11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 1/34Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1994 › 19.8.1994/750
Seurattu SDK 926/2022 saakka.
19.8.1994/750
Valtion virkamieslaki
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
1 luku
Soveltamisala
1 §
Tässä laissa säädetään valtion virkasuhteesta.
Virkasuhde on julkisoikeudellinen palvelussuhde, jossa valtio on työnantajana ja virkamies työn suorittajana.
Virastolla  tarkoitetaan tässä laissa lailla tai valtioneuvoston asetuksella perustettua valtion virastoa tai
laitosta. (29.12.201 1/1548)
2 §
Lain tavoitteena on turvata valtion tehtävien hoitaminen tuloksellisesti, tarkoituksenmukaisesti ja
oikeusturvavaatimukset täyttäen sekä turvata virkamiehelle oikeudenmukainen asema suhteessa
työnantajaan.
3 §
Tätä lakia ei sovelleta eduskunnan oikeusasiamieheen ja apulaisoikeusasiamiehiin eikä eduskunnan kanslian,
tasavallan presidentin kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian ja valtiontalouden tarkastusviraston
virkamiehiin eikä myöskään Suomen Pankin ja Kansaneläkelaitoksen virkamiehiin ja toimihenkilöihin, ellei
laissa toisin säädetä. (25.5.2007/604)
Tätä lakia ei myöskään sovelleta siihen, joka täyttää muusta kuin valtion palvelussuhteesta johtuvaa
julkisoikeudellista velvollisuutta.
Asetuksella säädetään tämän lain soveltamisesta sivutoimiseen tuntiopettajaan ja korkeakoulun dosenttiin.
3 a § (25.8.2016/685)
Tätä lakia sovelletaan tuomarin virkaan ja tuomariin, jollei laissa toisin säädetä.
Tuomarin nimittämisestä ja virkasuhteesta säädetään lisäksi tuomioistuinlaissa (673/2016) .
Mitä 9, 10, 20 ja 22 §:ssä, 23 §:n 4 momentissa, 25, 26, 26 a ja 27–34 §:ssä, 8 luvussa, 40 §:n 1 momentissa,
44 §:ssä ja 66 §:n 3 momentissa säädetään, ei koske tuomarin virkaa eikä tuomaria.
Tuomaria ei voida oikeuttaa jatkamaan tuomarin virassa eroamisiän jälkeen.
2 luku
Virkajärjestelyt (29.12.201 1/1548)
Viran perustaminen, lakkauttaminen ja muuttaminen (29.12.2011/1548)
4 § (25.8.2016/685)
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 2/34Virkoja voidaan perustaa palkkauksiin käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa.
Virkojen perustamisesta, lakkauttamisesta ja muuttamisesta säädetään valtioneuvoston asetuksella. Seuraavia
virkoja ei saa perustaa, lakkauttaa eikä niiden nimeä muuttaa, ellei virkaa ole valtion talousarviossa eritelty:
1) valtioneuvoston oikeuskanslerin ja apulaisoikeuskanslerin sekä oikeuskanslerinviraston kansliapäällikön
virat;
2) korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden tuomarin virat;
3) puolustusvoimain komentajan, pääesikunnan päällikön, kenraalin tai amiraalin, puolustusvoimien
pääinsinöörin, puolustusvoimien ylilääkärin, kenttäpiispan ja asessorin virat;
4) rajavartiolaitoksen päällikön ja apulaispäällikön sekä kenraalin tai amiraalin virat.
Viran siirtäminen (29.12.2011/1548)
5 § (21.12.2004/1188)
Virka voidaan siirtää samassa virastossa muuhun yksikköön kuin mihin se on perustettu sekä muu kuin
valtion talousarviossa eriteltävä virka myös toiseen virastoon. Jos virka ei ole avoinna, virka voidaan siirtää
vain virkamiehen suostumuksella. (5.12.2018/1062)
Valtion talousarviossa eriteltävä virka siirretään saman viraston muuhun yksikköön asianomaisen ministeriön
päätöksellä. Muu virka siirretään toisen ministeriön hallinnonalaan kuuluvaan virastoon sen ministeriön
päätöksellä, jonka hallinnonalalta virka siirretään. Päätöksestä on ilmoitettava valtiovarainministeriölle.
(5.12.2018/1062)
Muu kuin valtion talousarviossa eriteltävä virka siirretään saman viraston muuhun yksikköön viraston
päätöksellä, jollei asetuksella toisin säädetä, ja saman ministeriön hallinnonalaan kuuluvaan toiseen virastoon
ministeriön päätöksellä.
Valtionhallinnon toimintojen uudelleenjärjestely (29.12.2011/1548)
5 a § (29.12.2011/1548)
Valtionhallinnon toimintojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä virat ja niihin nimitetyt virkamiehet siirtyvät
samaan virastoon tai samoihin virastoihin kuin tehtävät siirtyvät.
Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetty virkamies siirtyy viraston palvelukseen määräaikaisen
virkasuhteensa keston ajaksi.
Virka voidaan siirtää 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa ilman 5 §:ssä tarkoitettua virkamiehen
suostumusta, jos virka siirretään virkamiehen työssäkäyntialueella tai työssäkäyntialueelle.
Työssäkäyntialueella tarkoitetaan julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain (916/2012) 1 luvun 9
§:n mukaista aluetta. (29.12.2016/1454)
Virkamiehen palvelussuhteen ehtoihin sovelletaan, mitä niistä virkaehtosopimuksissa sovitaan tai laissa
säädetään.
5 b § (29.12.2011/1548)
Ministeriön kansliapäällikön, valtiosihteerin kansliapäällikkönä, alivaltiosihteerin tai osastopäällikön virka
tai sellaista vastaava virka samoin kuin suoraan ministeriön alaisen viraston päällikön virka siirretään toiseen
virastoon or ganisaatiomuutoksen toteutumisajankohdasta lukien, jollei siihen nimitettyä virkamiestä ole
nimitetty uuden viraston virkaan tai muuhun virkaan ennen muutoksen toteutumista.
Siirrettävän viran nimike ja tehtävät muutetaan vastaanottavan viraston viraksi uudelleenjärjestelyn
toteutumishetkellä. T oimivalta edellä tarkoitetun viran ja sen tehtävien muuttamiseen on sillä ministeriöllä,
jossa virkaan nimitetty virkamies työskentelee ennen siirtymähetkeä, tai sillä ministeriöllä, jonka
hallinnonalaan kuuluvassa virastossa virkamies työskentelee ennen siirtymishetkeä.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 3/345 c § (29.12.2011/1548)
Jos viran tehtävät muuttuvat uudelleenjärjestelyn yhteydessä olennaisesti ja viran tilalle perustetaan uusi
virka, voidaan uusi virka sitä ensi kertaa täytettäessä täyttää ilman haettavaksi julistamista, jos siihen
nimitetään uudelleenjärjestelyn kohteena olevan viraston virkaan nimitetty virkamies.
Uusi ministeriön kansliapäällikön, valtiosihteerin kansliapäällikkönä, alivaltiosihteerin tai osastopäällikön
virka tai sellaista vastaava virka samoin kuin suoraan ministeriön alaisen viraston päällikön virka on
kuitenkin täytettävä julkista ilmoittautumismenettelyä käyttäen, jollei lailla erikseen toisin säädetä. V astaavat
ulkoasiainhallinnon ja puolustusvoimien virat voidaan kuitenkin täyttää uudelleenjärjestelyn yhteydessä
ilman julkista ilmoittautumismenettelyä, jos hallinnonalakohtaiset virantäyttöä koskevat menettelyt tätä
poikkeuksellisesti edellyttävät. Näissä tapauksissa noudatettavasta viran täyttömenettelystä voidaan säätää
tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
5 d § (29.12.2011/1548)
Edellä 5 a–5 c § ei koske viraston sisäisiä or ganisaatiomuutoksia tai viraston muita uudelleenjärjestelyjä.
Liikkeenluovutus (29.12.2011/1548)
5 e § (29.12.2011/1548)
Työnantajan liikkeenluovutuksella tarkoitetaan valtion toiminnallisen osan luovuttamista toiselle
työnantajalle, jos luovutettava osa pysyy luovutuksen jälkeen samana tai samankaltaisena.
