeen, kun suurimpia velkojia on kuultu 1 momentin mukaisesti. Hakemuksen voi tehdä myös velkoja,
velallinen tai konkurssiasiamies. Hakemusta ei voida tehdä ennen kuin pesäluettelo ja velallisselvitys on
laadittu.
Pesänhoitajan on liitettävä konkurssin raukeamista koskevaan hakemukseensa pesäluettelo ja velallisselvitys
sekä arvionsa konkurssimenettelyn kustannuksista ja niihin käytettävissä olevista varoista. Jos hakemuksen
on tehnyt velkoja, velallinen tai konkurssiasiamies, pesänhoitajan on tuomioistuimen pyynnöstä toimitettava
asian käsittelyä varten pesäluettelo ja velallisselvitys sekä arvionsa konkurssimenettelyn kustannuksista ja
niihin käytettävissä olevista varoista.
3 § (17.5.2019/664)
Konkurssin raukeamista koskevan asian käsittely
Tuomioistuimen on, jos siihen on aihetta, varattava velalliselle, suurimmille velkojille ja
konkurssiasiamiehelle tilaisuus tulla kuulluksi pesänhoitajan tekemästä konkurssin raukeamista koskevasta
hakemuksesta. Jos hakemuksen on tehnyt muu kuin pesänhoitaja, on pesänhoitajalle, velalliselle,
suurimmille velkojille ja konkurssiasiamiehelle varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
4 §
Pesänhoitajan palkkio konkurssin rauetessa
Pesänhoitajalla on konkurssin rauetessa oikeus saada kohtuullinen palkkio ja korvaus hänelle aiheutuneista
tehtävän kannalta tarpeellisista kustannuksista. Palkkio ja korvaus otetaan konkurssipesän varoista.
Pesänhoitajalla on oikeus pidättää konkurssipesään kuuluvaa omaisuutta palkkion ja korvauksen maksamista
varten sekä myydä omaisuus ja ottaa saatavansa myyntihinnasta.
Tuomioistuin päättää palkkion ja korvauksen suuruudesta sekä siitä, miltä osin korvaus maksetaan valtion
varoista. Pesänhoitajan on esitettävä tuomioistuimelle toimenpiteistään eritelty lasku ja, jos korvausta
vaaditaan valtion varoista, selvitys korvauksen maksamiseen käytettävissä olevista velallisen varoista.
Pesänhoitajan on toimitettava lasku suurimmille velkojille, velalliselle ja konkurssiasiamiehelle samalla, kun
esitys konkurssin raukeamisesta toimitetaan niille tiedoksi 2 §:n 1 momentin nojalla. T uomioistuimen on
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 21/51varattava harkintansa mukaan velalliselle, velkojille ja konkurssiasiamiehelle tilaisuus tulla asiassa kuulluksi.
Konkurssiasiamiehellä on oikeus myös omasta aloitteestaan lausua pesänhoitajan palkkiovaatimuksesta ja
hakea päätökseen muutosta. (17.5.2019/664)
5 § (31.1.2013/86)
Valtion varoista pesänhoitajalle maksettava korvaus
Pesänhoitajalle maksetaan palkkiona ja kustannusten korvauksena pesäluettelon ja velallisselvityksen
laatimisesta valtion varoista enintään 1 000 euroa ja vain siltä osin kuin konkurssipesän varat eivät riitä
palkkioon ja korvaukseen.
Jos pesänhoitaja tekee 14 luvun 5 §:n 4 momentissa tarkoitettuun rikosepäilyyn perustuvan ilmoituksen
poliisille tai liiketoimintakiellosta annetun lain (1059/1985) 19 a §:n  2 momentissa tarkoitetun pyynnön,
hänelle voidaan siihen liittyvästä lisätyöstä maksaa valtion varoista palkkiota ja kustannusten korvausta
enintään 600 euroa. Palkkiota ja korvausta maksetaan valtion varoista vain siltä osin kuin konkurssipesän
varat eivät riitä palkkioon ja korvaukseen. (17.1 1.2017/751)
Jos konkurssi jatkuu julkisselvityksenä, konkurssiasiamies voi päättää, että pesänhoitajalle kuuluva pesän
varoista otettava korvaus maksetaan valtion varoista, jos se on tarkoituksenmukaista julkisselvityksen
toteuttamiseksi. Pesänhoitajan on tällöin luovutettava pidättämänsä konkurssipesään kuuluva omaisuus
julkisselvittäjälle.
6 §
Kustannusten vastattavaksi ottaminen
Velkoja voi ottaa konkurssimenettelyn kustannukset vastattavikseen ilmoittamalla siitä pesänhoitajalle.
Velkoja voi ilmoittaa, että velkojan vastuu on voimassa vain siihen saakka, kun velkojan sitoumuksessa
yksilöidyt toimenpiteet on suoritettu. V astuun rajoitus ei kuitenkaan saa loukata velkojien yhdenvertaisuutta,
ja sen on oltava menettelyn jatkamisen kannalta tarkoituksenmukainen.
Konkurssimenettelyn kustannuksina pidetään tuomioistuinmenettelystä perittäviä oikeudenkäyntimaksuja,
pesänhoitajan palkkiota sekä pesän selvityksestä ja hoidosta aiheutuvia muita kustannuksia.
Jos pesänhoitaja katsoo, että velkojan ilmoitusta vastattavaksi ottamisesta ei voida sellaisenaan hyväksyä, tai
jos velkoja ei aseta vaadittua vakuutta tai jos konkurssin jatkamista ei voida pitää tarkoituksenmukaisena,
pesänhoitaja tai velkoja voi saattaa tuomioistuimen ratkaistavaksi, voidaanko ja millä ehdoin velkojan
sitoumus hyväksyä. V aatimus on tehtävä ennen kuin tuomioistuin päättää konkurssin raukeamisesta.
7 §
Ilmoitukset ja muutoksenhaku
Konkurssin raukeamisesta on ilmoitettava niin kuin 22 luvussa säädetään.
Päätökseen, jolla hakemus konkurssin raukeamisesta on hylätty , ei saa hakea muutosta valittamalla.
(17.5.2019/664)
11 luku
Julkisselvitys
1 §
Julkisselvitykseen siirtyminen
Tuomioistuin voi konkurssiasiamiehen esityksestä päättää, että konkurssi jatkuu julkisselvityksenä, jos sitä
voidaan pitää perusteltuna pesän varojen vähäisyyden taikka velalliseen tai konkurssipesään kohdistuvien
selvitystarpeiden tai muun erityisen syyn vuoksi. Määräyksen antamista ei estä se, että velkoja ottaa
konkurssimenettelyn kustannukset vastattavikseen.
Tuomioistuimen on varattava pesänhoitajalle sekä harkintansa mukaan velalliselle ja suurimmille velkojille
tilaisuus tulla kuulluksi konkurssiasiamiehen esityksen johdosta. Pesänhoitajan palkkion määräämisessä
noudatetaan, mitä 10 luvun 4 ja 5 §:ssä säädetään. (17.5.2019/664)
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 22/512 §
Julkisselvitykseen siirtymisen vaikutukset
Kun päätös julkisselvitykseen siirtymisestä on tehty , pesänhoitajan määräys ja velkojien päätösvalta
konkurssissa lakkaavat. Julkisselvityksessä olevan konkurssipesän hallintoa hoitaa ja päätösvaltaa käyttää
konkurssiasiamiehen määräämä, pesänhoitajan kelpoisuuden täyttävä henkilö ( julkisselvittäjä ), jonka haltuun
konkurssipesään kuuluva omaisuus on luovutettava. (31.1.2013/86)
Julkisselvittäjästä on voimassa, mitä tässä tai muussa laissa säädetään pesänhoitajasta. Jos konkurssipesän
varat ilmeisesti riittävät jako-osuuksien maksamiseen velkojille, julkisselvittäjä voi määrätä saatavien
valvonnasta niin kuin tässä laissa säädetään. Julkisselvittäjän on täytettävä pesänhoitajalle 14 luvun 1 1 §:n
mukaan kuuluva selonteko- ja tietojenantovelvollisuus, jollei konkurssiasiamies toisin määrää.
(17.5.2019/664)
Konkurssiasiamies voi peruuttaa julkisselvittäjälle antamansa määräyksen, jos siihen on syytä.
3 §
Julkisselvityksen kustannukset
Julkisselvityksestä aiheutuvat konkurssimenettelyn kustannukset maksetaan valtion varoista siltä osin kuin
konkurssipesän varat eivät riitä niihin. Korvauksesta päättää konkurssiasiamies.
4 §
Julkisselvityksen päättäminen
Julkisselvittäjän on laadittava konkurssipesän lopputilitys niin kuin 19 luvussa säädetään. Lopputilityksen
tarkastaa ja hyväksyy konkurssiasiamies.
Lopputilitys on toimitettava velalliselle. V elkojille lopputilitys on toimitettava vain, jos konkurssipesän varat
riittävät jako-osuuksien maksamiseen.
Konkurssiasiamiehen hyväksymän lopputilityksen jako-osuuksia koskevaa osaa voidaan moittia.
Moittimiseen sovelletaan, mitä 19 luvun 6 §:ssä säädetään. T yytymättömyyden ilmoitusta ei kuitenkaan
edellytetä. (17.5.2019/664)
4 a § (17.5.2019/664)
Tilaisuuden varaaminen ulosmittaukseen julkisselvityksen yhteydessä
Jos velkojille konkurssipesän varoista tuleva kertymä jäisi niin vähäiseksi, ettei jakoluettelon laatimista voida
pitää tarkoituksenmukaisena, menetellään 3 luvun 12 §:ssä säädetyllä tavalla.
5 §
Konkurssipesän hallinnon palauttaminen
Jos julkisselvityksessä havaitaan, että konkurssipesän varat riittävät konkurssimenettelyn kustannuksiin ja
konkurssipesän hallinnon palauttaminen on muuten perusteltua, tuomioistuimen on konkurssiasiamiehen tai
velkojan esityksestä määrättävä konkurssipesään pesänhoitaja ja päätettävä konkurssipesän palauttamisesta
velkojien hallintoon.
Konkurssiasiamiehen on toimitettava esityksensä pesänhoitajan määräämiseksi ja konkurssipesän
palauttamiseksi velkojien hallintoon velalliselle ja suurimmille velkojille. T uomioistuin voi harkintansa
mukaan kuulla esityksestä velallista ja velkojia. Jos esityksen on tehnyt velkoja, tuomioistuimen on varattava
konkurssiasiamiehelle ja konkurssipesän julkisselvittäjälle sekä harkintansa mukaan velalliselle ja muille
velkojille tilaisuus tulla kuulluksi.
6 §
Ilmoitukset ja muutoksenhaku
Julkisselvitykseen siirtymisestä ja konkurssipesän hallinnon palauttamisesta on ilmoitettava niin kuin 22
luvussa säädetään.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 23/51Päätökseen, jolla konkurssi on määrätty jatkumaan julkisselvityksenä tai jolla konkurssipesä on palautettu
velkojien hallintoon, ei saa hakea muutosta valittamalla.
12 luku
Konkurssisaatavat, valvonta ja saatavien selvittäminen
1 §
Yleiset säännökset konkurssivelkojan asemasta
Velkojalla on kansalaisuudestaan sekä asuin- tai kotipaikastaan riippumatta oikeus valvoa saatavansa ja
saada sille suoritus konkurssissa sekä käyttää muita velkojalle tämän lain mukaan kuuluvia oikeuksia.
Velkoja voi saada konkurssisaatavalleen jako-osuutta rahaksi muutetusta velallisen omaisuudesta,
suorituksen vakuutena olevasta velallisen omaisuudesta tai käyttää saatavansa velalliselle olevan velkansa
kuittaamiseen siten kuin tässä ja muussa laissa säädetään.
3 momentti on kumottu L:lla 15.6.2007/709 .
2 §
Vieraassa valuutassa oleva saatava
Jos saatava on vieraassa valuutassa, saatavan arvo määrätään Suomen rahana konkurssin alkamispäivän
kurssin mukaan.
3 §
Yhteisvelkasuhteet
Velkoja voi valvoa velalliselta olevan saatavansa sen suuruisena kuin se oli konkurssin alkaessa ottamatta
huomioon sen jälkeen takaajalta saamaansa suoritusta. V elkojalla ei kuitenkaan ole tätä oikeutta, jos takaaja
on maksanut koko sen päävelan, josta takaaja vastaa, ennen 5 §:ssä tarkoitettua valvontapäivää.
(17.5.2019/664)
Mitä 1 momentissa säädetään takaajasta, koskee myös vierasvelkapantin antajaa ja velallisen kanssa
yhteisvastuullisessa velkasuhteessa olevaa kanssavelallista.
4 §
Rajoitukset velkojan oikeuteen saada suoritus
Velkojalla ei ole oikeutta saada suoritusta palkasta, palkkiosta tai muusta siihen rinnastettavaa etuutta
koskevasta konkurssisaatavasta siltä osin kuin saatava on ilmeisessä epäsuhteessa siihen, mitä tehtyyn
työhön ja muihin oloihin nähden voidaan pitää kohtuullisena, jos saatava tällä perusteella riitautetaan.
Vieraalle valtiolle maksettavaa veroa tai siihen rinnastettavaa toisessa valtiossa määrättyä julkista maksua ei
voida ottaa konkurssissa huomioon, jos sellaista saatavaa ei voida pitää Suomen oikeusjärjestyksen
perusteiden mukaisena taikka jos Suomessa määrättyä veroa tai julkista maksua ei hyväksytä
maksukyvyttömyysmenettelyssä vieraassa valtiossa.
5 §
Valvontapäivän määrääminen
Jollei pesäluettelon ja velallisselvityksen valmistuttua ole tehty hakemusta konkurssin raukeamiseksi,
pesänhoitajan on ilman aiheetonta viivytystä määrättävä päivä, jona velkojien on viimeistään valvottava
saatavansa ( valvontapäivä ). Valvontapäivän on oltava aikaisintaan kuukauden ja viimeistään kahden
kuukauden kuluttua määräyksestä. Jollei pesänhoitaja ole määrännyt valvontapäivää kuukauden kuluessa
pesäluettelon ja velallisselvityksen valmistumisesta, hänen on merkittävä konkurssi- ja
yrityssaneerausasioiden asianhallintajärjestelmään viivästyksen syy . (17.5.2019/664)
Pesänhoitajan on viivytyksettä ilmoitettava valvontapäivän määräämisestä Oikeusrekisterikeskukselle.
Saatavan valvontaa konkurssissa ( konkurssivalvonta ) koskevasta kuulutuksesta ja valvontaan liittyvistä
ilmoituksista säädetään 22 luvussa. (16.6.2017/364)
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 24/51Valvontapäivän määräämisestä huolimatta konkurssi voidaan määrätä raukeamaan niin kuin 10 luvussa
säädetään.