5 f § (29.12.2011/1548)
Edellä 5 e §:ssä tarkoitetussa luovutuksessa työnantajan luovutushetkellä voimassa olevista virkasuhteista
johtuvat oikeudet ja velvollisuudet siirtyvät luovutuksensaajalle. Tämä ei kuitenkaan koske niitä oikeuksia ja
velvollisuuksia, jotka johtuvat nimenomaan virkasuhteesta eivätkä ole ominaisia työsuhteelle, silloin, kun
virkamies siirtyy työsopimussuhteeseen luovutuksensaajan palvelukseen.
Ennen luovutusta erääntyneestä palkka- tai muusta virkasuhteesta johtuvasta saatavasta vastaavat luovuttaja
ja luovutuksensaaja yhteisvastuullisesti. Luovuttaja on kuitenkin luovutuksensaajalle vastuussa ennen
luovutusta erääntyneestä saatavasta, jollei muuta ole sovittu.
Luovutuksensaaja on velvollinen noudattamaan luovutushetkellä voimassa olleen virkaehtosopimuksen
määräyksiä, kuten työehtosopimuslain (436/1946) 5 §:ssä  säädetään.
3 luku
Viran ja määräaikaisen virkasuhteen hakumenettely , nimittäminen ja kelpoisuusvaatimukset
(20.3.2015/283)
6 § (30.12.2014/1334)
Nimittämisen yleisistä perusteista säädetään perustuslaissa.
Yhdenvertaisuudesta ja syrjinnän kiellosta säädetään yhdenvertaisuuslaissa (1325/2014) . Tasa-arvosta ja
sukupuoleen perustuvan syrjinnän kiellosta säädetään naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetussa
laissa (609/1986) .
Valtion virkamiehiltä vaadittavasta kielitaidosta säädetään erikseen lailla.
6 a § (20.3.2015/283)
Virka on ennen sen täyttämistä julistettava haettavaksi.
Ilmoitus haettavaksi julistamisesta on julkaistava valtakunnallisesti, jollei tässä laissa toisin säädetä.
Hakuaika on vähintään 14 kalenteripäivää.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset viran ja määräaikaisen virkasuhteen haettavaksi
julistamisesta.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 4/346 b § (20.3.2015/283)
Työsopimussuhteisen tehtävän tai yli kaksi vuotta kestäneen määräaikaisen virkasuhteen tilalle perustettu
virka voidaan ensi kertaa täytettäessä täyttää virkaa haettavaksi julistamatta, jos virkaan nimitetään kyseistä
tehtävää hoitava työntekijä tai kyseisessä määräaikaisessa virkasuhteessa työskentelevä virkamies.
(13.5.2022/329)
Viran täyttämisestä eräissä tilanteissa haettavaksi julistamatta säädetään 5 c §:n 1 momentissa, 9 b §:n 1
momentissa, 27 §:n 4 momentissa ja 32 §:n 1 momentissa.
Valtiosihteerin virka täytetään sitä haettavaksi julistamatta tai sen avoinna olemisesta ilmoittamatta. Samaa
menettelyä noudattaen nimitetään ministerin erityisavustaja määräaikaiseen virkasuhteeseen.
Puolustusvoimien, rajavartiolaitoksen, poliisitoimen ja ulkoasiainhallinnon virkojen, tuomarin virkojen ja
Suomen Akatemian tutkimusvirkojen täyttämisestä haettavaksi julistamatta säädetään erikseen lailla.
Virka voidaan täyttää haettavaksi julistamatta lisäksi, jos virkaan samoihin tai samanlaisiin tehtäviin
nimitetään irtisanomisajan kuluessa virkamies, joka on irtisanottu valtion toisesta virasta 27 §:n perusteella.
(13.5.2022/329)
Edellä 1 ja 5 momentissa säädettyä ei kuitenkaan sovelleta nimitettäessä virkoihin, joissa
nimittämistoimivalta kuuluu tasavallan presidentille tai valtioneuvoston yleisistunnolle. (13.5.2022/329)
6 c § (20.3.2015/283)
Edellä 6 a §:ssä tarkoitetussa ilmoituksessa on mainittava viran tehtävät ja säädetyt kelpoisuusvaatimukset,
hakuajan päättymisaika sekä se viranomainen, jolle hakemus on osoitettava. Ilmoituksessa on mainittava,
onko virka perustettu tiettyyn yksikköön vai onko se viraston yhteinen.
Perustellusta syystä virka tai virkasuhde voidaan tarvittaessa ilmoittaa uudelleen haettavaksi tai hakuaikaa
jatkaa. V iran tai virkasuhteen aikaisemmat hakijat otetaan tällöin huomioon ilman uutta hakemusta.
Hakemukseen on liitettävä tarvittavat selvitykset. Hakemusta, joka ei ole saapunut ilmoituksessa mainitun
hakuajan päättymiseen mennessä, ei oteta huomioon.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset viranomaisesta, jolle hakemus osoitetaan.
6 d § (20.3.2015/283)
Edellä 6 b §:ssä tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta virkaan voidaan nimittää vain sitä hakenut henkilö.
Nimitettäessä virkaan 6 b §:n 1–3 momentissa säädetyllä tavalla virkaan voidaan nimittää myös henkilö, joka
on antanut nimittämiseen suostumuksensa.
Nimityspäätöksen tehneen viranomaisen on ilmoitettava viivytyksettä nimityksestä niille, jotka ovat virkaa
tai virkasuhdetta hakeneet. Ilmoituksessa on mainittava täytettävänä ollut virka tai virkasuhde, päätöksen
tehnyt viranomainen, nimityspäivä sekä virkaan tai virkasuhteeseen nimitetty .
Virkaan nimitetyn hakemuksesta nimittävä viranomainen voi peruuttaa nimityksen ennen sitä ajankohtaa,
josta lukien asianomainen on virkaan nimitetty . Jos nimittäminen on peruutettu, toinen virkaa hakenut
saadaan nimittää virkaan ilmoittamatta sitä uudelleen haettavaksi.
Virkasuhde alkaa siitä ajankohdasta, josta lukien asianomainen on nimitetty virkaan tai virkasuhteeseen.
6 e § (8.7.2022/709)
Virkamiehelle on annettava kirjallinen selvitys työnteon keskeisistä ehdoista, jolleivät ehdot käy ilmi
nimityspäätöksestä tai nimittämiskirjasta.
Selvityksestä on käytävä ilmi ainakin:
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 5/341) virkasuhteen osapuolet;
2) virkasuhteen kestoaika;
3) määräaikaisuuden peruste;
4) ajankohta, josta lukien asianosainen on virkaan tai virkasuhteeseen nimitetty;
5) pääasialliset tehtävät tai niiden määräytymisperuste;
6) viran tai virkasuhteen sijoituspaikka tai jos virkamiehellä ei ole pääasiallista kiinteää työntekopaikkaa,
selvitys niistä periaatteista, joiden mukaan virkamies työskentelee eri työkohteissa tai on vapaa määrittämään
oman työntekopaikkansa;
7) mahdollinen koeaika;
8) palkkauksen perusteet;
9) noudatettava työaika;
10) mahdollinen lakiin, sopimukseen tai käytäntöön perustuva oikeus työnantajan tarjoamaan koulutukseen;
11) vuosiloman määräytyminen;
12) irtisanomisaika tai sen määräytymisen peruste;
13) työhön sovellettava virkaehtosopimus;
14) vakuutuslaitos, jossa työnantaja on järjestänyt virkamiehen eläketurvan tai vakuuttanut virkamiehen
työtapaturman ja ammattitaudin varalta;
15) vähintään kuukauden kestävässä ulkomaan työssä työsopimuslain (55/2001) 2 luvun 4 §:n  3 momentin
16 kohdassa tarkoitetut tiedot.
Edellä 2 momentin 1–9 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava seitsemän päivän kuluessa ja 10–14
kohdassa tarkoitetut tiedot kuukauden kuluessa siitä ajankohdasta, josta lukien asianosainen on virkaan tai
virkasuhteeseen nimitetty . Mainitun momentin 15 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava ennen
virkamiehen lähtöä ulkomaille. Mainitun momentin 7–12 ja 14 kohdassa tarkoitetut tiedot voidaan antaa
viittaamalla virkasuhteessa sovellettavaan lakiin tai virkaehtosopimukseen. V irkasuhteiden toistuessa
selvitystä ei tarvitse antaa uudelleen, ellei 4 momentista muuta johdu.
Selvityksen tiedoissa tapahtuvasta muutoksesta on annettava tieto kirjallisesti niin pian kuin mahdollista,
viimeistään kuitenkin muutoksen tullessa voimaan, jollei muutos johdu lainsäädännön tai
virkaehtosopimuksen muuttamisesta.
7 § (23.11.2018/1011)
Seuraaviin virkoihin voidaan nimittää vain Suomen kansalainen:
1) oikeuskanslerin ja apulaisoikeuskanslerin virka sekä oikeuskanslerinviraston kansliapäällikön ja
esittelijäneuvoksen osastopäällikkönä virka;
2) ministeriön valtiosihteerin virka, valtiosihteerin kansliapäällikkönä ja kansliapäällikön virka, ministeriön
osastopäällikön virka ja sitä vastaava tai ylempi virka, ministeriön apulaisosastopäällikön ja
toimistopäällikön virka, muu yksikön päällikön virka sekä ministerin erityisavustajan määräaikainen
virkasuhde;
3) ministeriön virka, jonka tehtäviin kuuluu toimia ministeriön valmiuspäällikkönä, jonka tehtäviin kuuluu
valmius- ja varautumistehtäviä tai jonka tehtäviin kuuluu muutoin kuin satunnaisesti käsitellä
turvallisuusluokan I tai II asiakirjoja; (9.8.2019/913)
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 6/344) viraston päällikön virka;
5) ulkoasiainhallinnon virka;
6) tuomarin virka ja virka, johon kuuluu syyttäjän tai ulosottomiehen tehtäviä, sekä
tiedusteluvalvontavaltuutetun virka ja tiedusteluvalvontavaltuutetun toiminnon virat; (18.1.2019/122)
7) sisäministeriön toimialan viraston päällikön välittömänä alaisena toimivan päällikön ja johtajan virka,
poliisilaissa (872/201 1) tarkoitettu poliisimiehen virka, suojelupoliisin muu kuin poliisimiehen virka,
poliisihallinnon virka, jonka tehtäviin kuuluu muutoin kuin satunnaisesti käsitellä turvallisuusluokan I tai II
asiakirjoja, sekä Rajavartiolaitoksen virka; (9.8.2019/913)
8) puolustusministeriön ja puolustusvoimien virka;
9) valtiovarainministeriön ja Digi- ja väestötietoviraston virka, johon kuuluu tieto- ja kyberturvallisuuteen
olennaisesti vaikuttavia tehtäviä, T ullin virka, johon kuuluu oikeus pidättämiseen tai Suomen alueellisen
koskemattomuuden valvontaan ja turvaamiseen osallistuminen tai T ullin toimialaan kuuluvia rikostutkinta-
ja valvontatehtäviä, sekä T ullin pääjohtajan välittömänä alaisena toimivan johtajan virka,
aluehallintoviraston pelastustoimen ja varautumisen tehtäviä hoitavan vastuualueen päällikön virka sekä
Digi- ja väestötietoviraston pääjohtajan välittömänä alaisena toimivan johtajan virka; (29.1 1.2019/1 171)
10) työ- ja elinkeinoministeriön johtavan asiantuntijan virka, jonka tehtäviin kuuluu käsitellä ulkomaisten
yritysostojen seurannasta annetussa laissa (172/2012)  tarkoitettuja tietoja;
11) maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan tietotekniikkapalvelukeskuksen ylijohtajan virka,
Maanmittauslaitoksen paikkatietokeskuksen ylijohtajan virka, Maanmittauslaitoksen
tuotantotoimintayksikön ylijohtajan virka sekä Metsähallituksen erävalvonnasta annetussa laissa (1157/2005)
tarkoitettu erätarkastajan virka;
12) Liikenne- ja viestintäviraston, Väyläviraston sekä Ilmatieteen laitoksen pääjohtajan välittöminä alaisina
toimivien johtajien ja ylijohtajien virat sekä mainittujen virastojen virat, joiden tehtäviin kuuluu valmius- ja
varautumistehtäviä tai tieto- ja kyberturvallisuuteen olennaisesti vaikuttavia tehtäviä; 
13) Ener giaviraston ylijohtajan välittömänä alaisena toimivan johtajan virka.
Mitä 1 momentissa säädetään virkaan nimittämisestä, sovelletaan myös määrättäessä virkamies 1
momentissa tarkoitettua virkaa vastaavaan tehtävään tai nimitettäessä joku 9 §:n 1 momentin nojalla
määräajaksi tai muutoin rajoitetuksi ajaksi hoitamaan tämän pykälän 1 momentissa säädettyyn virkaan tai
virkasuhteeseen kuuluvia tehtäviä.
8 § (20.3.2015/283)
Virkamieheksi nimitettävän tulee olla täyttänyt 18 vuotta. V irkamieheksi voidaan kuitenkin nimittää 15
vuotta täyttänyt ja oppivelvollisuutensa suorittanut henkilö, jos nimittämistä voidaan virkamiehen tehtävien
asianmukaisen hoitamisen kannalta pitää sopivana.
Sen lisäksi, mitä yleisistä kelpoisuusvaatimuksista säädetään, 26 §:n 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen virkojen,
lukuun ottamatta valtiosihteeriä, erityisinä kelpoisuusvaatimuksina ovat ylempi korkeakoulututkinto,
tehtävän edellyttämä monipuolinen kokemus, käytännössä osoitettu johtamistaito ja johtamiskokemus.
Yksittäiseen 2 momentissa tarkoitettuun virkaan vaadittavasta tutkinnosta tai muista erityisistä
kelpoisuusvaatimuksista voidaan tarvittaessa säätää erikseen asianomaista virastoa koskevassa
valtioneuvoston asetuksessa.
Jollei valtion virkaan vaadittavista tutkinnoista ja muista erityisistä kelpoisuusvaatimuksista säädetä laissa,
niistä voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella, jos se on asianomaiseen virkaan kuuluvien tehtävien
hoitamiseksi perusteltua.
Valtioneuvosto voi antaa erivapauden edellä 2 momentissa säädetyistä kelpoisuusvaatimuksista
valtakunnansovittelijan virkaa hakevalle. V altioneuvosto voi lisäksi erityisistä syistä antaa erivapauden
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 7/34valtioneuvoston asetuksella säädetyistä kelpoisuusvaatimuksista, ei kuitenkaan tuomarin virkaan pääsemistä
varten.
8 a § (20.3.2015/283)
Jäljempänä 26 §:ssä tarkoitettuun virkaan tai virkasuhteeseen nimitettäväksi esitettävän henkilön on ennen
nimittämistä annettava selvitys elinkeinotoiminnastaan, omistuksistaan yrityksissä ja muusta
varallisuudestaan, velkojen ja muiden taloudellisten vastuiden määrästä ja perusteesta, kyseiseen virkaan
kuulumattomista tehtävistään, luottamus- ja hallintotehtävistään sekä 18 §:ssä tarkoitetuista sivutoimistaan.
Ilmoitukseen pitää 18 §:ssä tarkoitettujen sivutoimilupaa edellyttävien sivutoimien osalta sisällyttää tieto
niistä saaduista tuloista. (13.5.2022/329)
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös nimitettäessä henkilö 9 §:n 1 momentin nojalla hoitamaan 1
momentissa tarkoitettuun virkaan kuuluvia tehtäviä.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin virkoihin ja tehtäviin nimitettyjen virkamiesten on ilmoitettava
viivytyksettä 1 momentissa tarkoitetuissa tiedoissa tapahtuneet muutokset ja niissä havaitut puutteet sekä
myös muutoin annettava vastaava selvitys asianomaisen viranomaisen sitä pyytäessä. Lisäksi virkamiesten
on ilmoitettava asianomaiselle viranomaiselle virka-aseman perusteella tulleet ulkopuoliset tehtävät ja niistä
mahdollisesti saatu tulo.
Viranomaiselle annetut henkilön taloudellista asemaa koskevat tiedot ovat salassa pidettäviä.
Valtiovarainministeriöllä on kuitenkin salassapitosäännösten estämättä oikeus saada asianomaiselta
viranomaiselta 1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin virkoihin ja tehtäviin nimitettyjen virkamiesten osalta tiedot
18 §:ssä tarkoitetuista sivutoimilupaa edellyttävistä sivutoimista ja niistä saadusta tulosta sekä virka-aseman
perusteella tulleista ulkopuolisista tehtävistä ja niistä mahdollisesti saadusta tulosta.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset tässä pykälässä säädetyn ilmoituksen
antamisesta.