Pesänhoitaja voi määrätä uuden valvontapäivän, jos siihen on tarvetta valvontapäivän määräämisessä
sattuneen virheen tai muun syyn vuoksi.
6 § (17.5.2019/664)
Konkurssivelkojan oikeus jako-osuuteen
Velkoja voi saada jako-osuutta konkurssisaatavalleen, jos:
1) velkoja on ilmoittanut saatavansa pesänhoitajalle kirjallisesti ennen valvontapäivän määräämistä;
2) velkoja on valvonut saatavansa kirjallisesti ( valvontakirjelmä ) ilmoittamalla sen pesänhoitajalle tämän
valvonnalle asettamassa määräajassa; tai
3) saatava otetaan 8 §:n mukaisesti huomioon ilman valvontaa.
Viimeistään valvontapäivänä tuomioistuimelle ilmoitettu saatava katsotaan valvotuksi määräajassa. V elkojan
valvontapäivän jälkeen ilmoittama saatava voidaan ottaa huomioon vain jälkivalvonnasta säädetyin
edellytyksin.
Konkurssivalvonnasta liikkeeseenlaskijan konkurssissa säädetään 17 §:ssä.
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen sisällöstä, tarkastamisesta ja täydentämisestä on
voimassa, mitä 7, 14 ja 15 §:ssä säädetään.
7 §
Valvontakirjelmä
Valvontakirjelmässä on ilmoitettava:
1) saatavan pääoma, pääomalle kertynyt korko konkurssin alkamiseen asti, konkurssin alkamisen jälkeiseltä
ajalta vaadittava korko sekä viivästyskorko ja muut viivästysseuraamukset tai, jos saatavan määrää tai
enimmäismäärää ei voida ilmoittaa, syy siihen;
2) saatavan peruste riittävästi yksilöitynä;
3) koron peruste riittävästi yksilöitynä sekä aika, jolta korkoa vaaditaan;
4) vaaditaanko saatavalle etuoikeutta ja se, mihin vaatimus perustuu;
5) tiedot panttioikeuden perustamisesta ja sisällöstä, jos velkojalla on velallisen omaisuutta saatavansa
panttina;
6) velkojan nimi ja yhteystiedot sekä henkilö tai yksikkö, jolle konkurssivalvontaa koskevat tiedustelut
voidaan osoittaa.
Velkojan on täsmällisesti yksilöitävä pesänhoitajalle se sopimus, sitoumus tai muu kirjallinen todiste, johon
velkoja vetoaa, ja se, mistä asiakirjat ovat saatavissa, jollei niitä toimiteta pesänhoitajalle.
8 § (17.5.2019/664)
Saatavan huomioon ottaminen ilman valvontaa
Jos suurella määrällä velkojia on samaan tai samanlaiseen perusteeseen liittyviä konkurssisaatavia, joiden
perusteesta ja määrästä ei ole epäselvyyttä, pesänhoitajan on otettava saatavat jakoluetteloehdotuksessa
huomioon ilman valvontaa. Tällaisia saatavia ei kuitenkaan tarvitse ottaa jakoluetteloehdotuksessa
huomioon, jos on selvää, ettei niille kerry jako-osuutta. Pesänhoitaja voi myös muussa tapauksessa ottaa
edellä mainitulla tavalla selvänä pidettävän konkurssisaatavan jakoluetteloehdotuksessa huomioon ilman
valvontaa.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 25/51Pesänhoitajan on toimitettava velkojalle hyvissä ajoin ennen valvontapäivää ilmoitus siitä, minkä suuruisena
saatava otetaan jakoluetteloehdotuksessa huomioon. Jos ilman valvontaa huomioon otettavia saatavia on
suuri määrä, pesänhoitaja voi erillisen ilmoituksen sijasta tarkoitukseen soveltuvalla tavalla tiedottaa, että
saatavien valvonta ei ole tarpeen.
Työsuhteesta johtuva saatava, jonka pesänhoitaja on merkinnyt palkkaturvalain (866/1998) 13 §:ssä  tai
merimiesten palkkaturvalain (1108/2000) 1 1 §:ssä  tarkoitettuun luetteloon, on katsottava valvotuksi.
Mitä 1–3 momentissa säädetään, ei estä velkojaa valvomasta saatavaansa.
9 §
Selvitys panttisaatavasta
Velkojan, joka haluaa suorituksen saatavansa panttina olevasta velallisen omaisuudesta, on ilmoitettava
pesänhoitajalle valvontakirjelmään sisällytettävät tiedot saatavastaan ja panttioikeudestaan. Ilmoitus on
tehtävä viimeistään valvontapäivänä tai, jos velkoja sitä aikaisemmin ryhtyy toimiin pantin muuttamiseksi
rahaksi, hyvissä ajoin ennen toimiin ryhtymistä. Jos toimiin pantin muuttamiseksi rahaksi on ryhdytty ennen
konkurssin alkamista, saatava ja tiedot panttioikeudesta on ilmoitettava viipymättä konkurssin alettua. Jos
velkoja ilman hyväksyttävää syytä ilmoittaa saatavansa vasta valvontapäivän jälkeen, velkojan on
maksettava konkurssipesälle 16 §:n 1 momentissa säädettyä maksua vastaava rahamäärä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu saatava selvitetään noudattaen, mitä konkurssissa valvottujen ja muiden
jakoluetteloehdotuksessa huomioon otettavien saatavien selvittämisestä tässä laissa säädetään.
10 §
Selvitys vierasvelkapanttauksesta
Velkojan, jolla on velallisen omaisuutta vakuutena toisen velasta, on pesänhoitajan pyynnöstä ilmoitettava
valvontakirjelmään sisällytettävät tiedot saatavastaan ja panttioikeudestaan pesänhoitajan asettamassa
määräajassa. T iedot on kuitenkin aina ilmoitettava ennen kuin velkoja ryhtyy toimiin pantin muuttamiseksi
rahaksi. Jos velkoja ilman hyväksyttävää syytä laiminlyö ilmoitusvelvollisuutensa, velkojan on maksettava
konkurssipesälle 16 §:n 1 momentissa säädettyä maksua vastaava rahamäärä.
11 §
Yrityskiinnitykseen perustuvan oikeuden valvonta
Velkojan, jolla on konkurssivelalliselta tai muulta velalliselta olevan saatavan vakuutena yrityskiinnityslaissa
(634/1984)  tarkoitettu yrityskiinnitys velallisen omaisuuteen, on valvottava saatavansa niin kuin tässä laissa
säädetään.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu saatava konkurssivelalliselta selvitetään noudattaen, mitä konkurssissa
valvottujen ja muiden jakoluetteloehdotuksessa huomioon otettavien saatavien selvittämisestä tässä laissa
säädetään.
12 §
Selvitys kuittaukseen käytettävästä saatavasta
Velkojan, joka haluaa käyttää saatavansa kuittaukseen velalliselle maksettavaa velkaansa vastaan, on
kuittauksesta ilmoittaessaan esitettävä pesänhoitajalle saatavastaan valvontakirjelmään sisällytettävät tiedot.
Jos velkoja ilman hyväksyttävää syytä ilmoittaa saatavansa vasta valvontapäivän jälkeen, velkojan on
maksettava konkurssipesälle 16 §:n 1 momentissa säädettyä maksua vastaava rahamäärä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu saatava selvitetään noudattaen, mitä konkurssissa valvottujen ja muiden
jakoluetteloehdotuksessa huomioon otettavien saatavien selvittämisestä tässä laissa säädetään.
13 §
Etuoikeuden huomioon ottaminen
Pesänhoitajan on otettava saatavan etuoikeus huomioon jakoluetteloehdotuksessa, jos etuoikeutta on vaadittu
taikka etuoikeuden peruste ilmenee riittävästi valvontakirjelmästä tai on muutoin pesänhoitajan tiedossa.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 26/5114 §
Valvonnan tarkastaminen
Pesänhoitajan on hyvän pesänhoitotavan edellyttämässä laajuudessa tarkastettava valvottujen saatavien
aiheellisuus ja niiden mahdollinen etuoikeus. Jos pesänhoitaja havaitsee, että valvonnassa on lasku- tai
kirjoitusvirhe taikka muu vastaava selvä virhe, pesänhoitaja voi oikaista valvonnan omasta aloitteestaan.
Oikaisusta on ilmoitettava velkojalle, jollei se ole selvästi tarpeetonta.
Jos valvontakirjelmä ei ole suomen, ruotsin tai englannin kielellä eikä velkoja vaadittaessa toimita
kirjelmästä käännöstä, pesänhoitajan on huolehdittava siitä, että kirjelmän sisältö tarpeellisin osin käännetään
jollekin näistä kielistä. (16.6.2017/364)
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, koskee myös 9, 10 ja 12 §:ssä tarkoitettuja saatavia.
15 §
Valvonnan täydentäminen
Pesänhoitajan on pyydettävä velkojaa täydentämään tai oikaisemaan valvontaansa, jos pesänhoitaja havaitsee
siinä sellaisen puutteen tai virheen, jolla on merkitystä saatavan selvittämisen kannalta. V elkojan on
toimitettava pesänhoitajalle tämän pyynnöstä myös ne asiakirjat, jotka ovat tarpeen velkojan saatavan
selvittämiseksi.
Jos velkoja havaitsee 1 momentissa tarkoitetun puutteen tai virheen, hän voi valvontapäivän jälkeenkin
täydentää tai oikaista valvontaansa. V elkoja voi valvontapäivän jälkeen ilmoittaa uuden saatavan tai esittää
lisävaatimuksia vain 16 §:ssä säädettynä jälkivalvontana.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, koskee myös 9, 10 ja 12 §:ssä tarkoitettuja saatavia.
16 §
Jälkivalvonta
Velkoja voi valvoa saatavansa tai esittää lisävaatimuksen vielä valvontapäivän jälkeen ( jälkivalvonta ), jos
velkoja suorittaa konkurssipesälle maksun, jonka suuruus on yksi prosentti valvotun saatavan tai
lisävaatimuksen määrästä. Maksu on kuitenkin aina vähintään 600 ja enintään 6 000 euroa. Jollei velkojalle
ole ilmoitettu valvonnasta tai saatavan valvomatta jättämiselle on ollut laillinen este, maksua ei saa periä.
Maksua ei myöskään saa periä, jos velkoja on yksityishenkilö ja maksun periminen olisi hänen olosuhteensa
huomioon ottaen kohtuutonta.
Jos velkojalle on takaisinsaannin perusteella syntynyt tarve valvoa saatavansa taikka jos saatava ei muun
syyn vuoksi ollut ja sen ei pitänytkään olla velkojan tiedossa ennen valvontapäivää, pesänhoitajan on
varattava velkojalle kohtuullinen aika valvoa saatava. Jälkivalvonnasta ei tällöin saa periä 1 momentissa
tarkoitettua maksua. Pesänhoitaja voi vapauttaa velkojan jälkivalvontavelvollisuudesta, jos valvonnan
toimittamiseen ei ole tarvetta.
Jakoluettelon vahvistamisen jälkeen jälkivalvontaa ei enää oteta huomioon. Saatavan lisäämisestä
vahvistettuun jakoluetteloon on kuitenkin voimassa, mitä 13 luvun 16 §:ssä säädetään.
17 § (16.6.2017/364)
Valvonta liikkeeseenlaskijan konkurssissa
Velkojan saatava, joka perustuu velallisen liikkeeseen laskemaan arvopaperimarkkinalain (746/2012) 2 luvun
1 §:ssä  tarkoitettuun arvopaperiin, otetaan ilman valvontaa huomioon jakoluetteloehdotuksessa, jos
oikeudenhaltijoita koskevat tiedot ovat arvo-osuusrekisterissä taikka muutoin luotettavasti selvitettävissä
oikeudenhaltijoista pidettävästä rekisteristä tai tilistä. Muussa tapauksessa oikeudenhaltijan on kahden
vuoden kuluessa konkurssin alkamisesta toimitettava pesänhoitajalle arvopaperi tai, jos siitä ei ole annettu
kirjallista todistetta, valvontakirjelmässä ilmoitettavat tiedot saatavastaan.
Pesänhoitajan on julkaistava ilmoitus konkurssin alkamisesta samalla tavalla, jolla liikkeeseenlaskijan on
täytettävä lakiin perustuva tiedonantovelvollisuutensa. Edellä 1 momentissa tarkoitetut seikat on mainittava
ilmoituksessa ja, jos asiassa julkaistaan kuulutus 22 luvun 2 tai 4 §:n nojalla, kuulutuksessa.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 27/51Konkurssipesän rahaksimuuttoa valvomaan määrättävästä asiamiehestä säädetään Finanssivalvonnasta
annetun lain (878/2008) 29 §:ssä .
13 luku
Jakoluetteloehdotus ja jakoluettelon vahvistaminen
1 §
Jakoluetteloehdotus
Pesänhoitajan on laadittava ehdotus siitä, miten pesän varat jaetaan velkojien kesken ( jakoluetteloehdotus ),
jollei ole ilmeistä, ettei konkurssipesän varoista kerry velkojille jako-osuutta. Jakoluetteloehdotukseen on
merkittävä:
1) jako-osuuteen oikeuttavat saatavat ja niiden etuoikeus;
2) konkurssissa valvotut tai pesänhoitajalle ilmoitetut panttisaatavat ja tiedot panttioikeudesta sekä tiedot
kuittaukseen käytettävistä saatavista;
3) tiedot siitä, miltä osin pesänhoitaja ei hyväksy velkojan ilmoittamaa saatavaa tai sen etuoikeutta ( riitautus )
ja riitautuksen perustelu;
4) muut saatavia ja konkurssivalvontaa koskevat huomautukset, kuten jälkivalvonnat ja niiden vuoksi
suoritetut maksut, sekä tiedot valvonnan oikaisemisesta tai täydentämisestä;
5) saatavia koskevat vireillä olevat oikeudenkäynnit ja muut menettelyt;
6) jakoluetteloehdotuksen valmistumispäivä.
Velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain 6 §:ssä tarkoitetut viimesijaiset saatavat voidaan jättää
merkitsemättä jakoluetteloehdotukseen.
2 §
Jakoluetteloehdotuksen määräpäivä ja toimittaminen
Pesänhoitajan on laadittava jakoluetteloehdotus kuukauden kuluessa valvontapäivästä tai, jos kysymys on
laajasta konkurssipesästä, kahden kuukauden kuluessa valvontapäivästä ( jakoluetteloehdotuksen
määräpäivä ). Tuomioistuin voi pesänhoitajan pyynnöstä erityisestä syystä pidentää tätä määräaikaa.
(17.5.2019/664)
Pesänhoitajan on toimitettava jakoluetteloehdotus tai tieto sen valmistumisesta velalliselle sekä niille
velkojille, jotka ovat sitä pyytäneet. Ilman pyyntöä jakoluetteloehdotus on toimitettava niille velkojille,
joiden valvonnan pesänhoitaja on riitauttanut tai joiden valvonnasta pesänhoitaja esittää muun
huomautuksen.