8 b § (19.6.1997/604)
Virkaan nimittämisen edellytyksenä on, että virkaa hakenut tai siihen ilmoittautunut henkilö viranomaisen
pyynnöstä antaa tehtävän hoidon terveydellisiä edellytyksiä koskevia tietoja sekä osallistuu lisäksi
tarvittaessa asian selvittämiseksi suoritettaviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin. V irkaa hakeva tai siihen
ilmoittautunut voidaan velvoittaa toimittamaan huumausainetestiä koskeva todistus yksityisyyden suojasta
työelämässä annetun lain (759/2004) 7 §:ssä  tarkoitetuissa tilanteissa virkaan nimittämisen edellytyksenä.
Tarkastuksista ja tutkimuksista aiheutuneiden kustannusten suorittamisesta on voimassa, mitä 19 §:n 2
momentissa säädetään. (13.8.2004/763)
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös nimitettäessä henkilö 9 §:n 1 momentin nojalla
määräaikaiseen virkasuhteeseen.
8 c § (19.12.2017/948)
Viranomaisen on nimitysharkinnassa otettava huomioon nimitettävän tai tehtävään määrättävän
nuhteettomuus sekä varmistettava, ettei hänellä ole virkaan kuuluvien tehtävien asianmukaista hoitoa
vaarantavia sidonnaisuuksia ja että hänellä on muissakin suhteissa edellytykset hoitaa tehtävänsä
riippumattomasti ja muutoinkin luotettavasti. V iranomaisen edellä tarkoitettua velvollisuutta arvioitaessa on
otettava huomioon täytettävänä olevan viran tai tehtävän luonne, nimitettävänä olevan henkilön aikaisemmat
palvelussuhteet valtioon ja niiden hoitamisen asianmukaisuus sekä viranomaisen käytettävissä olevat keinot
nimitettävän taustan selvittämiseksi.
Virkaan nimittämisen edellytyksenä on, jos niin valtioneuvoston asetuksella säädetään, että virkaan
nimitettävällä on voimassa oleva turvallisuusselvityslaissa (726/2014)  tarkoitettu
henkilöturvallisuusselvitystodistus.
Valtioneuvoston asetuksella voidaan säätää 2 momentissa tarkoitetusta henkilöturvallisuusselvitystodistusta
koskevasta vaatimuksesta, jos virkaan nimitettävällä on oikeus muutoin kuin satunnaisesti käsitellä
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 8/34turvallisuusluokan I tai II asiakirjoja tai muita sellaisia salassa pidettäviä asiakirjoja, joihin sisältyvän salassa
pidettävän tiedon oikeudeton paljastaminen tai oikeudeton käyttö voi aiheuttaa erityisen suurta tai
merkittävää vahinkoa salassapitosäännöksessä tarkoitetulle yleiselle edulle, tai jos hänen on muutoin
tarkoitus toimia tehtävässä, jossa sen luonteen vuoksi edellytetään erityistä luotettavuutta. (9.8.2019/913)
8 d § (20.3.2015/283)
Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 16 §:n  3 momentissa
säädetään, asianomainen viranomainen voi julkaista edellä 8 a §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetut
sidonnaisuusilmoitukset sekä sivutoimiluvat ja -ilmoitukset yleisen tietoverkon kautta, jollei
salassapitosäännöksistä muuta johdu.
Asianomainen viranomainen vastaa 1 momentissa tarkoitettujen tietojen ajantasaisuudesta. Sidonnaisuuksia
sekä sivutoimilupia ja -ilmoituksia koskevat tiedot on poistettava yleisestä tietoverkosta sidonnaisuuden tai
sivutoimen päätyttyä.
Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä sidonnaisuuksia sekä sivutoimilupia ja -
ilmoituksia koskevien tietojen julkaisemisesta.
9 §
Virkamieheksi voidaan nimittää määräajaksi tai muutoin rajoitetuksi ajaksi, jos työn luonne, sijaisuus,
avoinna olevaan virkaan kuuluvien tehtävien hoidon väliaikainen järjestäminen tai harjoittelu edellyttää
määräaikaista virkasuhdetta. V irkamiestä ei tällöin nimitetä virkaan, vaan virkasuhteeseen. Nimittävästä
viranomaisesta ja nimitysmenettelystä tässä momentissa tarkoitetuissa tapauksissa säädetään erikseen.
Virkaan voidaan nimittää määräajaksi tai muutoin rajoitetuksi ajaksi, jos viran luonteeseen tai viraston
toimintaan liittyvä perusteltu syy sitä vaatii.
Jos virkamies nimitetään 1 tai 2 momentin nojalla määräajaksi, tulee nimittämiskirjasta ilmetä
määräaikaisuuden peruste. V irkamies on nimitettävä koko määräaikaisuuden perusteena olevaksi ajaksi,
jollei erityisestä syystä toisin päätetä. (30.1 1.2007/1088)
4 momentti on kumottu L:lla 20.3.2015/283 .
9 a § (20.3.2015/283)
Sen lisäksi, mitä 9 §:ssä säädetään määräajaksi nimittämisen perusteista, 26 §:n 3 ja 4 kohdassa
tarkoitettuihin virkoihin nimitetään viiden vuoden määräajaksi, jollei erityisestä syystä ole perustetta nimittää
tätä lyhyemmäksi määräajaksi.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei kuitenkaan koske ulkoasiainhallinnon, rajavartiolaitoksen, poliisihallinnon,
valtiosihteerin, valtakunnansyyttäjän, Ener giaviraston ylijohtajan ja valtakunnansovittelijan virkoja.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua määräaikaa voidaan jatkaa enintään yhdellä vuodella nimittävän
viranomaisen aloitteesta, jos siihen on viraston toimintaan liittyvä perusteltu syy .
9 b § (20.3.2015/283)
Edellä 9 a §:ssä tarkoitettuun virkaan määräajaksi nimitetty voidaan säädetyn määräajan päättymisen jälkeen
nimittää muuhun valtionhallinnon virkaan tai virkasuhteeseen taikka ottaa työsuhteeseen enintään kahden
vuoden määräajaksi ilman hakumenettelyä.
Jollei henkilöä voida nimittää tai ottaa 1 momentissa tarkoitettuun virkaan tai tehtävään, palvelussuhde
valtioon lakkaa määräajan päättyessä.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, ei sovelleta virkamieheen, joka on virkavapaana valtion toisesta virasta,
johon hänet on nimitetty toistaiseksi.
9 c § (5.12.2018/1062)
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 9/34Enintään vuoden pituiseen määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittäminen ei edellytä 9 §:n 1 momentissa
tarkoitettua syytä, jos virkasuhteeseen nimitetään henkilö, joka on ollut työ- ja elinkeinotoimiston
ilmoituksen mukaan yhtäjaksoisesti työtön työnhakija edellisen 12 kuukauden ajan. Enintään kahden viikon
pituinen työ- tai virkasuhde ei kuitenkaan katkaise työttömyyden yhdenjaksoisuutta.
Henkilö voidaan nimittää vuoden kuluessa ensimmäisen määräaikaisen virkasuhteen alkamisesta enintään
kahteen uuteen määräaikaiseen virkasuhteeseen. Määräaikaisten virkasuhteiden yhteenlaskettu
kokonaiskesto ei kuitenkaan saa ylittää yhtä vuotta.
Työttömällä työnhakijalla tarkoitetaan julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain 1 luvun 3 §:n 1
momentin 3 kohdassa tarkoitettua henkilöä, jonka työnhaku on voimassa mainitun lain 2 luvun 1 ja 2 §:ssä
säädetyllä tavalla.
9 d § (8.7.2022/709)
Viranomaisen on osa-aikaisen tai määräaikaisen virkamiehen pyynnöstä annettava perusteltu vastaus
mahdollisuudesta pidentää virkamiehen säännöllistä työaikaa tai virkasuhteen kestoaikaa. V astaus on
annettava kirjallisesti kuukauden kuluessa pyynnöstä. Jos viraston henkilöstömäärä on säännöllisesti
enintään 250, vastaus voidaan kuitenkin antaa kolmen kuukauden kuluessa ja pyynnön toistuessa vastaus
voidaan antaa suullisesti, jos vastauksen perustelut eivät ole muuttuneet edellisen vastauksen jälkeen.