Jakoluetteloehdotuksen oheen on liitettävä selvitys velkojan ja velallisen oikeudesta riitauttaa saatava.
3 §
Lausuma pesänhoitajan jakoluetteloehdotuksesta
Velkoja voi antaa lausuman pesänhoitajan jakoluetteloehdotuksesta siltä osin kuin se koskee velkojan
saatavaa tai valvontaa. Lausuma on toimitettava pesänhoitajalle hänen asettamassaan määräajassa, joka ei
saa olla pidempi kuin yksi kuukausi jakoluetteloehdotuksen valmistumispäivästä.
4 §
Velkojan tai velallisen esittämä riitautus
Velkoja voi riitauttaa jakoluetteloehdotukseen merkityn toisen velkojan saatavan tai sen etuoikeuden.
Riitautus voi koskea myös pesänhoitajan riitauttamaa saatavaa. Myös velallinen voi riitauttaa saatavan.
Riitautus on yksilöitävä ja perusteltava.
Velkojan ja velallisen on toimitettava riitautuksen sisältävä kirjallinen lausumansa pesänhoitajalle kuukauden
kuluessa jakoluetteloehdotuksen valmistumispäivästä. Määräajan jälkeen esitettyä riitautusta ei oteta
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 28/51huomioon.
5 §
Velkojan kuuleminen
Pesänhoitajan on varattava velkojalle, jonka saatavan toinen velkoja tai velallinen on riitauttanut, tilaisuus
lausua riitautuksesta ja esittää selvitystä vaatimuksensa tueksi. Jos velkoja antaa lausuman, pesänhoitajan on,
jos aihetta on, annettava saatavan riitauttaneelle vielä tilaisuus antaa asiasta oma lausumansa. Pesänhoitaja
voi myös esittää oman käsityksensä riitautuksesta ja velkojan lausumasta sekä saattaa sen asianosaisten
tietoon.
Selvitys ja lausuma riitautuksesta on pyydettävä tarkoitukseen soveltuvalla tavalla. Pesänhoitajan asettaman
määräajan jälkeen toimitettu selvitys tai lausuma voidaan jättää ottamatta huomioon.
6 §
Uuden riitautuksen esittäminen
Pesänhoitaja voi vielä jakoluetteloehdotuksen valmistumisen jälkeen riitauttaa saatavan, joka oli ehdotukseen
merkitty hyväksytyksi. V elkojalle, jonka saatava on riitautettu, on varattava tilaisuus lausua riitautuksesta
niin kuin 5 §:ssä säädetään. Pesänhoitaja voi esittää uuden riitautuksen, kunnes hän toimittaa jakoluettelon
tuomioistuimelle.
7 §
Jälkivalvonnan huomioon ottaminen
Jos jakoluetteloehdotuksen toimittamisen jälkeen tulee ilmi saatava, joka on jälkivalvonnan perusteella
otettava ehdotuksessa huomioon, pesänhoitajan on oikaistava ehdotuksensa. Ennen oikaisemista
pesänhoitajan on varattava 2 §:n 2 momentissa tarkoitetuille velkojille ja velalliselle tilaisuus riitauttaa
saatava, jollei tätä ole pidettävä saatavan vähäisyyden tai muun syyn vuoksi ilmeisen tarpeettomana. Myös
pesänhoitaja voi riitauttaa saatavan. Riitautuksesta ja sen käsittelystä on soveltuvin osin voimassa, mitä 3–6
ja 8 §:ssä säädetään.
8 §
Sovinto
Asianosaiset voivat asian käsittelyn eri vaiheissa sopia saatavia koskevat riitaisuudet. Pesänhoitajan on
hyvän pesänhoitotavan edellyttämässä laajuudessa edistettävä riitaisuuksien ratkaisemista sovinnollisesti.
9 §
Saatavan hyväksyminen
Saatava tai sen etuoikeus, jota ei ole määräajassa riitautettu tai jota vastaan esitetystä riitautuksesta on
luovuttu, katsotaan hyväksytyksi.
Jos velkojan saatava on riitautettu, velkojan oikeus jako-osuuteen määräytyy riitautuksesta annetun ratkaisun
mukaisesti. Jos saatavaa koskeva oikeudenkäynti on jo vireillä yleisessä tuomioistuimessa tai asia käsitellään
muussa menettelyssä, jako-osuus saatavalle vahvistetaan sen määrän perusteella, joka oikeudenkäynnissä tai
muussa menettelyssä määrätään.
10 §
Pesänhoitajan jakoluettelo
Pesänhoitajan on velkojien ja velallisen kuulemisen jälkeen laadittava jakoluettelo
(pesänhoitajan jakoluettelo ) tekemällä jakoluetteloehdotukseen riitautusten ja lausumien perusteella
tarpeellisiksi katsomansa tarkistukset. Pesänhoitajan on myös oikaistava jakoluetteloehdotuksessa oleva
kirjoitus- tai laskuvirhe sekä muu selvä virhe.
Pesänhoitajan on toimitettava jakoluettelo tuomioistuimen vahvistettavaksi viimeistään kolmen kuukauden
kuluttua jakoluetteloehdotuksen määräpäivästä. Jos saatava on riitautettu, pesänhoitajan on toimitettava
jakoluettelon ohessa riitautusta koskevat asiakirjat tuomioistuimelle. Jos asianosaisten kuuleminen on kesken
tai sovintoneuvottelut ovat kesken, pesänhoitajan on ilmoitettava siitä tuomioistuimelle.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 29/51Pesänhoitajan jakoluettelo on toimitettava velalliselle ja niille velkojille, jotka ovat sitä pyytäneet. Ilman
pyyntöä jakoluettelo on toimitettava niille velkojille, jotka ovat riitauttaneet saatavan tai joiden saatava on
riitautettu.
11 §
Riitautuksen tutkiminen
Kun pesänhoitaja on toimittanut jakoluettelon tuomioistuimelle, tuomioistuimen on tutkittava riitautukset ja
muut valvontoja koskevat erimielisyydet.
Riitautus on hyväksyttävä siltä osin kuin se on ilmeisen perusteltu tai velkoja, jonka saatavaa riitautus
koskee, on myöntänyt riitautuksen oikeaksi. Selvästi perusteeton riitautus on hylättävä. Jos asia on jo
lainvoimaisesti ratkaistu tai yleinen tuomioistuin ei ole asiassa toimivaltainen, riitautus jätetään tutkimatta.
12 §
Riitautuksen käsittely
Jollei riitautusta voida ratkaista esitetyn selvityksen perusteella, riitautuksen käsittely jatkuu noudattaen
soveltuvin osin, mitä riita-asian käsittelystä säädetään.
Jos riitautuksen esittäjä on jäänyt pois istunnosta, riitautus katsotaan peruutetuksi. Jos riitautetun saatavan
velkoja on jäänyt pois, saatavaa ei voida hyväksyä jakoluetteloon siltä osin kuin se ei ole selvästi perusteltu
tai riitautuksen esittäjä ei luovu riitautuksestaan. Asia ratkaistaan tällöin tuomiolla.
Jos asianosainen ei ole antanut häneltä pyydettyä kirjallista lausumaa, josta ilmenisi hänen kantansa
pyynnössä esitettyihin kysymyksiin, sillä on sama vaikutus kuin jos asianosainen olisi jäänyt pois istunnosta.
13 §
Jälkivalvonnan vuoksi tehtävä oikaisu
Jos velkoja ilmoittaa saatavan vasta sen jälkeen, kun pesänhoitajan jakoluettelo on toimitettu
tuomioistuimelle, pesänhoitajan on ilmoitettava asiasta tuomioistuimelle ja noudattaen, mitä 7 §:ssä
säädetään, toimitettava tuomioistuimelle oikaistu jakoluettelo. Jälkivalvonnasta velkojalta peritään maksu
niin kuin 12 luvun 16 §:ssä säädetään.
14 §
Jakoluettelon vahvistaminen
Tuomioistuimen on tutkittava, että pesänhoitajan jakoluettelo täyttää 1 §:ssä säädetyt vaatimukset ja että
jakoluetteloehdotuksen käsittelyä koskevia säännöksiä on noudatettu. T uomioistuimen on myös annettava
ratkaisu riitautetusta saatavasta, jollei riitautusta ratkaista erikseen.
Jos pesänhoitajan jakoluettelo on laadittu 1 momentissa tarkoitetuin tavoin, tuomioistuimen on vahvistettava
jakoluettelo ja määrättävä, mille saataville jako-osuutta maksetaan ( vahvistettu jakoluettelo ).
Jos pesänhoitajan jakoluettelossa on kirjoitus- tai laskuvirhe taikka muu selvä virhe, tuomioistuin voi omasta
aloitteestaan pyytää pesänhoitajaa oikaisemaan virheen.
15 §
Muutoksenhaku ja päätöksestä ilmoittaminen
Tuomioistuimen päätökseen, jolla jakoluettelo on vahvistettu, saa hakea muutosta velkoja tai velallinen,
jonka riitautuksen tai lausuman vastaisesti asia on ratkaistu. Myös pesänhoitaja saa hakea muutosta
päätökseen, jos jakoluettelo on vahvistettu vastoin pesänhoitajan ehdotusta.
Tuomioistuimen on ilmoitettava jakoluettelon vahvistamispäivä pesänhoitajalle sekä riitautuksen tai
lausuman tehneelle velkojalle ja velalliselle.
Jos jakoluetteloa muutetaan muutoksenhaun vuoksi, muutos koskee kaikkia velkojia.
16 § (17.5.2019/664)
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 30/51Vahvistetun jakoluettelon oikaiseminen ja muuttaminen
Vahvistetussa jakoluettelossa olevan kirjoitus- tai laskuvirheen taikka muun selvän virheen korjaamisesta on
voimassa, mitä oikeudenkäymiskaaren 24 luvun 10 §:ssä  tuomion korjaamisesta säädetään.
Pesänhoitajan tai velkojan vaatimuksesta tuomioistuin voi ottaa jakoluettelossa huomioon saatavan tai
etuoikeuden, joka on velkojasta riippumattomasta syystä jäänyt käsittelyssä tapahtuneen virheen,
laiminlyönnin tai muun sellaisen syyn vuoksi ottamatta huomioon. Jakoluetteloa voidaan muuttaa
vastaavasti, jos velkojalle on takaisinsaannin perusteella syntynyt tarve valvoa saatavansa tai jos saatava ei
muun syyn vuoksi ollut eikä sen pitänytkään olla velkojan tiedossa ennen jakoluettelon vahvistamista.
Pesänhoitajan tai velkojan vaatimuksesta tuomioistuin voi täsmentää jakoluettelossa määrältään ehdollisena
vahvistetun saatavan suuruuden.
Tuomioistuin voi, jos aihetta on, antaa pesänhoitajan tehtäväksi toimittaa jakoluettelon muuttamista koskeva
vaatimus tiedoksi velalliselle ja niille velkojille, joiden kuulemista tuomioistuin pitää tarpeellisena.
Jakoluetteloon lisättäväksi vaadittu saatava ja 3 momentin nojalla täsmennettäväksi vaaditun saatavan määrä
voidaan riitauttaa. Riitautuksesta ja sen käsittelystä on voimassa, mitä 3–6 ja 8 §:ssä säädetään.
17 §
Velkojan saatavaa koskevan ratkaisun merkitys
Velkojan saatavasta konkurssissa annettu ratkaisu määrää sen, mikä oikeus velkojalla on saada maksu
saatavalleen konkurssipesään kuuluvasta omaisuudesta.
14 luku
Konkurssipesän hallinto
1 §
Yleissäännös konkurssipesän selvittämisestä
Konkurssipesä on selvitettävä tehokkaasti, taloudellisesti ja joutuisasti sekä niin, ettei kenenkään oikeuksia
loukata.
2 §
Velkojien päätösvalta
Päätösvaltaa konkurssipesässä käyttävät velkojat siltä osin kuin asia ei kuulu lain mukaan pesänhoitajan
päätettäväksi tai hoidettavaksi.
3 §
Pesänhoitaja konkurssipesän hallinnon hoitajana
Pesänhoitajan on hoidettava tehtävänsä huolellisesti ja hyvää pesänhoitotapaa noudattaen. Hänen on
toimittava tehtävässään velkojien yhteiseksi eduksi.
Pesänhoitajan on tehtävässään noudatettava velkojien antamia ohjeita ja määräyksiä näiden päätösvaltaan
kuuluvissa asioissa.
4 §
Konkurssipesän hallinnon valvonta
Konkurssipesän hallinnon valvonnasta säädetään konkurssipesien hallinnon valvonnasta annetussa laissa
(109/1995) .
5 §
Pesänhoitajan tehtävät
Pesänhoitajan tehtävänä on:
1) ottaa haltuun pesään kuuluva omaisuus, mukaan lukien kirjanpitoaineisto ja asiakirjat, sekä huolehtia
omaisuuden hoitamisesta ja säilyttämisestä;
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 31/512) ryhtyä tarpeellisiin toimiin velallisen saatavien perimiseksi ja pesälle kuuluvien oikeuksien turvaamiseksi
sekä sellaisten sopimusten irtisanomiseksi, joiden voimassaolo ei ole pesänhoidon kannalta tarpeen;
3) suorittaa pesänhoitajalle kuuluvat palkkaturvaa koskevat tehtävät;
4) selvittää pesän laajuus sekä mahdollisuudet peräyttää oikeustoimia ja palauttaa omaisuutta pesään;
5) laatia pesäluettelo ja velallisselvitys;
6) määrätä valvontapäivä, vastaanottaa valvonnat ja selvittää ne saatavat, jotka voidaan valvonnan
perusteella tai muutoin ottaa jakoluettelossa huomioon, sekä laatia jakoluettelo;
7) huolehtia pesään kuuluvan omaisuuden myynnistä;
8) tilittää varat velkojille jakoluettelon mukaisesti ja laatia lopputilitys konkurssista;
9) hoitaa pesän juoksevaa hallintoa ja suorittaa muut pesänhoitajalle tässä tai muussa laissa säädetyt tai
muuten pesänhoitoon kuuluvat tehtävät;
10) päättää maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
2015/848 61–77 artiklassa tarkoitettuun ryhmäkoordinointimenettelyyn osallistumisesta varattuaan 12 §:ssä
tarkoitetulle velkojatoimikunnalle tai suurimmille velkojille tilaisuuden tulla kuulluksi asiassa.
(16.6.2017/364)
Tilapäisen pesänhoitajan tulee ryhtyä välttämättömiin toimiin, jotka ovat tarpeen konkurssipesään kuuluvan
omaisuuden haltuun ottamiseksi ja hoitamiseksi sekä konkurssipesän oikeuksien turvaamiseksi ja
taloudellisten menetysten välttämiseksi.
Pesänhoitajalla on tehtävänsä suorittamiseksi oikeus saada poliisilta poliisilain (872/201 1) 9 luvun 1 §:ssä
tarkoitettua virka-apua. (22.7.201 1/867)
Jos on syytä epäillä, että velallinen on saattanut syyllistyä velkojia vastaan tehtyyn rikokseen,
kirjanpitorikokseen tai muuhun sellaiseen elinkeinotoiminnassa tehtyyn rikokseen, jolla saattaa olla velkojien
maksunsaannin tai pesän selvityksen kannalta vähäistä suurempi merkitys, pesänhoitajan tulee tarvittaessa
tehdä rikosepäilystä ilmoitus poliisille. Pesänhoitajan oikeudesta pyytää liiketoimintakiellon määräämisen
edellytysten tutkintaa säädetään liiketoimintakiellosta annetun lain 19 a §:n 2 momentissa. (17.1 1.2017/751)
6 §
Konkurssipesän edustaminen
Konkurssipesää edustaa pesänhoitaja. Jos pesänhoitajia on useampi, kukin heistä edustaa konkurssipesää. Jos
tuomioistuin on jakanut tehtävät pesänhoitajien kesken tai määrännyt pesänhoitajan tiettyyn tehtävään,
pesänhoitaja edustaa konkurssipesää vain hänen tehtäviinsä kuuluvissa asioissa.
Konkurssipesä ei voi vedota pesänhoitajan kelpoisuuden tai toimivallan puutteeseen vilpittömässä mielessä
ollutta toista osapuolta vastaan.
Toinen osapuoli tai sivullinen ei voi vedota pesänhoitajan kelpoisuuden tai toimivallan puutteeseen.
Mitä 2 ja 3 momentissa säädetään, ei estä vahingonkorvausvaatimuksen esittämistä pesänhoitajan
kelpoisuuden tai toimivallan puutteen perusteella.
7 §
Pesänhoitajan avustajat
Pesänhoitaja voi käyttää tehtävissään apunaan asiantuntijoita ja avustajia siinä laajuudessa kuin se on pesän
selvittämisen kannalta tarkoituksenmukaista.
8 §
Pesänhoitajan päätösvalta
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 32/51Pesänhoitaja käsittelee ja päättää asiat, jotka koskevat pesäluettelon tai velallisselvityksen laatimista,
saatavien selvittämistä tai jakoluettelon laatimista taikka palkkaturvaa samoin kuin ne muut asiat, jotka laissa
säädetään tai asian luonteen vuoksi kuuluvat pesänhoitajan tehtäviksi.
Pesänhoitajalla on oikeus päättää konkurssipesän juoksevaan hallintoon kuuluvista asioista, jolleivät velkojat
ole jonkin asian osalta erikseen toisin päättäneet.
Pesänhoitaja voi päättää sellaisista velkojien päätettäviksi kuuluvista toimenpiteistä, joita ei voida lykätä
aiheuttamatta konkurssipesälle haittaa. Pesänhoitajan on ennen toimenpidettä mahdollisuuksien mukaan
kuultava 12 §:ssä tarkoitettua velkojatoimikuntaa tai suurimpia velkojia.
9 §
Päätösvallan siirtäminen
Velkojat voivat antaa pesänhoitajan tehtäväksi päättää velkojien päätettäviksi kuuluvista asioista.
Päätösvaltaa ei kuitenkaan saa siirtää asioissa, jotka koskevat konkurssihallinnon valvonnan yleistä
järjestämistä, pesänhoitajan palkkiota tai konkurssipesän konkurssiin luovuttamista. V elkojien päätöksessä
on yksilöitävä päätösvallan siirron laajuus ja kesto sekä se, miten pesänhoitajan on ilmoitettava päätöksistään
velkojille. V elkojat voivat myös päättää, että pesänhoitajan on saatava tässä pykälässä tarkoitetuissa asioissa
päätökselleen velkojatoimikunnan hyväksyminen. V elkojat voivat milloin tahansa peruuttaa päätösvallan
siirron kokonaan tai osaksi.
10 §
Kielto panna täytäntöön lainvastaista päätöstä
Pesänhoitaja ei saa panna täytäntöön velkojien päätöstä, joka on lainvastainen tai joka ei kuulu velkojien
päätösvaltaan.
11 §
Pesänhoitajan selonteko- ja tietojenantovelvollisuus
Pesänhoitajan on laadittava vuosittain selonteko konkurssipesän hallinnosta ( vuosiselonteko ), jollei
selontekoa ole velkojainkokouksen päätöksen mukaan laadittava useammin. V uosiselonteko on laadittava
konkurssin alkamiskuukautta vastaavan kuukauden loppuun mennessä.
Vuosiselonteosta tulee käydä ilmi erityisesti:
1) tiedot konkurssipesään kuuluvan omaisuuden hoidosta ja rahaksimuutosta;
2) tiedot vireillä olevista oikeudenkäynneistä, joissa konkurssipesä on asianosaisena, ja muista
konkurssipesän kannalta merkittävistä oikeudenkäynneistä;
3) tiedot konkurssipesän kustannuksista ja vastuista;
4) tiedot maksetuista jako-osuuksista ja jako-osuuden ennakoista;
5) arvio konkurssin todennäköisestä päättymisajankohdasta ja perustelut arviolle;
6) muut pesän selvitykseen ja hoitoon liittyvät velkojille merkitykselliset tiedot.
Vuosiselonteko on toimitettava suurimmille velkojille ja velalliselle sekä pyynnöstä muille velkojille.
Pesänhoitajan on pyynnöstä annettava velkojalle myös muita kuin 2 momentissa tarkoitettuja konkurssipesää
ja sen hoitoa koskevia tietoja.
12 §
Velkojatoimikunta
Velkojat voivat asettaa velkojatoimikunnan, joka neuvoa-antavana elimenä avustaa pesänhoitajaa, valvoo
pesänhoitajan toimintaa sekä suorittaa ne tehtävät, jotka velkojainkokous on sille antanut. Laajassa
konkurssipesässä velkojatoimikunta on asetettava, jollei sen asettamatta jättämiseen ole erityistä syytä.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 33/51Jos laajassa konkurssipesässä ei ole asetettu velkojatoimikuntaa, tuomioistuin voi pesänhoitajan tai velkojan
vaatimuksesta asettaa toimikunnan. T uomioistuimen on varattava asiassa suurimmille velkojille ja
harkintansa mukaan muillekin velkojille tilaisuus tulla kuulluksi eri velkojaryhmien käsityksen huomioon
ottamiseksi. T uomioistuin voi antaa tarpeellisiksi katsomiaan määräyksiä toimikunnan kokoonpanosta,
tehtävistä ja toimikaudesta.
Velkojatoimikunnan kokoonpano on määrättävä sellaiseksi, että siinä ovat edustettuina keskeiset
velkojaryhmät. T oimikunnassa on oltava vähintään kolme jäsentä. T oimikunta valitsee keskuudestaan
puheenjohtajan. T oimikunnan kutsuu koolle pesänhoitaja tai puheenjohtaja. T oimikunta tekee päätökset
yksinkertaisella enemmistöllä.
Velkojatoimikunnalla ja sen jäsenillä on tehtäviensä hoitamiseksi oikeus saada pesänhoitajalta tietoja
tarpeellisessa laajuudessa.
13 § (10.8.2018/680)
Salassapitovelvollisuus
Pesänhoitaja, velkoja tai velkojatoimikunnan jäsen taikka hänen palveluksessaan oleva tai hänen
käyttämänsä avustaja tai asiantuntija ei saa ilmaista sivulliselle eikä käyttää yksityiseksi hyödykseen
menettelyn yhteydessä tietoonsa saamaa seikkaa, joka koskee velallisen taloudellista asemaa, terveydentilaa
tai muita henkilökohtaisia oloja taikka velallisen tai konkurssipesän liikesalaisuutta, ellei se, jonka hyväksi
vaitiolovelvollisuus on säädetty , anna suostumustaan tietojen ilmaisemiseen tai laissa muuta säädetä.
Salassapitovelvollisuus ei estä konkurssipesän hallintoa käyttämästä tietoja siltä osin kuin se on tarpeen
pesän hoitamiseksi ja selvittämiseksi tai omaisuuden muuttamiseksi rahaksi.
Velallinen ei saa ilmaista sivulliselle eikä käyttää yksityiseksi hyödykseen menettelyn yhteydessä tietoonsa
saamaa seikkaa, joka koskee konkurssipesän liikesalaisuutta, ellei se, jonka hyväksi vaitiolovelvollisuus on
säädetty , anna suostumustaan tietojen ilmaisemiseen tai laissa muuta säädetä. V elallinen ei saa myöskään
ilmaista tai käyttää sellaista konkurssin alkamista edeltäneeseen toimintaan liittyvää liikesalaisuutta, jos on
ilmeistä, että sen ilmaiseminen tai käyttö voi alentaa pesään kuuluvan omaisuuden arvoa tai vaikeuttaa sen
muuttamista rahaksi.
14 §
Rangaistus salassapitovelvollisuuden rikkomisesta
Rangaistus 13 §:ssä säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain (39/1889) 38 luvun
1 tai 2 §:n mukaan, jollei teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta.
15 luku
Velkojien päätösvallan käyttäminen
1 §
Oikeus velkojien päätösvallan käyttämiseen
Oikeus käyttää velkojien päätösvaltaa on niillä velkojilla, joilla on konkurssisaatava velalliselta.
Valvontapäivän jälkeen tämä oikeus on vain saatavansa valvoneilla velkojilla ja niillä velkojilla, joiden
saatava voidaan muutoin ottaa huomioon jakoluettelossa, sekä velalliselta olevasta saatavastaan selvityksen
esittäneellä panttivelkojalla. Jos velkojan on maksettava 12 luvun 16 §:n 1 momentissa säädetty maksu,
velkojalla on tässä tarkoitettu oikeus vasta, kun maksu on suoritettu.
Asiassa, joka koskee yrityskiinnityksen alaista omaisuutta, päätösvaltaa voivat 1 momentissa säädetyin
edellytyksin käyttää myös ne velkojat, joilla on yrityskiinnityksen alaista velallisen omaisuutta toisen
henkilön velan vakuutena.
2 §
Päätöksentekotavat
Velkojat käyttävät päätösvaltaansa velkojainkokouksessa. Kokous voidaan pitää myös siten, että osallistujat
ovat yhteydessä toisiinsa puhelinta, videota tai muuta teknistä välinettä käyttäen.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 34/51Pesänhoitaja voi pyytää velkojia ilmoittamaan päätöksentekoa varten kantansa kirjallisesti tai sähköisenä
viestinä taikka muulla tarkoitukseen soveltuvalla tavalla asiassa, joka muutoin olisi käsiteltävä
velkojainkokouksessa ( muupäätöksentekomenettely ). Määräaika kannan ilmoittamiselle ei saa olla kahta
viikkoa lyhyempi, jollei asian kiireellisyys edellytä muuta. Myös velalliselle on varattava tilaisuus ilmoittaa
kantansa asiassa. Muussa päätöksentekomenettelyssä syntynyt päätös ja sen ajankohta on ilmoitettava
ainakin kantansa ilmoittaneille velkojille sekä velalliselle.
3 §
Velkojien äänimäärä
Velkojan äänimäärä on velkojan kulloisenkin konkurssisaatavan määrä. V iimesijainen saatava ei tuota
äänioikeutta, jos on ilmeistä, ettei saatavalle kerry jako-osuutta konkurssissa. Ehdollinen, riitainen tai muusta
syystä epäselvä saatava arvostetaan todennäköiseen määräänsä. Ehdollinen takautumissaatava tuottaa
kuitenkin äänioikeuden, jollei velkoja käytä samaan saatavaan perustuvaa äänioikeuttaan.
Sellaisen velkojan äänimäärä, jolla on yrityskiinnityksen alaista velallisen omaisuutta toisen henkilön velan
vakuutena, on enintään se määrä, jonka etuoikeutettu osa yrityskiinnityksen alaisesta omaisuudesta kattaa
saatavasta.
Erimielisyyden sattuessa pesänhoitaja tai, jos asia on esillä velkojainkokouksessa, puheenjohtaja ratkaisee,
minkä suuruisena velkojan saatava otetaan äänestettäessä huomioon.
4 §
Velkojien päätös
Velkojainkokouksen päätökseksi tulee se mielipide, jota kannattaneiden velkojien äänimäärä on enemmän
kuin puolet äänestykseen osallistuneiden velkojien äänimäärästä. Muussa päätöksentekomenettelyssä
velkojien äänimäärä lasketaan kantansa ilmaisseiden velkojien äänimäärän mukaan. Jos äänet menevät tasan
taikka jos kukaan velkojista ei osallistu kokoukseen tai ilmaise kantaansa, velkojainkokouksessa
puheenjohtajan ja muussa päätöksentekomenettelyssä pesänhoitajan kanta ratkaisee asian. Pesänhoitajalla ja
velallisella on aina oikeus esittää kantansa päätettävänä olevasta asiasta.
Jos velallisyrityksen liiketoiminta tai varallisuus taikka osa siitä on tarkoitus luovuttaa toiminnallisena
kokonaisuutena sellaiselle luovutuksensaajalle, joka tai jonka omistaja on 3 momentissa tarkoitetussa
läheisyyssuhteessa velalliseen, velallisyrityksen omistajaan tai velkojaan, päätös luovutuksesta edellyttää,
että sitä kannattavat sekä ne velkojat, joiden saatavia on enemmän kuin puolet panttioikeuden tai muun
perusteen nojalla etuoikeutetuista saatavista, että ne velkojat, joiden saatavia on enemmän kuin puolet muista
saatavista. Saatava, jonka vakuutena on pantti- tai etuoikeuden tuottava pidätysoikeus tai yrityskiinnitys
velallisen omaisuuteen, katsotaan etuoikeutetuksi saatavaksi siltä osin kuin pesänhoitajan arvion mukaan
panttiomaisuuden arvo kattaa saatavan.
Mitä 2 momentissa säädetään, sovelletaan, kun luovutuksensaaja tai, jos luovutuksensaaja on yhteisö, siitä
vähintään viidenneksen omistava, on takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain 3 §:ssä tarkoitetussa
läheisyyssuhteessa:
1) velalliseen tai velallisyhteisöstä vähintään viidenneksen omistavaan tai vuoden aikana ennen konkurssin
alkamista omistaneeseen henkilöön tai yritykseen; taikka
2) velkojaan, jonka saatava edustaa vähintään viidennestä velallisen kaikista veloista.
5 §
Esteellisyys
Velkoja ei saa äänestää asiassa:
1) joka koskee velkojan ja velallisen tai konkurssipesän välistä sopimusta;
2) joka koskee velkojan omaa vastuuta velalliselle tai konkurssipesälle; tai
3) jossa velkojalla on edustettavanaan erityistä henkilökohtaista tai taloudellista etua.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 35/51Mitä 1 momentissa säädetään velkojasta, koskee myös velkojan edustajaa ja asiamiestä.