Velvollisuutta antaa kirjallista vastausta ei myöskään ole, jos virkamies on työskennellyt työnantajan
palveluksessa alle kuuden kuukauden ajan tai virkamiehen edellisestä pyynnöstä on kulunut alle 12
kuukautta.
10 §
Virkamiestä nimitettäessä voidaan määrätä, että virkasuhde voidaan enintään kuusi kuukautta kestävän
koeajan aikana purkaa sekä nimittävän viranomaisen että virkamiehen puolelta. Purkaminen ei saa
kuitenkaan tapahtua syrjivillä tai koeajan tarkoitukseen nähden muutoin epäasiallisilla perusteilla. Jos
virkamies on ollut koeaikana työkyvyttömyyden tai perhevapaan vuoksi poissa virantoimituksesta,
viranomaisella on oikeus pidentää koeaikaa kuukaudella kutakin työkyvyttömyys- tai perhevapaajaksoihin
sisältyvää 30 kalenteripäivää kohden. V iranomaisen on ilmoitettava kirjallisesti virkamiehelle koeajan
pidentämisestä ennen koeajan päättymistä. (5.12.2018/1062)
Vuotta lyhyemmässä määräaikaisessa virkasuhteessa koeaika voi 1 momentista poiketen olla enintään puolet
määräaikaisen virkasuhteen kestosta. (5.12.2018/1062)
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske virkamiestä, jonka nimittää tasavallan presidentti tai valtioneuvosto.
4 luku
Viranomaisen ja virkamiehen yleiset velvollisuudet
11 § (30.12.2014/1334)
Viranomaisen on kohdeltava palveluksessaan olevia virkamiehiä tasapuolisesti, jollei siitä poikkeaminen ole
virkamiesten tehtävät ja asema huomioon ottaen perusteltua.
Yhdenvertaisuudesta ja syrjinnän kiellosta säädetään yhdenvertaisuuslaissa. T asa-arvosta ja sukupuoleen
perustuvan syrjinnän kiellosta säädetään naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetussa laissa.
12 §
Viranomainen ei saa kieltää virkamiestä liittymästä eikä kuulumasta yhdistykseen eikä painostaa tätä
liittymään johonkin yhdistykseen tai kieltää siitä eroamasta.
13 §
Asianomaisen viranomaisen on huolehdittava siitä, että virkamiehelle annetaan virkasuhteesta johtuvat edut
ja oikeudet sellaisina kuin ne hänelle kuuluvat.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 10/34Viranomaisen on annettava virkamiehelle tämän pyynnöstä viivytyksettä palkkatodistus, josta ilmenevät
palkan suuruus ja sen määräytymisperusteet. (13.6.1997/566)
13 a § (8.7.2022/709)
Jos viranomaisella on lakiin tai virkaehtosopimukseen perustuva velvollisuus tarjota virkamiehelle
koulutusta, jotta tämä voi tehdä työtä, jota varten hänet on palkattu, tällaisen koulutuksen on oltava
maksutonta virkamiehelle. Lisäksi tällainen koulutus on luettava työajaksi ja mahdollisuuksien mukaan sen
on tapahduttava säännönmukaisten työvuorojen aikana.
14 §
Virkamiehen on suoritettava tehtävänsä asianmukaisesti ja viivytyksettä. Hänen on noudatettava työnjohto-
ja valvontamääräyksiä.
Virkamiehen on käyttäydyttävä asemansa ja tehtäviensä edellyttämällä tavalla.
15 §
Virkamies ei saa vaatia, hyväksyä tai ottaa vastaan taloudellista tai muuta etua, jos se voi heikentää
luottamusta virkamieheen taikka viranomaiseen.
16 §
Virkamies, jonka tehtäviin kuuluu edustaa valtiota työnantajana, ei saa toimia valtioon palvelussuhteessa
olevia edustavassa yhdistyksessä sellaisessa asemassa, että yhdistyksessä toimiminen on ristiriidassa sanotun
virkatehtävän kanssa.
17 § (21.5.1999/626)
Virkamiehen vaitiolovelvollisuudesta on voimassa, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa
laissa (621/1999)  ja muussa laissa säädetään.
18 § (25.8.2016/685)
Virkamies ei saa ottaa vastaan eikä pitää sivutointa, joka edellyttää työajan käyttämistä sivutoimeen
kuuluvien tehtävien hoitamiseen, ellei asianomainen viranomainen hakemuksesta myönnä hänelle siihen
lupaa. Sivutoimilupa voidaan antaa myös määräajaksi ja rajoitettuna. Sivutoimilupa voidaan peruuttaa, kun
siihen on syytä. T uomarin ja tuomioistuimen esittelijän sivutointen luvanvaraisuudesta säädetään lisäksi
tuomioistuinlain 9 luvussa ja 19 luvun 8 §:ssä.
Harkittaessa sivutoimiluvan myöntämistä on otettava huomioon, että virkamies ei saa sivutoimen vuoksi
tulla esteelliseksi tehtävässään. Sivutoimi ei myöskään saa vaarantaa luottamusta tasapuolisuuteen tehtävän
hoidossa tai muutenkaan haitata tehtävän asianmukaista hoitamista taikka kilpailevana toimintana ilmeisesti
vahingoittaa työnantajaa.
Muusta kuin 1 momentissa tarkoitetusta sivutoimesta virkamiehen on tehtävä ilmoitus asianomaiselle
viranomaiselle. V iranomainen voi kieltää tällaisen sivutoimen vastaanottamisen ja pitämisen 2 momentissa
säädetyillä perusteilla.
Sivutoimella tarkoitetaan 1–3 momentissa virkaa sekä palkattua työtä ja tehtävää, joista virkamiehellä on
oikeus kieltäytyä, samoin kuin ammattia, elinkeinoa ja liikettä. Sen lisäksi, mitä tässä pykälässä säädetään,
on noudatettava laissa tai asetuksessa eri hallinnonaloilla sivutoimista annettuja erityissäännöksiä.
Sivutoimen harjoittamista koskevan ilmoituksen tai lupahakemuksen yhteydessä esitetyt tiedot
välimiesoikeusriidan asianosaisista ovat salassa pidettäviä.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset sivutoimiluvan myöntävästä viranomaisesta.
18 a § (25.8.2016/685)
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 11/3418 a § on kumottu L:lla 25.8.2016/685 .
18 b § (8.5.2015/566)
Harkittaessa virkamiehen määräämistä valtion omistajavallan käyttöön tai muuhun ohjaukseen ja valvontaan
liittyvään edustajantehtävään on otettava huomioon, että virkamies ei saa tulla edustajantehtävän vuoksi
muutoin kuin satunnaisesti tai tilapäisesti esteelliseksi keskeisissä virkatehtävissään.
19 §
Virkamies on velvollinen asianomaisen viranomaisen pyynnöstä antamaan tälle tehtävän hoitamisen
terveydellisiä edellytyksiä koskevia tietoja. V irkamies voidaan myös määrätä hänen terveydentilansa
toteamiseksi suoritettaviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin, jos se on tarpeen tehtävän hoitamisen edellytysten
selvittämiseksi. Oikeudesta velvoittaa virkamies toimittamaan huumausainetestiä koskeva todistus on
voimassa, mitä yksityisyyden suojasta työelämässä annetun lain 8 §:ssä säädetään. (13.8.2004/763)
Edellä 1 momentissa tarkoitetuista viranomaisen määräämistä tarkastuksista ja tutkimuksista aiheutuvat
välttämättömät kustannukset suoritetaan valtion varoista.
20 § (9.12.2016/1059)
Virkamies voidaan määräajaksi siirtää työskentelemään osin tai kokonaan toisen viraston toimivaltaan
kuuluvissa tehtävissä tai muun työnantajan kuin valtion palveluksessa, kun siihen on viranomaisten tehtävien
hoitamiseen perustuva erityinen syy tai jos siirto edistää virkamiehen ammattitaitoa taikka virkamiehen
palvelussuhteen jatkumista tai virkamiehen työllistymistä. Siirto edellyttää virkamiehen ja vastaanottavan
viraston tai työnantajan suostumusta.
Virkamies on 1 momentissa tarkoitetun määräajan virkasuhteessa luovuttavaan virastoon. V irkamies voi
kuitenkin työskennellä siirron perusteella ja laajuudessa vastaanottavan viraston virkamiehenä, jollei tehtäviä
tai toimivaltaa ole erikseen lailla tai asetuksella säädetty kuuluvaksi tiettyyn virkaan tai jollei muualla toisin
säädetä.
Harkittaessa virkamiehen siirtämistä on otettava huomioon, että virkamiehellä on riittävät edellytykset ja
osaaminen hoitaa tehtäviä, ja että virkamies ei tule siirron vuoksi esteelliseksi tehtävissään. Siirto ei
myöskään saa vaarantaa luottamusta viranomaistoiminnan tasapuolisuuteen tai muuten haitata tehtävien
asianmukaista hoitamista.
Virkamiehen siirtämisestä päättää se virasto, jonka virkaan tai virkasuhteeseen virkamies on nimitetty .
21 §
Puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen virkamiesten siirtämisestä on voimassa, mitä siitä erikseen
säädetään.
22 §
Virkamies, jonka nimittää tasavallan presidentti, valtioneuvosto tai ministeriö, voidaan asettaa enintään
kahden vuoden ajaksi valtioneuvoston käytettäväksi silloin, kun siihen on valtion tehtävien hoitamiseen
perustuva pätevä syy . Kahden vuoden määräaikaa voidaan samoin edellytyksin jatkaa enintään kahdella
vuodella.
Käytettäväksi asetettu virkamies on velvollinen suorittamaan valtioneuvoston tai sen määräämän
viranomaisen määräämiä tehtäviä.
5 luku
Virkavapaus
23 §
Virkamies saa keskeyttää työnteon, jos asianomainen viranomainen hakemuksesta myöntää hänelle
virkavapauden taikka hän on suoraan lain nojalla virkavapaana. T yönteon keskeyttämisestä muilla perusteilla
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 12/34on voimassa, mitä siitä erikseen säädetään. V irkavapaus voidaan myöntää myös hakemuksetta, jos virkamies
ei ole voinut hakea virkavapautta ennen työnteon keskeytymistä tai jos keskeytymisen syystä on muutoin
saatu riittävä selvitys.
Virkamies on virkavapaana sen ajan, jonka hän on kansanedustajana, valtioneuvoston jäsenenä tai Suomesta
valittuna Euroopan parlamentin edustajana taikka suorittamassa palvelusta asevelvollisena. Muutoin
virkavapauden myöntäminen on viranomaisen harkinnassa, jollei joiltakin osin erikseen toisin säädetä tai
määrätä taikka virkaehtosopimuksessa toisin sovita. (13.6.1997/566)
Virkavapaus voidaan myöntää myös osittaisena. V irkavapaana oleva virkamies voidaan lisäksi
suostumuksensa perusteella erityisestä syystä määrätä suorittamaan joitakin virkatehtäviä.
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset virkavapauden myöntävästä viranomaisesta.
(20.3.2015/283)
23 a § (8.7.2022/709)
Virkamiehen on hakiessaan virkavapautta sairauden perusteella todistettava sairautensa lääkärintodistuksella,
terveyskeskuksen terveydenhoitajan antamalla todistuksella taikka viraston osoittaman terveydenhoitajan tai
sairaanhoitajan antamalla todistuksella. Jos sairaus kestää enintään viisi vuorokautta, virkamies voi todistaa
sairautensa myös muulla virkavapauden myöntävän viranomaisen hyväksymällä luotettavalla tavalla. Jos
sairaus kuitenkin kestää yli viisi vuorokautta, on se todistettava lääkärintodistuksella.
Määrätyn ajanjakson tai alueen tai muulla tavoin rajoitettujen tapausten osalta voidaan valtioneuvoston
asetuksella määrätä lievennyksistä virkamiehen velvollisuuteen sairauden todistamiseen.
6 luku
Varoitus
24 §
Virkamiehelle, joka toimii vastoin virkavelvollisuuksiaan tai laiminlyö niitä, voidaan antaa kirjallinen
varoitus.
7 luku
Virkasuhteen päättäminen
25 §
Virkasuhde voidaan molemmin puolin irtisanoa päättymään tietyn irtisanomisajan kuluttua tai, jos niin on
sovittu tai laissa erikseen säädetty , irtisanomisaikaa noudattamatta.
Viranomainen ei saa irtisanoa virkasuhdetta virkamiehestä johtuvasta syystä, ellei tämä syy ole erityisen
painava. Tällaisena syynä ei voida pitää ainakaan:
1) virkamiehen sairautta, vikaa tai vammaa, paitsi jos siitä on ollut seurauksena virkamiehen työkyvyn
olennainen ja pysyvä heikentyminen ja virkamiehellä on sen perusteella oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen;
2) virkamiehen osallistumista virkamiesyhdistyksen päätöksen perusteella yhdistyksen toimeenpanemaan
työtaisteluun; eikä
3) virkamiehen poliittisia, uskonnollisia tai muita mielipiteitä taikka hänen osallistumistaan
yhteiskunnalliseen tai yhdistystoimintaan.
Irtisanominen on tehtävä tässä pykälässä tarkoitetulla perusteella kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun
irtisanomisen peruste on tullut viranomaisen tietoon.
Viranomaisen irtisanomisoikeutta voidaan lisäksi sopimuksella rajoittaa siten, että tämä saa käyttää sitä vain
sopimuksessa mainituilla perusteilla.
Viranomainen ei saa irtisanoa virkamiestä raskauden johdosta. Jos viranomainen irtisanoo raskaana olevan
virkamiehen, katsotaan irtisanomisen johtuvan raskaudesta, jollei viranomainen muuta perustetta näytä.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 13/34Viranomainen ei saa irtisanoa virkamiestä erityisraskausvapaan, raskausvapaan, vanhempainvapaan taikka
hoitovapaan aikana eikä myöskään saatuaan tietää virkamiehen olevan raskaana tai käyttävän edellä
mainittua oikeuttaan, irtisanoa palvelussuhdetta päättymään sanotun vapaan alkaessa tai aikana.
(14.1.2022/47)
Määräajaksi nimitetyn virkamiehen virkasuhde päättyy ilman irtisanomista, kun määräaika on kulunut
loppuun, jollei virkasuhde irtisanomisen johdosta ole päättynyt sitä ennen.
26 § (28.2.2003/176)
Sen lisäksi, mitä 25 §:n 2 momentissa säädetään irtisanomisen perusteista, voidaan seuraavat virkamiehet
irtisanoa, kun siihen on viran luonne huomioon ottaen hyväksyttävä ja perusteltu syy:
1) valtioneuvoston oikeuskansleri ja apulaisoikeuskansleri;
2) puolustusvoimain komentaja;
3) valtiosihteeri, valtiosihteeri kansliapäällikkönä, kansliapäällikkö, alivaltiosihteeri ja osastopäällikkö sekä
näitä virka-asemaltaan vastaavat ministeriön virkamiehet, siten kuin valtioneuvoston asetuksella tarkemmin
säädetään;
4) valtioneuvoston asetuksella säädettävien virastojen päälliköt; sekä
5) ministerin erityisavustaja.
26 a § (28.2.2003/176)
Sen lisäksi, mitä 25 §:n 2 momentissa ja 26 §:ssä säädetään irtisanomisen perusteista, voidaan valtiosihteeri
ja ministerin erityisavustaja irtisanoa, jos hän menettää sen ministerin luottamuksen, jonka toimikaudeksi
hänet on nimitetty .
27 §
Viranomaisella on oikeus irtisanoa virkamies, jos:
1) virasto tai se yksikkö, jossa virkamies työskentelee, lakkaa; tai
2) virkamiehen tehtävät tai viraston mahdollisuudet tarjota virkamiehelle tehtäviä suoritettaviksi olennaisesti
ja muutoin kuin tilapäisesti vähenevät.