Erimielisyyden sattuessa pesänhoitaja tai, jos asia on esillä velkojainkokouksessa, puheenjohtaja ratkaisee,
onko velkoja esteellinen.
6 §
Velkojainkokouksen koollekutsuminen
Pesänhoitaja kutsuu koolle velkojainkokouksen. Ensimmäinen velkojainkokous on pidettävä kahden
kuukauden kuluessa pesäluettelon valmistumisesta ja viimeistään kuuden kuukauden kuluessa konkurssin
alkamisesta, jollei kokouksen pitäminen ole erityisestä syystä tarpeetonta. Ensimmäinen velkojainkokous
voidaan tarvittaessa pitää myös ennen pesäluettelon valmistumista edellyttäen, että suurimmat velkojat on
luotettavasti selvitetty . Muutoin velkojainkokous on pidettävä tarvittaessa. (17.5.2019/664)
Velkojatoimikunnalla ja velkojilla, jotka edustavat vähintään yhtä kymmenesosaa valvotuista tai muuten
jakoluetteloon otettavista konkurssisaatavista, on oikeus vaatia velkojainkokouksen koollekutsumista
ilmoittamansa asian käsittelyä varten.
Jos pesänhoitaja laiminlyö 2 momentissa tarkoitetusta vaatimuksesta huolimatta kutsua velkojainkokouksen
koolle, tuomioistuin voi velkojan vaatimuksesta ja noudattaen, mitä 8 luvun 10 §:ssä säädetään, velvoittaa
pesänhoitajan kutsumaan kokouksen koolle. Jos velkoja on pyytänyt kokouksen koollekutsumista
ilmoittamansa asian käsittelyä varten, mutta pesänhoitaja ei ole pitänyt kokouksen koollekutsumista
tarpeellisena, velkoja voi saattaa pyynnön tuomioistuimen käsiteltäväksi.
7 §
Pienvelkojien kutsuminen
Velkojalle, jonka saatava on alle 3 000 euroa, toimitetaan valvontapäivän jälkeen kutsu velkojainkokoukseen
tai pyyntö kannan ilmoittamisesta vain, jos velkoja on etukäteen ilmoittanut pesänhoitajalle osallistuvansa
päätöksentekoon. V aikka velkoja ei ole tehnyt tällaista ilmoitusta, velkojalla on oikeus osallistua
päätösvallan käyttöön.
8 § (16.6.2017/364)
Kutsu velkojainkokoukseen
Ennen valvontapäivää kutsu velkojainkokoukseen on toimitettava tiedossa oleville velkojille ja velalliselle.
Kutsu voidaan tarvittaessa julkaista virallisessa lehdessä, yhdessä tai useammassa tarkoitukseen soveltuvassa
päivälehdessä tai muulla tarkoituksenmukaisella tavalla.
Valvontapäivän jälkeen kutsu velkojainkokoukseen on toimitettava niille velkojille, joilla on oikeus käyttää
velkojien päätösvaltaa, sekä velalliselle. Kutsu on toimitettava riittävän ajoissa.
Pesänhoitajan on ilmoitettava ennen valvontapäivää pidettävän velkojainkokouksen aika ja paikka
Oikeusrekisterikeskukselle. V elkojainkokousta koskevat tiedot merkitään konkurssiasioista pidettävään
rekisteriin siten kuin siitä erikseen säädetään.
9 §
Velkojainkokous
Velkojainkokouksen puheenjohtajana toimii pesänhoitaja. V elkojat valitsevat puheenjohtajan, jos
pesänhoitaja on esteellinen tai muuten estynyt.
Kokouksessa voidaan tehdä päätös vain kokouskutsussa mainituista asioista sekä sellaisesta muusta asiasta,
joka on ratkaistava kiireellisesti. Jos asia on merkittävä, se voidaan kuitenkin ratkaista vain, jos siitä on
ilmoitettu velkojille ja velalliselle viimeistään viikkoa ennen kokouspäivää. Kokous voi aina ratkaista asian,
jos kaikki kokoukseen kutsutut velkojat siihen suostuvat. Poissa olevan velkojan suostumus voidaan hankkia
myös jälkikäteen.
Kokouksen puheenjohtajan on huolehdittava siitä, että kokouksesta laaditaan pöytäkirja siinä laajuudessa
kuin hyvä pesänhoitotapa edellyttää. Pöytäkirja on tarkastettava ja toimitettava pyynnöstä velalliselle ja
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 36/51velkojille. Jos kokouksessa on päätetty muusta kuin kokouskutsussa mainitusta asiasta, pöytäkirja on aina
toimitettava velalliselle.
10 §
Kohtuuttoman päätöksen kielto
Velkojat eivät saa tehdä päätöstä, joka on omiaan tuottamaan velkojalle tai jollekulle muulle epäoikeutettua
etua konkurssipesän tai toisen velkojan kustannuksella taikka joka on velkojaa tai velallista kohtaan ilmeisen
kohtuuton.
11 §
Velkojien päätöksen kumoaminen ja muuttaminen
Tuomioistuin voi velallisen tai velkojan hakemuksesta kumota velkojien päätöksen tai, jos se on asian laadun
vuoksi mahdollista, muuttaa sitä, jos päätös ei ole syntynyt oikeassa järjestyksessä ja menettelyn
virheellisyys on voinut vaikuttaa lopputulokseen tai virhettä voidaan muuten pitää merkittävänä taikka jos
päätös on 10 §:n vastainen.
Sen, joka on ollut velkojainkokouksessa läsnä ja joka tahtoo hakea päätöksen kumoamista, on välittömästi
ilmoitettava tyytymättömyytensä kokouksen puheenjohtajalle puhevallan menettämisen uhalla. Jos päätös on
tehty muussa päätöksentekomenettelyssä, tyytymättömyys on ilmoitettava pesänhoitajalle viimeistään viikon
kuluttua siitä, kun pesänhoitaja on ilmoittanut päätöksestä. Jollei määräajan viimeinen päivä ole arkipäivä,
ilmoitus voidaan tehdä sitä seuraavana arkipäivänä. Päätökseen osallistunut velkoja voi vaatia päätöksen
kumoamista vain, jos asiasta on päätetty velkojan kannan vastaisesti. V elkoja, joka ei ole ollut
velkojainkokouksessa läsnä mutta joka on saanut siihen asianmukaisesti kutsun, ei voi vedota siihen, että
päätös ei ole syntynyt oikeassa järjestyksessä. Sama koskee velkojaa, joka ei ole muussa
päätöksentekomenettelyssä ilmaissut kantaansa, vaikka pesänhoitaja on varannut siihen tilaisuuden.
12 §
Hakemus velkojien päätöksen kumoamiseksi tai muuttamiseksi
Hakemus velkojien päätöksen kumoamiseksi tai muuttamiseksi on tehtävä kuukauden kuluessa
velkojainkokouksesta tai, jos päätös on tehty muussa päätöksentekomenettelyssä, kuukauden kuluessa siitä,
kun pesänhoitaja on ilmoittanut päätöksestä. Jos velkojainkokouksen päätöksen kumoamista vaatii se, joka ei
saanut tietoa kokouksesta eikä ollut siinä läsnä, tai jos pesänhoitaja on evännyt velalliselta oikeuden olla
läsnä käsiteltäessä asiaa kokouksessa, määräaika lasketaan siitä, kun pesänhoitaja on ilmoittanut hakijalle
päätöksestä tai hakija on muuten saanut siitä tiedon. Hakemus on aina tehtävä viimeistään kolmen
kuukauden kuluttua päätöksestä.
Konkurssipesän puhevaltaa käyttää pesänhoitaja, paitsi jos päätöstä kannattaneet velkojat päättävät itse
käyttää puhevaltaa. Pesänhoitajan on huolehdittava, että nämä velkojat saavat hakemuksesta tiedon.
16 luku
Konkurssipesän kirjanpito ja velat
1 §
Konkurssipesän kirjanpito
Konkurssipesän on pidettävä sellaista kirjanpitoa, jota pesän laajuus ja laatu edellyttävät. Pesänhoitajan on
huolehdittava siitä, että konkurssipesän kirjanpito on asianmukaisesti järjestetty .
Tilintarkastuksen toimittamisesta päättävät velkojat. Laajassa konkurssipesässä tilintarkastus on kuitenkin
toimitettava.
2 §
Konkurssipesän velat
Konkurssipesä vastaa velasta, joka johtuu konkurssimenettelystä tai joka perustuu konkurssipesän tekemään
sopimukseen tai sitoumukseen sekä velasta, josta konkurssipesä on tämän tai muun lain mukaan vastuussa
(massavelat ).
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 37/51Konkurssipesä vastaa myös velallisen kirjanpidon laatimisesta aiheutuneesta, konkurssin alkamista
edeltäneiden viimeisten kahden kuukauden aikaan kohdistuvasta kohtuullisesta saatavasta. Tämä vastuu ei
kuitenkaan koske velallisen palveluksessa olleen työntekijän saatavaa.
3 §
Konkurssivelallisen vastuu
Konkurssivelallinen vastaa konkurssipesän velasta vain konkurssipesään kuuluvalla omaisuudella.
17 luku
Konkurssipesään kuuluvan omaisuuden hoito ja myynti sekä panttivelkojaa koskevat säännökset
1 §
Omaisuuden hoito
Konkurssipesään kuuluvaa omaisuutta on hoidettava huolellisesti ja tarkoituksenmukaisella tavalla.
2 §
Rahavarojen säilyttäminen
Konkurssipesän rahavaroja on säilytettävä luotettavasti ja erillään muista varoista.
Konkurssipesän rahavarat on, siltä osin kuin niitä ei tarvita konkurssipesän menoihin, sijoitettava
asianmukaisesti turvaavalla tavalla, jollei varoja voida heti jakaa velkojille.
3 §
Yleiset säännökset omaisuuden myynnistä
Konkurssipesän on muutettava rahaksi pesään kuuluva omaisuus pesän kannalta edullisimmalla tavalla niin,
että siitä saadaan mahdollisimman hyvä myyntitulos.
Konkurssipesään kuuluvaa omaisuutta voidaan myydä myös ulosottokaaren mukaisessa järjestyksessä
konkurssipesän hakemuksen perusteella, jos ulosottomies siihen suostuu. Suostumusta ei kuitenkaan vaadita,
jos myytävänä on kiinteistö taikka kiinnityskelpoinen alus tai ilma-alus. Panttiomaisuuden myymisestä
ulosottokaaren mukaisessa järjestyksessä säädetään 14 §:ssä. (15.6.2007/709)
4 §
Pesänhoitajaa ja hänen lähipiiriään koskeva luovutusrajoitus
Pesänhoitaja ei saa hankkia konkurssipesään kuuluvaa omaisuutta itselleen. Pesänhoitajan on huolehdittava
siitä, ettei omaisuutta myydä tai muuten luovuteta hänen käyttämälleen avustajalle eikä hänen tai avustajan
läheiselle.
5 §
Muutoksenhaun vaikutus myyntiin
Jos velallinen on valittanut konkurssiin asettamista koskevasta päätöksestä, muutoksenhakutuomioistuin voi
velallisen vaatimuksesta kieltää konkurssipesää myymästä omaisuutta enempää kuin on välttämätöntä
tappioiden välttämiseksi tai konkurssipesän hallinnosta ja omaisuuden hoidosta aiheutuvien kustannusten
maksamiseksi taikka antaa muita myyntiä rajoittavia määräyksiä. Kielto ja määräykset ovat voimassa,
kunnes muutoksenhakutuomioistuin määrää toisin.
6 §
Panttiomaisuuden tuotto
Panttiomaisuudesta konkurssin ajalta saatava tuotto kertyy panttivelkojan hyväksi ja jaetaan viimeistään
kauppahintaa jaettaessa.
7 §
Panttiomaisuudesta aiheutuvat kustannukset
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 38/51Konkurssipesällä on oikeus saada korvaus pesään kuuluvan panttiomaisuuden hoidosta ja myynnistä pesälle
aiheutuneista välttämättömistä kustannuksista, mukaan lukien pesänhoitajan palkkio omaisuuden myynnistä,
heti myynti- ja täytäntöönpanokulujen jälkeen.
Jos konkurssipesä on antanut panttivelkojan tehtäväksi huolehtia pesään kuuluvan panttiomaisuuden
hoidosta, velkojalla on sama oikeus kuin konkurssipesällä saada korvaus hoidosta aiheutuneista
välttämättömistä kustannuksista.
8 §
Konkurssipesän oikeus myydä panttiomaisuutta
Konkurssipesä saa myydä konkurssipesään kuuluvaa panttiomaisuutta vain, jos panttivelkoja siihen suostuu
tai tuomioistuin myöntää siihen luvan 13 §:n nojalla.
Jos konkurssipesä myy panttiomaisuutta eikä panttivelkaa makseta, panttioikeus pysyy voimassa, jollei
oikeudenhaltija muuhun suostu tai jäljempänä toisin säädetä. Sama koskee myös muuta oikeutta, josta
omaisuus vastaa.
9 §
Etusijan siirtyminen
Jos konkurssipesä maksaa panttivelan, panttivelkojan etusija maksun saantiin siirtyy konkurssipesälle.
10 §
Korvaus panttivelan ennenaikaisen erääntymisen vuoksi
Kun panttivelka on 3 luvun 9 §:n mukaan erääntynyt maksettavaksi konkurssin alkaessa, velkojalla on oikeus
saada pantin arvosta määrä, jonka velallinen olisi ollut velvollinen maksamaan, jos velkoja olisi velallisen
sopimusrikkomuksen perusteella eräännyttänyt velan.
11 §
Panttivelkojan oikeus panttiomaisuuden muuttamiseen rahaksi
Panttivelkoja saa käyttää panttioikeuteen perustuvia rahaksimuutto-oikeuksiaan ja ottaa saatavansa
kauppahinnasta konkurssin estämättä, jollei 12–14 §:stä muuta johdu. Panttivelkojan on kuitenkin ensin
ilmoitettava pesänhoitajalle saatavansa niin kuin 12 luvussa säädetään. Panttia myytäessä on otettava
huomioon myös konkurssipesän edut.
Velkojan on hyvissä ajoin ennen myyntiä ilmoitettava pesänhoitajalle omaisuuden myyntitapa sekä myynnin
aika ja paikka. V elkojan on viivytyksettä annettava konkurssipesälle tilitys pantin myynnistä ja myyntihinnan
käyttämisestä sekä luovutettava mahdollinen ylijäämä konkurssipesälle.
Jos velkoja on 1 tai 2 momentin vastaisesti ryhtynyt toimiin pantin muuttamiseksi rahaksi, tuomioistuin voi
konkurssipesän vaatimuksesta kieltää tai keskeyttää toimet taikka määrätä muusta toimenpiteestä, joka on
pesän oikeuksien turvaamiseksi tarpeen.
Jos panttiomaisuus on myyty 1 tai 2 momentin vastaisesti, velkojan on maksettava konkurssipesälle 12 luvun
16 §:n 1 momentissa tarkoitettua maksua vastaava rahamäärä.