Edellä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettua perustetta irtisanomiseen ei katsota olevan ainakaan silloin, kun
1) irtisanomista on edeltänyt tai seurannut uuden henkilön ottaminen samankaltaisiin tehtäviin eikä viraston
toimintaedellytyksissä ole vastaavana aikana tapahtunut muutoksia;
2) irtisanomisen syyksi ilmoitetut tehtävien uudelleenjärjestelyt eivät tosiasiallisesti vähennä virastossa
tarjolla olevia tehtäviä tai muuta tehtävien laatua;
3) irtisanomisen syyksi on ilmoitettu kone- tai laitehankinnat, mutta virkamies olisi ammattitaitoonsa nähden
voitu tai voitaisiin viraston toimesta kouluttaa näiden koneiden ja laitteiden käyttöön; tai
4) irtisanomisen syyksi on ilmoitettu henkilöstön vähentämisestä aiheutuva kustannussäästö, mutta tämä
säästö on niin vähäinen, että sitä ei voida pitää viraston ja virkamiehen olosuhteet huomioon ottaen
irtisanomisen todellisena syynä.
Jos virastoon perustettu virka sijoitetaan toiselle paikkakunnalle eikä virkamies perustellusta syystä siirry
työskentelemään tällä paikkakunnalla, virkamies voidaan irtisanoa tämän pykälän nojalla.
Viranomaisella ei kuitenkaan ole oikeutta irtisanoa virkamiestä 1 momentissa säädetystä syystä, jos
virkamies voidaan samassa virastossa ammattitaitoonsa ja kykyynsä nähden kohtuudella sijoittaa uudelleen
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 14/34tai kouluttaa uusiin tehtäviin taikka jos virka 5 §:n nojalla siirretään toiseen virastoon.
Mitä 25 §:n 4 ja 5 momentissa säädetään irtisanomisoikeuden rajoittamisesta, koskee vastaavasti myös tässä
pykälässä tarkoitettuja irtisanomisperusteita lukuun ottamatta tilanteita, joissa virasto lakkautetaan.
27 a § (29.12.2016/1470)
Virasto on velvollinen tarjoamaan 27 §:n perusteella irtisanomalleen virkamiehelle tilaisuuden osallistua
viraston kustantamaan työllistymistä edistävään valmennukseen tai koulutukseen, jos:
1) viraston palveluksessa on säännöllisesti vähintään 30 henkilöä; ja
2) virkamies on ollut ennen palvelussuhteen päättymistä yhdenjaksoisesti vähintään viisi vuotta valtion
palveluksessa.
Valmennuksen tai koulutuksen on arvoltaan vähintään vastattava virkamiehelle yhden kuukauden ajalta
maksettavaa palkan määrää tai samassa toimipaikassa työskentelevän henkilöstön keskimääräistä yhden
kuukauden ajalta maksettavaa palkan määrää riippuen siitä, kumpi on suurempi. V almennus tai koulutus on
toteutettava irtisanomisajan päättymisen jälkeen kahden kuukauden kuluessa. Painavasta syystä valmennus
tai koulutus saadaan toteuttaa myöhemminkin. V almennuksen tai koulutuksen toteutumisaika tai arvioitu
aika on kuitenkin oltava virkamiehen tiedossa palvelussuhteen päättymishetkellä.
Virasto ja virkamies voivat sopia, että virasto täyttää 1 momentissa tarkoitetun velvollisuutensa
kustantamalla virkamiehen itsensä hankkiman koulutuksen tai valmennuksen kokonaan tai osittain.
Virkaehtosopimuksella voidaan sopia toisin kuin mitä tässä pykälässä säädetään.
Virasto ja henkilöstö saavat sopia toisin siitä, mitä edellä 2 momentissa säädetään arvon määräytymisestä.
Lisäksi virasto ja henkilöstö saavat sopia valmennuksen tai koulutuksen sijasta muustakin järjestelystä, jolla
edistetään irtisanottavan työllistymistä. Henkilöstön edustaja määräytyy yhteistoiminnasta valtion virastoissa
ja laitoksissa annetun lain (1233/2013) 6 §:n  mukaisesti. Henkilöstön edustajan tekemä sopimus sitoo
kaikkia niitä virkamiehiä, joita sopimuksen tehneen virkamiesten edustajan on katsottava edustavan.
27 b § (29.12.2016/1470)
Virasto, joka ei ole noudattanut 27 a §:ssä olevaa velvollisuuttaan, on velvollinen suorittamaan virkamiehelle
kertakaikkisena korvauksena koulutuksen tai valmennuksen arvoa vastaavan määrän.
Jos valmennuksen tai koulutuksen järjestämisvelvollisuus on laiminlyöty vain osittain, korvausvelvollisuus
rajoittuu vastaamaan velvollisuuden laiminlyötyä osuutta.
Tällaista korvausta koskevat vaatimukset käsitellään hallintoriita-asiana hallinto-oikeudessa.
28 §
Irtisanomisen toimittava viranomainen ja virkamies voivat sopia virkasuhteen päättymisestä irtisanomisen
johdosta välittömästi. V irkamiehellä on virkasuhteen päättyessä välittömästi kuitenkin oikeus irtisanomisajan
palkkaa vastaavaan korvaukseen.
Se viranomainen, joka on irtisanonut virkamiehen, voi ennen irtisanomisajan loppuun kulumista peruuttaa
irtisanomisen, jos virkamies antaa siihen suostumuksensa. V irkamies ei saa peruuttaa irtisanoutumistaan,
jollei viranomainen anna siihen suostumusta.
29 §
Lomautetulla virkamiehellä on virkasuhteessa muutoin noudatettavasta irtisanomisajasta riippumatta oikeus
irtisanoa virkasuhde päättymään milloin tahansa lomautusaikana, ei kuitenkaan, jos lomautuksen
päättymisaika on jo hänen tiedossaan, viimeisen viikon aikana ennen lomautuksen päättymistä.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 15/34Jos viranomainen ennen lomautuksen päättymistä irtisanoo virkamiehen, on virkamies oikeutettu myös
lomautuksen ajalta saamaan irtisanomisajan palkan, ei kuitenkaan jos irtisanominen on muutoksenhaun
johdosta kumottu.
Milloin lomauttaminen on tullut voimaan virkamiehen saamatta hyväkseen virkasuhteen lakkaamista
koskevaa irtisanomisaikaa ja toistaiseksi voimassa oleva lomauttaminen on kestänyt yhdenjaksoisesti
vähintään 200 kalenteripäivää, lomautetulla virkamiehellä on virkasuhteen irtisanoessaan oikeus saada
korvaus irtisanomisajan palkan menetyksestä samalla tavalla kuin viranomaisen irtisanoessa virkasuhteen,
jollei viranomainen viikon kuluessa irtisanomisen toimittamisesta tarjoa virkamiehelle työtä. (1.4.1999/480)
29 a § (29.12.2011/1548)
Luovutuksensaaja ei saa irtisanoa palvelussuhdetta pelkästään 5 e §:ssä tarkoitetun liikkeenluovutuksen
perusteella.
Valtion luovuttaessa toiminnallisen osansa 5 e §:ssä säädetyllä tavalla virkamies saa virkasuhteessa muutoin
sovellettavaa irtisanomisaikaa noudattamatta tai sen kestoajasta riippumatta irtisanoa virkasuhteen
päättymään luovutuspäivästä, jos hän on saanut tiedon luovutuksesta työnantajalta tai liikkeen uudelta
haltijalta viimeistään kuukautta ennen luovutuspäivää. Jos hänelle on annettu tieto luovutuksesta
myöhemmin, hän saa irtisanoa palvelussuhteensa päättymään luovutuspäivästä tai tämän jälkeen, viimeistään
kuitenkin kuukauden kuluessa saatuaan tiedon luovutuksesta.
30 §
Irtisanomisaika voidaan sopia enintään kuudeksi kuukaudeksi. Jos on sovittu pitemmästä ajasta, on sen
sijasta noudatettava sanottua irtisanomisaikaa.
Irtisanomisaika voidaan sopimuksessa määrätä viranomaiselle sitä aikaa pitemmäksi, jota virkamiehen on
noudatettava irtisanoessaan virkasuhteen.
Jos virkamiehen palvelussuhde valtioon on jatkunut keskeytyksittä eikä muusta ole sovittu, viranomainen voi
irtisanoa virkamiehen virkasuhteen päättymään aikaisintaan:
1) yhden kuukauden kuluttua, jos palvelussuhde on jatkunut enintään yhden vuoden;
2) kahden kuukauden kuluttua, jos palvelussuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään viisi vuotta;
3) kolmen kuukauden kuluttua, jos palvelussuhde on jatkunut yli viisi vuotta mutta enintään yhdeksän
vuotta;
4) neljän kuukauden kuluttua, jos palvelussuhde on jatkunut yli yhdeksän vuotta mutta enintään 12 vuotta;
5) viiden kuukauden kuluttua, jos palvelussuhde on jatkunut yli 12 vuotta mutta enintään 15 vuotta; sekä
6) kuuden kuukauden kuluttua, jos palvelussuhde on jatkunut yli 15 vuotta.