12 §
Panttiomaisuuden myynnin kieltäminen
Konkurssipesällä on oikeus panttivelkojan oikeuksien selvittämiseksi tai konkurssipesän etujen
turvaamiseksi enintään kahdeksi kuukaudeksi kieltää panttivelkojaa ryhtymästä toimiin panttiomaisuuden
muuttamiseksi rahaksi tai jatkamasta toimia pantin muuttamiseksi rahaksi. Kielto tulee voimaan, kun pesä on
ilmoittanut siitä todisteellisesti velkojalle. Kun konkurssipesä on saanut velkojalta 1 1 §:n 2 momentissa
tarkoitetun ilmoituksen, sen on ilmoitettava kiellosta kahden viikon kuluessa panttivelkojan ilmoituksesta
tiedon saatuaan. Kielto voidaan määrätä vain yhden kerran.
Konkurssipesä voi etukäteen luopua käyttämästä 1 momentissa tarkoitettua oikeuttaan.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 39/51Jos panttivelkoja on 1 momentin vastaisesti ryhtynyt toimiin pantin muuttamiseksi rahaksi, noudatetaan, mitä
11 §:n 3 momentissa säädetään.
Ulosottomiehen on keskeytettävä täytäntöönpano, kun konkurssipesä on toimittanut tiedon 1 momentissa
tarkoitetusta kiellosta ulosottomiehelle. Jos kiellon kohteena olevan panttiomaisuuden myynnistä on
kuulutettu, konkurssipesä vastaa myynnin peruuttamisesta aiheutuvista kustannuksista.
13 §
Panttiomaisuuden myynti tuomioistuimen luvalla
Konkurssipesän vaatimuksesta tuomioistuin voi myöntää konkurssipesälle luvan myydä pesään kuuluvaa
panttiomaisuutta, jos omaisuudesta on tehty konkurssipesälle ostotarjous ja se ylittää omaisuuden käyvän
huutokauppa-arvon eikä panttivelkoja saata todennäköiseksi, että omaisuudesta saadaan muulla tavalla
parempi myyntitulos. T uomioistuimen on varattava panttivelkojille tilaisuus tulla kuulluksi. Lupaa
koskevasta päätöksestä tulee käydä ilmi kaupan olennaiset ehdot. Luvassa panttivelkoja on määrättävä
luovuttamaan omaisuus ja panttikirjat tai vastaavat kiinnitysasiakirjat konkurssipesälle luovutettaviksi
ostajalle kauppahintaa vastaan.
Kun konkurssipesän 1 momentissa tarkoitettu hakemus on tullut vireille, tuomioistuin voi pesän
vaatimuksesta kieltää panttivelkojaa ryhtymästä toimiin panttiomaisuuden muuttamiseksi rahaksi tai määrätä
ne keskeytettäviksi.
Konkurssipesä voi myydä omaisuuden, kun päätös luvan myöntämisestä on lainvoimainen. Omaisuus
myydään pysyttämättä panttioikeuksia voimassa. Kauppahinta jaetaan niin kuin ulosmittauksessa kertyneet
varat on jaettava. Pesänhoitajan on ilmoitettava myytyyn omaisuuteen kohdistuvat kiinnitykset
kuoletettaviksi siltä osin kuin panttikirjoja tai vastaavia kiinnitysasiakirjoja ei ole voitu luovuttaa ostajalle.
Jos 1 momentissa tarkoitettu kauppa peruuntuu, oikeus omaisuuden muuttamiseen rahaksi palautuu
panttivelkojalle, eikä pesälle voida enää myöntää lupaa myyntiin.
14 §
Panttiomaisuuden myynti ulosottokaaren mukaisessa järjestyksessä (15.6.2007/709)
Konkurssipesä saa hakea myös panttiomaisuuden myyntiä ulosottokaaren mukaisessa järjestyksessä, mutta
ilman panttivelkojan suostumusta kuitenkin vasta, kun konkurssin alkamisesta on kulunut kolme vuotta.
Hakemukseen on liitettävä selvitys siitä, että panttivelkojalle on ilmoitettu myynnistä viimeistään kolme
kuukautta ennen ulosottohakemuksen tekemistä ja että velkoja ei ole ilmoitusta seuraavan kahden kuukauden
kuluessa pannut vireille myynnin kieltoa koskevaa hakemusta. (15.6.2007/709)
Panttivelkojan hakemuksesta tuomioistuin voi kieltää konkurssipesää hakemasta 1 momentissa tarkoitettua
myyntiä, jos siihen on erityinen syy omaisuuden odotettavissa olevan arvonnousun tai muun tähän
verrattavan perusteen vuoksi taikka jos myyntiä ei voida pitää perusteltuna pesän selvityksen vaihe ja
konkurssipesälle omaisuuden hoidosta aiheutuvat kustannukset huomioon ottaen. Kielto voidaan määrätä
enintään vuodeksi kerrallaan. T uomioistuimen on varattava muille panttivelkojille, joilla on samaan
omaisuuteen kohdistuva panttioikeus, tilaisuus tulla kuulluksi. Jos velkojan hakemus hylätään, pesä voi
hakea myyntiä, kun päätös on lainvoimainen.
Kun panttiomaisuutta myydään 1 momentin nojalla, myytävästä kiinteistöstä ei määrätä alinta hyväksyttävää
tarjousta. (15.6.2007/709)
15 §
Varojen tilitys ulosmitatun omaisuuden myynnistä
Sen jälkeen, kun ulosmitatun omaisuuden myynnistä saaduista varoista on maksettu
rahaksimuuttokustannukset ja saatavat, joista omaisuus vastaa muun kuin yrityskiinnityksen perusteella,
ulosottomiehen on tilitettävä ylijäämä konkurssipesälle.
16 § (15.6.2007/709)
Ulosmittauksen raukeaminen
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 40/51Konkurssipesään kuuluvan omaisuuden ulosmittaus raukeaa, kun omaisuus myydään. Pesänhoitajan on
huolehdittava siitä, että ulosottomies saa tiedon myynnistä. Ulosottomiehen on ilmoitettava
kirjaamisviranomaiselle raukeamisesta niin kuin ulosottokaaressa säädetään.
17 §
Yrityskiinnitys ja arvopaperit vakuutena
Mitä tässä luvussa säädetään panttivelkojasta, ei koske velkojaa, jolla on konkurssipesään kuuluvaan
omaisuuteen yrityskiinnitykseen perustuva panttioikeus. Jos yrityskiinnityksen kohteena olevaa omaisuutta
myydään 3 §:n 2 momentin nojalla ulosottokaaren mukaisessa järjestyksessä, maksunsaantijärjestys näin
saatuihin varoihin määräytyy konkurssia koskevien säännösten mukaisesti. (15.6.2007/709)
Tämän luvun säännökset, jotka rajoittavat panttivelkojan oikeutta pantin muuttamiseen rahaksi, eivät koske
velkojaa, jolla on panttina konkurssipesään kuuluvia julkisen kaupankäynnin kohteena olevia arvopapereita.
18 luku
Jako-osuuksien maksaminen
1 §
Yleiset säännökset jako-osuuksien maksamisesta
Velkojille maksetaan konkurssissa jako-osuutta vahvistetun jakoluettelon mukaisesti. Ennen jakoluettelon
vahvistamista velkojille voidaan maksaa jako-osuuksia 3 §:n nojalla ja jako-osuuden ennakkoa 4 §:n nojalla.
Kun konkurssipesä on selvitetty ja pesään kuuluva omaisuus muutettu rahaksi, jäljellä olevat varat on
jaettava velkojille viivytyksettä.
2 §
Vähäinen jako-osuus
Jos velkojalle ei kertyisi konkurssipesän varoista 50 euroa suurempaa jako-osuutta, velkojan saatava voidaan
jättää varoja jaettaessa huomiotta.
3 §
Jako-osuuden maksu pesänhoitajan päätöksen perusteella
Pesänhoitaja voi maksaa velkojille, joiden saatavat ovat määrältään vähäisiä, jako-osuuden todennäköisen
jako-osuuden määräisenä, jos se on menettelyn kannalta tarkoituksenmukaista eikä velkoja pesänhoitajan
asettamassa määräajassa ilmoita vastustavansa maksua. Jako-osuuksia laskettaessa ei tarvitse ottaa huomioon
saatavalle kertynyttä korkoa, viivästyskorkoa tai muuta maksuviivästyksen seuraamusta.
Konkurssipesä tai velkoja ei voi myöhemmin esittää vaatimuksia sillä perusteella, että jako-osuuden
lopullinen määrä olisi ollut 1 momentin nojalla maksettua suurempi tai pienempi.
4 §
Jako-osuuden ennakko
Jako-osuuden ennakkoa on maksettava, kun pesässä on siihen riittävästi rahavaroja ja kun ennakon
maksamista voidaan pitää tarkoituksenmukaisena saatavien selvityksen vaihe, jaettava rahamäärä ja jaosta
aiheutuvat kustannukset huomioon ottaen. Ennakon maksamisella ei saa vaarantaa konkurssipesän kykyä
vastata omista velvoitteistaan.
Ennakon maksamisessa noudatetaan velkojien maksunsaantijärjestyksestä annettua lakia, jollei muu järjestys
ole konkurssipesän kannalta edullisempi ja jollei se vaaranna velkojien oikeutta saada oikeamääräinen jako-
osuus.
Ennakon saajalta voidaan vaatia vakuus. V akuutta ei kuitenkaan vaadita julkisyhteisöltä, julkisoikeudelliselta
laitokselta tai yhdistykseltä eikä velkojalta, jonka maksukykyä voidaan takaisinmaksutilanteessa pitää
muuten selvänä.
5 §
Panttisaatavan ja epäselvän saatavan jako-osuuden ennakko
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 41/51Jos pantin arvo ei kata panttivelkojan saatavaa, jako-osuuden ennakkoa maksetaan sille osalle panttisaatavaa,
jota pantin arvo ei todennäköisesti kata. Jos velkojan saatava on ehdollinen, riitainen tai muusta syystä
epäselvä, ennakkoa maksetaan sille osalle saatavaa, jota pesänhoitaja pitää arviointiajankohtana
todennäköisenä.
6 §
Jako-osuuden maksaminen yhteisvelkasuhteessa
Jos takaaja on konkurssin alettua tehnyt velkojalle suorituksen, hän saa jako-osuutta tämän maksun
perusteella syntyneelle takautumissaatavalleen vasta, kun velkoja on saanut suorituksen koko sille päävelalle,
josta takaaja vastaa. Sama koskee konkurssin alettua velkojalle suorituksen tehnyttä vierasvelkapantin
antajaa ja konkurssivelallisen kanssa yhteisvastuullisessa velkasuhteessa olevaa kanssavelallista.
7 §
Jako-osuuksien maksaminen lopputilityksen perusteella
Pesänhoitajan on maksettava jako-osuudet velkojille, kun lopputilitys on hyväksytty , jollei maksamista ole
muutoksenhaun vuoksi syytä lykätä siihen saakka, kunnes päätös on lainvoimainen.
8 §
Jako-osuuden vähentäminen palautettavasta rahamäärästä
Velkojalle maksettava jako-osuus voidaan vähentää siitä, mitä velkojan olisi takaisinsaannin tai muun syyn
vuoksi palautettava konkurssipesään. V astaavasti velkoja voi vähentää palautettavasta määrästä velkojalle
kuuluvan jako-osuuden.
9 §
Jako-osuuden maksun lykkääminen
Jako-osuuden tai sen ennakon maksamista voidaan lykätä, jos velkojan saatava ei ole lopullinen tai velkojaa
ei ole tavoitettu taikka maksulle on muu este.
Edellä 1 momentissa tarkoitetulle jako-osuudelle tai sen ennakolle kertyvä korko kuuluu konkurssipesälle.
Lopputilityksen hyväksymisen jälkeen korko kertyy kuitenkin velkojalle.
10 §
Jako-osuuden menettäminen eräissä tapauksissa
Jos velkojan saatava on ehdollinen, riitainen tai muusta syystä epäselvä eikä velkoja ole kolmen vuoden
kuluessa lopputilityksen hyväksymisestä ilmoittanut pesänhoitajalle saatavan lopullista määrää tai syitä,
joiden vuoksi saatava ei ole tullut lopulliseksi, velkoja menettää oikeutensa jako-osuuteen. Uusi määräaika
lasketaan ilmoituksen tekemisestä. V elkojan näin menettämä jako-osuus jaetaan muille jako-osuuteen
oikeutetuille velkojille. Jollei varojen jakaminen ole niiden vähäisyyden, velkojien lukumäärän ja jaosta
aiheutuvien kustannusten vuoksi tarkoituksenmukaista, varat on tilitettävä valtiolle.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee vastaavasti velkojaa, jota ei ole tavoitettu tai jolle ei muun syyn vuoksi
ole voitu maksaa jako-osuutta.
11 §
Takaisinmaksuvelvollisuus
Velkoja on velvollinen palauttamaan liikaa saamansa jako-osuuden ennakon takaisin pesälle, jos ennakkoa
on maksettu lopullista jako-osuutta enemmän eikä palautettavaa määrää voida ottaa velkojan asettamasta
vakuudesta. Palautettavalle määrälle on maksettava maksupäivän ja takaisinmaksupäivän väliseltä ajalta
korkolain (633/1982) 3 §:n  2 momentin mukainen korko. Pesänhoitaja voi päättää, ettei ennakkoa peritä
takaisin, jos liikaa maksettu määrä on vähäinen tai takaisinperintä on muuten epätarkoituksenmukaista.
19 luku
Konkurssipesän lopputilitys ja jälkiselvitys
1 §
Yleiset säännökset lopputilityksen laatimisesta
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 42/51Kun konkurssipesä on selvitetty ja pesään kuuluva omaisuus muutettu rahaksi, pesänhoitajan on laadittava
lopputilitys.
Lopputilitys voidaan laatia, vaikka pesä olisi osin selvittämättä sen vuoksi, että panttina olevaa omaisuutta
tai arvoltaan vähäistä muuta omaisuutta on myymättä taikka konkurssisaatava tai vähäinen osa saatavista on
epäselvä.
2 §
Lopputilityksen sisältö
Lopputilityksen tulee sisältää selvitys konkurssipesän hallinnosta ja velkojien jako-osuuksista.
Hallintoa koskevasta lopputilityksen osasta tulee käydä ilmi:
1) konkurssipesän tulot ja menot menettelyn ajalta sekä erikseen pesänhoitajan palkkio ja kustannukset ja
niiden maksamista koskevat tiedot;
2) tiedot siitä, miltä osin pesä on vielä selvittämättä, ja toimenpiteet, jotka pesässä on sen vuoksi tehtävä.
Jako-osuuksia koskevasta lopputilityksen osasta tulee käydä ilmi:
1) luettelo velkojille maksetuista jako-osuuksista ja niiden ennakoista;
2) luettelo velkojille vielä maksettavista jako-osuuksista ja tiedot maksamisen ajankohdasta.
Pesänhoitajan on vahvistettava lopputilitys allekirjoituksellaan.
3 §
Sopimus konkurssipesän loppuun saattamisesta
Pesänhoitaja ja konkurssiasiamies voivat sopia, että 2 §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetut konkurssipesän
selvittämiseksi tarpeelliset toimenpiteet siirretään konkurssiasiamiehen tai hänen määräämänsä
hoidettavaksi.
4 §
Lopputilityksen hyväksyminen
Lopputilitys on hyväksyttävä velkojainkokouksessa.
Pesänhoitajan on ilmoitettava lopputilityksen hyväksymisestä Oikeusrekisterikeskukselle. Oikeusministeriön
asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä ilmoituksen sisällöstä.
5 §
Hyväksytyn lopputilityksen oikaiseminen
Jos lopputilityksessä on kirjoitus- tai laskuvirhe taikka muu siihen rinnastettava selvä virhe, jonka
oikaiseminen on jako-osuuksien tarkistamiseksi tai muun syyn vuoksi tarpeen, pesänhoitajan on omasta
aloitteestaan taikka velkojan tai velallisen vaatimuksesta oikaistava virhe. Pesänhoitaja voi siirtää oikaisun
velkojien hyväksyttäväksi, jos se on tarpeen oikaisun merkityksen vuoksi.
Oikaisua ei voida tehdä enää sen jälkeen, kun jako-osuudet on tilitetty velkojille.
Pesänhoitajan 1 momentissa tarkoitettuun virheen oikaisemista koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta
valittamalla. V elkojien päätöksen moittimisesta on voimassa, mitä 6 §:ssä säädetään.
6 §
Lopputilityksen moittiminen
Velkojainkokouksen päätöksen moittimiseen lopputilityksen hyväksymistä koskevassa asiassa sovelletaan,
mitä 15 luvun 1 1 ja 12 §:ssä säädetään.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 43/51Kun 1 momentissa tarkoitettu hakemus on tullut vireille, tuomioistuin voi pesänhoitajan vaatimuksesta
myöntää pesänhoitajalle luvan maksaa jako-osuudet velkojille, ennen kuin asia on lainvoimaisesti ratkaistu.
7 §
Konkurssin päättyminen
Konkurssi päättyy , kun lopputilitys on hyväksytty .
8 §
Asiakirjojen säilyttäminen
Pesänhoitajan on säilytettävä konkurssipesän selvitykseen ja hoitoon sekä omaisuuden rahaksi muuttamiseen
ja konkurssipesän hallintoon liittyvä keskeinen asiakirja-aineisto vähintään kymmenen vuotta lopputilityksen
hyväksymisestä. V elallisen ja konkurssipesän kirjanpitoaineiston säilyttämiseen sovelletaan kuitenkin, mitä
kirjanpitolaissa (1336/1997)  säädetään. Säilytettävistä asiakirjoista säädetään tarkemmin oikeusministeriön
asetuksella.
9 §
Jälkiselvitys
Jos konkurssin päätyttyä ilmaantuu uusia varoja tai muutoin tarvitaan selvitystoimenpiteitä, pesänhoitajalla
on oikeus ilman eri määräystä suorittaa asiassa tarpeelliset toimenpiteet. Pesänhoitajalla on oikeus ottaa
pesän varoista kohtuullinen palkkio ja korvaus hänelle aiheutuneista tarpeellisista kustannuksista.
Pesänhoitajan on laadittava toimenpiteistään selvitys. Selvitys on toimitettava konkurssiasiamiehelle sekä
niille velkojille, joita asia koskee, jollei se ole asian vähäisen merkityksen takia ilmeisen tarpeetonta.
(17.5.2019/664)
Jos pesänhoitaja on estynyt suorittamasta 1 momentissa tarkoitettuja toimenpiteitä tai pesän varojen
vähäisyyden vuoksi on tarpeen, tuomioistuin voi konkurssiasiamiehen vaatimuksesta määrätä
jälkiselvityksen tehtäväksi noudattaen soveltuvin osin, mitä julkisselvityksestä säädetään.
Konkurssipesän uusia varoja jaettaessa voidaan vähäiset jako-osuudet jättää 18 luvun 2 §:ssä säädetyin
edellytyksin huomiotta. Jollei varojen jakaminen ole niiden vähäisyyden, velkojien lukumäärän ja jaosta
aiheutuvien kustannusten vuoksi tarkoituksenmukaista, varat on tilitettävä valtiolle.
20 luku
Vahingonkorvausvelvollisuus
1 §
Pesänhoitajan vahingonkorvausvelvollisuus
Pesänhoitaja on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän tai hänen 14 luvun 7 §:ssä tarkoitettu
avustajansa on tehtäväänsä hoitaessaan tahallaan tai huolimattomuudesta aiheuttanut konkurssipesälle. Sama
koskee vahinkoa, joka on tätä lakia rikkomalla aiheutettu velkojalle, velalliselle tai jollekulle muulle.
Yhteisö, jonka lukuun pesänhoitaja suorittaa pesänhoitoon kuuluvia tehtäviä, vastaa yhteisvastuullisesti siitä
vahingosta, jonka pesänhoitaja tai hänen avustajansa on tehtäväänsä hoitaessaan aiheuttanut.
2 §
Velkojan vahingonkorvausvelvollisuus
Konkurssivelkoja on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän on tahallaan tai törkeästä
huolimattomuudesta aiheuttanut konkurssipesälle, velkojalle, velalliselle tai jollekulle muulle
myötävaikuttamalla tämän lain säännösten vastaiseen menettelyyn.
3 §
Velallisen vahingonkorvausvelvollisuus
Velallinen on velvollinen korvaamaan konkurssipesälle tai velkojalle aiheuttamansa vahingon, jos hän on
olennaisesti laiminlyönyt tässä laissa säädetyn myötävaikutusvelvollisuutensa.
4 §
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 44/51Korvausvastuun sovittelu ja jakautuminen
Vahingonkorvauksen sovittelusta ja vastuun jakautumisesta useamman korvausvelvollisen kesken on
voimassa, mitä vahingonkorvauslaissa (412/1974)  säädetään.
5 §
Vahingonkorvauksen vaatiminen
Oikeus 1 ja 2 §:ssä tarkoitettuun vahingonkorvaukseen vanhentuu niin kuin velan vanhentumisesta annetussa
laissa (728/2003)  säädetään.
21 luku
Sovinto
1 §
Sovinnon edellytykset
Konkurssissa voidaan vahvistaa konkurssimenettelyn päättävä sovinto. Edellytyksenä on, että:
1) sovintoa kannattavat velallisen lisäksi velkojat, joiden äänimäärä on yhteensä vähintään 80 prosenttia
velkojien kokonaisäänimäärästä, ja jokainen velkoja, jonka äänimäärä on vähintään 5 prosenttia velkojien
kokonaisäänimäärästä;
2) velkojat, jotka eivät ole suostuneet sovintoon, saavat sovinnon perusteella vähintään saman jako-osuuden
kuin velkojat olisivat saaneet, jos konkurssimenettelyä olisi jatkettu; sekä
3) konkurssipesän velat on maksettu tai niiden maksamisesta on annettu turvaava vakuus.
Sovinto ei rajoita sitä vastustaneen panttivelkojan oikeuksia.
Sovintoa koskevaan asiakirjaan on liitettävä pesänhoitajan arvio 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetuista jako-
osuuksista.
2 §
Tuomioistuimen ratkaisu jako-osuudesta
Edellä 1 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetun velkojan vaatimuksesta tuomioistuimen on ratkaistava,
vastaako velkojalle sovinnon perusteella maksettava jako-osuus lopullista jako-osuutta. V elkojan on
esitettävä vaatimuksensa yhden kuukauden kuluessa sovinnosta tiedon saatuaan. V aatimuksesta on varattava
velalliselle tilaisuus tulla kuulluksi.
Päätökseen, jolla jako-osuutta koskeva vaatimus on ratkaistu, saa hakea erikseen muutosta valittamalla.
3 §
Sovinnon vahvistaminen
Velallisen hakemuksesta tuomioistuimen on vahvistettava sovinto, jos sovinnon vahvistamiselle on 1 §:ssä
säädetyt edellytykset eikä 2 §:ssä tarkoitettua vaatimusta ole määräajassa esitetty . Jos vaatimus on esitetty ,
sovintoa koskeva asia otetaan käsiteltäväksi sen jälkeen, kun jako-osuutta koskeva vaatimus on
lainvoimaisesti ratkaistu.
Sovintoa vastustaneen velkojan vaatimuksesta sovintoa ei kuitenkaan voida vahvistaa, jos sovinto loukkaa
velkojien yhdenvertaisuutta tai on muutoin hänen kannaltaan kohtuuton.
4 §
Sovinnon vahvistamisen oikeusvaikutukset
Sovinnon vahvistaminen päättää konkurssimenettelyn. Pesänhoitajan määräys ja velkojien päätösvalta
konkurssissa lakkaavat.
22 luku (16.6.2017/364)
Konkurssir ekisteri, kuulutus ja ilmoitukset
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 45/511 § (16.6.2017/364)
Konkurssiasioiden rekisteri
Konkurssiasioista pidettävään rekisteriin merkityt konkurssiasian käsittelyä koskevat tiedot ovat saatavissa
yleisen tietoverkon kautta maksutta. Konkurssiasioista pidettävästä rekisteristä säädetään konkurssi- ja
yrityssaneerausrekisteristä annetussa laissa (137/2004) .
2 § (16.6.2017/364)
Kuulutus konkurssin alkamisesta
Pesänhoitajan on huolehdittava konkurssin alkamista koskevan kuulutuksen julkaisemisesta virallisessa
lehdessä, yhdessä tai useammassa päivälehdessä tai muulla tarkoituksenmukaisella tavalla, jos pesänhoitaja
katsoo, että kuuluttaminen on tarpeen tuntemattomien velkojien määrän, velallisen kirjanpidon
puutteellisuuden tai muun syyn vuoksi.
Pesänhoitajan on pyydettävä kuulutuksen julkaisemista ulkomailla, jos maksukyvyttömyysmenettelyistä
annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2015/848 tai Suomea sitovasta
kansainvälisestä sopimuksesta niin johtuu siten kuin asetuksessa tai kansainvälisessä sopimuksessa
edellytetään. Pesänhoitaja voi pyytää kuulutuksen julkaisemista ulkomailla myös muussa tapauksessa, jos
kuulutuksen julkaiseminen on tarpeen.
Edellä 1 momentissa tarkoitetusta kuulutuksesta on käytävä ilmi konkurssiin asettamisen päivämäärä ja
kellonaika. V irallisessa lehdessä julkaistavan kuulutuksen sisällöstä säädetään tarkemmin oikeusministeriön
asetuksella.
3 § (16.6.2017/364)
Konkurssihakemusta koskevasta päätöksestä ilmoittaminen
Tuomioistuimen on ilmoitettava tarkoitukseen soveltuvalla tavalla konkurssiin asettamista koskevassa
asiassa antamastaan päätöksestä velalliselle ja sille velkojalle, joka on tehnyt konkurssihakemuksen tai jota
on asiassa kuultu.
Jos velallinen asetetaan konkurssiin, tuomioistuimen on ilmoitettava päätöksestä viipymättä pesänhoitajalle.
Pesänhoitajan on ilmoitettava konkurssin alkamisesta velkojille. Maksukyvyttömyysmenettelyistä annetussa
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2015/848 tarkoitetuille ulkomaisille velkojille ilmoitus
on toimitettava siten kuin asetuksessa edellytetään. Muista ilmoituksista, jotka pesänhoitajan on tehtävä
konkurssin alkamisesta, säädetään oikeusministeriön asetuksella.
4 § (16.6.2017/364)
Ilmoitukset ja kuulutus konkurssivalvonnasta
Pesänhoitajan on toimitettava ilmoitus konkurssivalvonnasta velalliselle sekä niille velkojille, jotka ovat
ilmoittaneet yhteystietonsa pesänhoitajalle tai ovat muutoin pesänhoitajan tiedossa.
Maksukyvyttömyysmenettelyistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2015/848
tarkoitetuille ulkomaisille velkojille ilmoitus on toimitettava siten kuin asetuksessa edellytetään.
Pesänhoitajan on huolehdittava konkurssivalvontaa koskevan kuulutuksen julkaisemisesta virallisessa
lehdessä, jos kuuluttaminen on tuntemattomien velkojien määrän vuoksi tai muusta syystä tarpeen.
Kuulutuksesta tulee käydä ilmi valvontapäivä. V irallisessa lehdessä julkaistavan kuulutuksen sisällöstä
säädetään tarkemmin oikeusministeriön asetuksella.
5 § (16.6.2017/364)
Ilmoitukset julkisselvityksestä sekä konkurssin päättymisestä eräissä tapauksissa
Tuomioistuimen on ilmoitettava konkurssin peruuntumisesta velalliselle ja sille velkojalle, joka on tehnyt
konkurssihakemuksen tai jota on asiassa kuultu, sekä pesänhoitajalle. Pesänhoitajan on ilmoitettava
konkurssin peruuntumisesta myös niille velkojille, joille hän on ilmoittanut konkurssin alkamisesta.
Pesänhoitajan tai julkisselvittäjän on ilmoitettava tuomioistuimen määräyksen mukaisesti velalliselle ja
velkojille konkurssiin asettamista koskevan päätöksen kumoamisesta, konkurssin raukeamisesta ja sovinnon
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 46/51vahvistamisesta samoin kuin julkisselvityksestä ja konkurssipesän hallinnon palauttamisesta. Muista
pesänhoitajalle tai julkisselvittäjälle kuuluvista, julkisselvitykseen tai konkurssin päättymiseen liittyvistä
ilmoituksista säädetään oikeusministeriön asetuksella.
6 § (16.6.2017/364)
Ilmoitukset kaupparekisteriin
Tuomioistuimen on viipymättä toimitettava Patentti- ja rekisterihallitukselle kaupparekisteriin merkitsemistä
varten tieto konkurssiin asettamisesta, konkurssin peruuntumisesta ja raukeamisesta sekä siitä, että päätös
konkurssiin asettamisesta on kumottu.
Oikeusrekisterikeskuksen on saatuaan ilmoituksen lopputilityksen hyväksymisestä viipymättä toimitettava
tieto siitä Patentti- ja rekisterihallitukselle kaupparekisteriin merkitsemistä varten.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetut tiedot voidaan toimittaa konkurssi- ja yrityssaneerausrekisterin
välityksellä.
7 § (17.5.2019/664)
Tiedoksiantotapa
Pesänhoitaja voi toimittaa tässä laissa tarkoitetut ilmoitukset, kutsut ja muut tiedoksiannot sekä asiakirjat
tarkoituksenmukaista tapaa käyttäen:
1) sähköisellä tiedonsiirtomenetelmällä tai postitse velkojan tai velallisen ilmoittamaan osoitteeseen taikka
väestötietojärjestelmään tai kaupparekisteriin merkittyyn postiosoitteeseen;
2) tallentamalla ne konkurssi- ja yrityssaneerausasioiden asianhallintajärjestelmään edellyttäen, että
vastaanottajalle on myönnetty pääsy järjestelmään;
3) tallentamalla ne muuhun sähköiseen järjestelmään, johon vastaanottajalla on pääsy ja jonka käyttämisen
vastaanottaja on hyväksynyt;
4) puhelimitse, jollei kirjallinen menettely ole asian laadun vuoksi tarpeen.
Jos pesänhoitaja toimittaa tiedoksiannon 1 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, hänen on
ilmoitettava tiedoksiannon vastaanottajalle sähköisellä tiedonsiirtomenetelmällä tämän ilmoittamaan
osoitteeseen asiakirjan tallentamisesta konkurssi- ja yrityssaneerausasioiden asianhallintajärjestelmään tai
muuhun sähköiseen järjestelmään, jollei vastaanottajan kanssa ole muuta sovittu.
Velkojat ja velallinen voivat toimittaa pesänhoitajalle tässä laissa tarkoitetut lausumat, vastineet ja
ilmoitukset tallentamalla ne konkurssi- ja yrityssaneerausasioiden asianhallintajärjestelmään taikka
toimittamalla ne pesänhoitajalle sähköisellä tiedonsiirtomenetelmällä tai postitse.
8 § (17.5.2019/664)
Sähköisellä tiedonsiirtomenetelmällä saapuneen viestin saapumisajankohta
Konkurssi- ja yrityssaneerausasioiden asianhallintajärjestelmään tallennetun asiakirjan ja sähköisellä
tiedonsiirtomenetelmällä toimitetun viestin katsotaan saapuneen vastaanottajalle määräajassa, jos se on
saapunut niin kuin sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa annetun lain (13/2003) 10 ja 1 1 §:ssä
säädetään.
23 luku
Erinäiset säännökset
1 §
Laaja konkurssipesä
Tässä laissa laajalla konkurssipesällä  tarkoitetaan sellaista konkurssipesää, jossa konkurssivelallisena
olevassa yhteisössä tai säätiössä vähintään kaksi seuraavasta kolmesta edellytyksestä on täyttynyt konkurssin
alkaessa:
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 47/511) taseen loppusumma viimeisen tilikauden tilinpäätöksen mukaan on yli 2 100 000 euroa;
2) liikevaihto tai sitä vastaava tuotto viimeisen tilikauden tilinpäätöksen mukaan on yli 4 200 000 euroa;
3) palveluksessa viimeisen tilikauden aikana on ollut keskimäärin yli 50 henkilöä.
2 §
Maksu asiakirjan toimittamisesta
Pesänhoitaja voi periä maksun asiakirjan jäljentämisestä ja toimittamisesta, jos asiakirja on toimitettu
velallisen tai velkojan pyynnöstä eikä tästä aiheutuneita kustannuksia voida pitää tavanomaisina.
Valvontakirjelmän kääntämisestä aiheutuneet kustannukset voidaan vähentää velkojalle tulevasta jako-
osuudesta, jos kirjelmä on toimitettu muulla kielellä kuin suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi eikä velkoja ole
toimittanut kirjelmästä käännöstä millekään näistä kielistä. (16.6.2017/364)
3 § (16.6.2017/364)
Muutoksenhaku erityistilanteessa
Maksukyvyttömyysmenettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/848 69
artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun koordinaattorin päätökseen voidaan hakea muutosta siltä käräjäoikeudelta,
joka on ratkaissut hakemuksen ryhmäkoordinointimenettelyn aloittamisesta. Muutosta on haettava 30 päivän
kuluessa siitä, kun selvittäjä on saanut koordinaattorin päätöksen tiedoksi.
24 luku
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
1 §
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2004.
Tällä lailla kumotaan 9 päivänä marraskuuta 1868 annettu konkurssisääntö (31/1868)  siihen myöhemmin
tehtyine muutoksineen ( aikaisempi laki ).
2 §
Siirtymäsäännökset
1. Jollei 2–13 momentissa toisin säädetä, tätä lakia sovelletaan konkurssiin, joka on alkanut lain tultua
voimaan.
2. Jos konkurssihakemus on vireillä lain tullessa voimaan, konkurssin alkamisen edellytykset määräytyvät
aikaisemman lain mukaan. V elallista ei kuitenkaan voida asettaa konkurssiin, jos siihen on tämän lain 2
luvun 2 §:n 2 momentin tai 4 §:n mukaan este.
3. Mitä 4 luvun 1–5, 7 ja 9–12 §:ssä säädetään velallisen asemasta konkurssissa, sovelletaan, vaikka
konkurssi on alkanut ennen lain voimaantuloa.
4. Pesänhoitajaa koskevia 8 luvun säännöksiä sovelletaan, vaikka konkurssi on alkanut ennen lain
voimaantuloa. Pesänhoitajan palkkiota koskevia säännöksiä sovelletaan kuitenkin vain, jos pesänhoitaja on
määrätty tämän lain tultua voimaan. Jos konkurssissa on ennen lain voimaantuloa määrätty väliaikainen
pesänhoitaja, väliaikaiseen pesänhoitajaan sovelletaan aikaisempaa lakia.
5. Lain 9 luvun 5 §:ää kirjanpidon laiminlyönnistä maksettavasta korvauksesta ei sovelleta, jos laiminlyönti
on tapahtunut ennen lain voimaantuloa.
6. Julkisselvitystä koskevia tämän lain säännöksiä sovelletaan, vaikka konkurssi on alkanut ennen lain
voimaantuloa.
7. Velkojien ja pesänhoitajan päätösvaltaa ja sen siirtämistä koskevia 14 luvun säännöksiä sovelletaan,
vaikka konkurssi on alkanut ennen lain voimaantuloa. Jos velkojat ovat aikaisemman lain voimassa ollessa
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 48/51antaneet pesänhoitajalle oikeuden päättää jostakin toimenpiteestä, valtuutus on voimassa enintään vuoden
lain voimaantulosta.
8. Velkojien päätösvallan käyttämistä koskevia 15 luvun säännöksiä sovelletaan, vaikka konkurssi on alkanut
ennen lain voimaantuloa. Niitä ei kuitenkaan sovelleta velkojainkokoukseen, joka on kutsuttu koolle ennen
lain voimaantuloa. Jos konkurssi on alkanut ennen lain voimaantuloa, velkojien äänivalta määräytyy
aikaisemman lain mukaan.
9. Konkurssipesään kuuluvan omaisuuden hoitoa ja myyntiä sekä panttivelkojaa koskevia 17 luvun
säännöksiä sovelletaan 10 ja 12 §:ää lukuun ottamatta, vaikka konkurssi on alkanut ennen lain voimaantuloa,
kuitenkin niin, että:
a) 6 §:ää ei sovelleta tuottoon, joka on kertynyt ennen lain voimaantuloa;
b) 7 §:ää ei sovelleta kustannuksiin, jotka ovat aiheutuneet omaisuuden hoidosta ennen lain voimaantuloa;
c) 9 §:ää ei sovelleta ennen lain voimaantuloa suoritettuun panttivelan maksuun;
d) 11 §:ää ja 13–15 §:ää sovelletaan vasta, kun lain voimaantulosta on kulunut kuusi kuukautta, kuitenkin
niin, että panttivelkojalla ei ole senkään jälkeen 1 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua ilmoitusvelvollisuutta.
10. Mitä 18 luvun 3–5 §:ssä säädetään jako-osuuden maksamisesta pesänhoitajan päätöksellä ja
ennakkojako-osuudesta, sovelletaan, vaikka konkurssi on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa.
11. Lopputilitystä ja jälkiselvitystä koskevia 19 luvun säännöksiä sovelletaan, vaikka konkurssi on alkanut
ennen lain voimaantuloa.
12. V ahingonkorvausvelvollisuutta koskevia 20 luvun säännöksiä ei sovelleta vahinkoihin, jotka on
aiheutettu ennen lain voimaantuloa.
13. Sovintoa koskevia 21 luvun säännöksiä sovelletaan, vaikka konkurssi on alkanut ennen lain
voimaantuloa.
3 §
Viittaukset
Jos muussa säädöksessä viitataan konkurssisääntöön tai muuhun tällä lailla kumottuun säädökseen,
sovelletaan tämän lain vastaavaa säännöstä.
Mitä muussa säädöksessä säädetään konkurssipesän uskotusta miehestä tai toimitsijamiehestä, koskee tässä
laissa tarkoitettua pesänhoitajaa.
Mitä muussa säädöksessä säädetään konkurssin paikalletulopäivästä, koskee 12 luvun 5 §:ssä tarkoitettua
valvontapäivää.
HE 26/2003 , LaVM 6/2003, EV 1 13/2003
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
20.8.2004/786:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2004.
Tätä lakia ei sovelleta, jos perittävä on kuollut ennen lain voimaantuloa.
HE 14/2004 , LaVM 6/2004, EV 100/2004
15.6.2007/709:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.
HE 83/2006 , LaVM 26/2006, EV 275/2006
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 49/5113.3.2009/161:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa vireille tulleisiin asioihin sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
HE 70/2008 , LaVM 16/2008, EV 5/2009
24.7.2009/563:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
HE 7/2009 , SiVM 5/2009, EV 103/2009
22.7.2011/867:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 222/2010 , LaVM 44/2010, EV 374/2010
31.1.2013/86:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2013.
Ennen tämän lain voimaantuloa alkaneeseen konkurssiin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä.
HE 86/2012 , LaVM 12/2012, EV 1 15/2012
25.8.2016/666:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 41/2016 , HaVM 10/2016, EV 88/2016
16.6.2017/364:
Tämä laki tulee voimaan 26 päivänä kesäkuuta 2017.
Niihin konkurssimenettelyihin, jotka ovat vireillä tämän lain voimaan tullessa, mutta joissa päätös
konkurssiin asettamisesta on tehty ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan 1 luvun 2 §:n 2 momenttia ja
7 luvun 1 §:n 1 momenttia sellaisina kuin ne olivat tämän lain voimaan tullessa.
Tämän lain 3 luvun 2 §:ää, 12 luvun 5 §:n 2 momenttia ja 17 §:ää, 15 luvun 8 §:ää sekä 22 lukua sovelletaan
25 päivään kesäkuuta 2018 sellaisina kuin ne olivat tämän lain voimaan tullessa.
Jos valvontakirjelmä on toimitettu ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan sen kääntämisestä
aiheutuneiden kustannusten vähentämiseen 23 luvun 2 §:n 2 momenttia sellaisena kuin se oli tämän lain
voimaan tullessa.
HE 12/2017 , LaVM 6/2017, EV 40/2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/848
(32015R0848); EUVL L 141, 5.6.2015, s. 19
17.11.2017/751:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä tammikuuta 2018.
HE 269/2016 , LaVM 8/2017, EV 88/2017
10.8.2018/680:
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 50/51Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä elokuuta 2018.
HE 49/2018 , TaVM 1 1/2018, EV 70/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/943/EU
(32016L0943); EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1
17.5.2019/664:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2019.
Lain 2 luvun 3 §:n 2 momentin 3 kohtaa sovelletaan sellaisena kuin se oli tämän lain tullessa voimaan, jos
maksukehotus on annettu velalliselle tiedoksi ennen tämän lain voimaantuloa.
Lain 7 luvun 8 §:n 1 ja 2 momenttia sovelletaan sellaisina kuin ne olivat tämän lain tullessa voimaan, jos
konkurssiin asettamista koskeva asia on tullut vireille ennen tämän lain voimaantuloa.
Lain 9 luvun 1 §:n 1 ja 2 momenttia sekä 2 §:n 2 momenttia, 10 luvun 2 §:ää ja 4 §:n 2 momenttia, 12 luvun
5 §:n 1 momenttia sekä 6 ja 8 §:ää, 13 luvun 2 §:n 1 momenttia ja 15 luvun 6 §:n 1 momenttia sovelletaan
ennen tämän lain voimaantuloa alkaneisiin konkursseihin sellaisina kuin ne olivat tämän lain tullessa
voimaan.
HE 221/2018 , LaVM 23/2018, EV 31 1/2018
30.4.2020/291:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2020 ja on voimassa 31 päivään lokakuuta 2020.
Jos tämän lain voimaan tullessa voimassa olleessa 2 luvun 3 §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettu
maksukehotus on annettu velalliselle tiedoksi ennen tämän lain voimaantuloa tai jos se on annettu velalliselle
tiedoksi tämän lain voimaantulon jälkeen ja perustuu sellaiseen velallisen maksuvelvoitteen laiminlyöntiin,
joka on erääntynyt yli kaksi kuukautta ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleita säännöksiä. Tämän lain voimassaolon päättyessä vireillä oleviin hakemuksiin
sovelletaan tätä lakia myös lain voimassaolon päättymisen jälkeen.
HE 46/2020 , LaVM 4/2020, EV 41/2020
29.10.2020/721:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2020 ja on voimassa 31 päivään tammikuuta 2021.
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleisiin konkurssihakemuksiin sovelletaan vireilletulohetkellä
voimassa ollutta lakia. Jos konkurssihakemus perustuu sellaiseen velallisen maksuvelvoitteen laiminlyöntiin,
joka on erääntynyt ennen 1 päivää maaliskuuta 2020, sovelletaan kuitenkin konkurssilain 2 luvun 3 §:n
väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain (291/2020)  voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Tämän
lain voimassa ollessa vireille tulleisiin ja voimassaolon päättyessä edelleen vireillä oleviin hakemuksiin
sovelletaan tätä lakia myös tämän lain voimassaolon päättymisen jälkeen.
HE 164/2020 , LaVM 9/2020, EV 1 11/2020
15.1.2021/14:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2021 ja on voimassa 30 päivään syyskuuta 2021.
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleisiin konkurssihakemuksiin sovelletaan vireilletulohetkellä
voimassa ollutta lakia. Tämän lain voimassaollessa vireille tulleisiin ja voimassaolon päättyessä edelleen
vireillä oleviin hakemuksiin sovelletaan tätä lakia myös tämän lain voimassaolon päättymisen jälkeen.
HE 233/2020 , LaVM 14/2020, EV 213/2020
29.6.2021/640:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2021.
6/27/22, 2:45 PM Konkurssilaki 120/2004 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040120 51/51HE 241/2020 , StVM 16/2021, EV 1 11/2021
25.5.2022/390:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2022.
Ennen tämän lain voimaantuloa alkaneeseen konkurssiin sovelletaan 4 luvun 1 §:ää sellaisena kuin se oli
tämän lain tullessa voimaan.
HE 238/2021 , LaVM 4/2022, EV 51/2022
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2004  › 20.2.2004/120
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.