(15.3.1996/147)
Virkamiehen irtisanoutuessa noudatetaan yhden kuukauden irtisanomisaikaa. Jos palvelussuhde valtioon on
jatkunut enintään vuoden, noudatetaan kuitenkin 14 päivän irtisanomisaikaa ja jos palvelussuhde valtioon on
jatkunut yli kymmenen vuotta kahden kuukauden irtisanomisaikaa. (15.3.1996/147)
31 §
Asianomainen viranomainen voi muuttaa virkasuhteen osa-aikaiseksi irtisanomisajan päättymisestä lukien
niillä perusteilla, joilla virkasuhde voidaan 27 §:n 1 momentin nojalla irtisanoa.
32 § (29.12.2011/1548)
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 16/34Jos virkamies on irtisanottu muista kuin virkamiehestä johtuvista syistä ja se virasto, jonka virasta virkamies
irtisanottiin, 12 kuukauden kuluessa irtisanomisajan päättymisestä tarvitsee työvoimaa samoihin tai
samanlaisiin tehtäviin, tulee asianomaisen viraston tiedustella työvoimaviranomaiselta, onko entisiä
virkamiehiä etsimässä tämän viranomaisen välityksellä työtä. Myönteisessä tapauksessa viraston tulee tarjota
tehtävää tai virkaa, johon nimittää muu viranomainen kuin tasavallan presidentti, valtioneuvoston
yleisistunto, korkein oikeus tai korkein hallinto-oikeus, ensi sijassa näille entisille kelpoisuusvaatimukset
täyttäville virkamiehille. V irka saadaan tällöin täyttää haettavaksi julistamatta. (5.12.2018/1062)
Edellä 1 momentissa tarkoitettu velvollisuus koskee vastaavasti myös 5 e §:ssä tarkoitettua
luovutuksensaajaa, silloin kun luovuttaja on irtisanonut virkamiehen ennen luovutushetkeä. (5.12.2018/1062)
Työnantajan, joka tahallaan tai huolimattomuudesta laiminlyö 1 tai 2 momentissa tarkoitetun velvollisuuden
täyttämisen, on korvattava virkamiehelle näin aiheuttamansa vahinko.
Tässä pykälässä säädetyn työntarjoamisvelvollisuuden estämättä työnantaja voi tehdä opiskelijan kanssa
ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa (531/2017)  tai Ahvenanmaan maakuntalainsäädännössä
tarkoitetun oppisopimuksen ja nimittää opiskelijan virkasuhteeseen. (4.5.2018/298)
33 §
Virkamiehen virkasuhde voidaan heti purkaa, jos virkamies törkeästi rikkoo tai laiminlyö
virkavelvollisuuksiaan.
34 §
Purkamisoikeus raukeaa, jollei syy ole jo aikaisemmin menettänyt merkitystään, kahden viikon kuluttua siitä,
kun viranomainen sai tiedon purkamisen aiheesta tai, jos syy on jatkuva, siitä kun saatiin tieto sen
lakkaamisesta. Jos purkamista kohtaa pätevä este, saadaan purkaminen toimittaa kahden viikon kuluessa
esteen lakkaamisesta.
Jos purkamista on lykätty asian esitutkinnan tai muun asian vaatiman selvityksen hankkimisen vuoksi,
saadaan purkaminen toimittaa kahden viikon kuluessa siitä, kun esitutkinta lopetettiin tai selvitys on
hankittu, kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun aihe purkamiseen ilmaantui.
35 § (18.3.2016/193)
Virkamiehen virkasuhde päättyy ilman irtisanomista tai muuta virkasuhteen päättymistä tarkoittavaa
toimenpidettä sen kuukauden päättyessä, jonka aikana virkamies saavuttaa eroamisiän, jollei virkasuhdetta
virkamiehen suostumuksella jatketa enintään kahdella vuodella. V irkasuhdetta voidaan tällöin jatkaa sen
estämättä, mitä 9 §:n 1 momentissa säädetään. Eroamisikä on vuonna 1957 ja sitä ennen syntyneillä 68
vuotta, 1958–1961 syntyneillä 69 vuotta ja 1962 ja sen jälkeen syntyneillä 70 vuotta. (5.12.2018/1062)
Kun virkamiehelle on virkasuhteen perusteella myönnetty täysi työkyvyttömyyseläke toistaiseksi, virkasuhde
lakkaa ilman irtisanomista tai muuta virkasuhteen päättymistä tarkoittavaa toimenpidettä sen
kalenterikuukauden päättyessä, jonka aikana virkamiehen oikeus sairausajan palkan saamiseen on päättynyt
tai, jos työnantaja on saanut työkyvyttömyyseläkepäätöksestä tiedon myöhemmin, tiedoksisaantikuukauden
päättyessä.
8 luku
Lomauttaminen
36 §
Jos viranomainen voisi 27 §:n 1 momentin nojalla irtisanoa virkamiehen, virkamies voidaan 14 päivän
ilmoitusaikaa noudattaen lomauttaa siten, että virkamiehen virantoimitus ja palkanmaksu keskeytetään
määräajaksi tai toistaiseksi virkasuhteen muutoin pysyessä voimassa.
Virkamies voidaan 1 momentissa säädetyllä tavalla lomauttaa enintään 90 päivän ajaksi, jos virkamiehen
tehtävät tai viraston mahdollisuudet tarjota tehtäviä suoritettaviksi ovat tilapäisesti vähentyneet eikä
asianomainen viranomainen voi kohtuudella järjestää virkamiehelle muita tehtäviä tai työnantajan tarpeisiin
sopivaa koulutusta samassa virastossa.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 17/34Virkasuhteen kestäessä voidaan viranomaisen tai virkamiehen aloitteesta sopia virkamiehen lomauttamisesta.
Virkaehtosopimuksella sekä sopimuksella, jota tarkoitetaan yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja
laitoksissa annetun lain 27 §:ssä, voidaan lomauttamisesta sopia toisinkin kuin 1 ja 2 momentissa säädetään.
(13.5.2022/329)
37 §
Lomauttaminen ei estä virkamiestä ottamasta lomautuksen ajaksi muuta työtä.
Virkamies säilyttää lomautusaikana oikeuden asua hänen käyttöönsä palvelussuhteen perusteella annetussa
asunnossa. Tärkeän syyn niin vaatiessa viranomainen voi antaa virkamiehelle, jonka virantoimitus on
keskeytyneenä lomautuksen vuoksi, käytettäväksi muun soveliaan asunnon. Tästä aiheutuvat
muuttokustannukset korvataan valtion varoista.
38 § (7.4.2017/207)
Lomautuksen välttämättömyyden tultua viranomaisen tietoon tämän on annettava lomautuksesta välittömästi
ja mikäli mahdollista viimeistään kolme kuukautta ennen lomautuksen alkamista ennakkoilmoitus
asianomaiselle luottamusmiehelle. Ennakkoilmoituksessa tulee mainita lomautuksen syy , arvioitu
alkamisaika ja kesto sekä lomautettavien virkamiesten arvioitu lukumäärä ammattiryhmittäin.
39 § (7.4.2017/207)
Edellä 36 §:n 1 momentissa tarkoitettu ilmoitus lomautuksesta annetaan virkamiehelle henkilökohtaisesti,
jollei viranomaisen ja asianomaisen luottamusmiehen kesken toisin sovita. Ilmoituksessa tulee mainita
lomautuksen syy , sen alkamisaika ja määräaikaisen lomautuksen kesto sekä toistaiseksi tapahtuvan
lomautuksen osalta sen arvioitu kesto. V iranomaisen on virkamiehen pyynnöstä annettava lomautuksesta
kirjallinen todistus. Ilmoitus lomautuksesta on lisäksi annettava tiedoksi asianomaiselle luottamusmiehelle.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua ilmoitusvelvollisuutta ei kuitenkaan ole tapauksissa, joissa viranomaisella
muun syyn kuin lomautuksen vuoksi ei ole lomautusaikaan kohdistuvaa palkanmaksuvelvollisuutta.
Viranomainen voi virkamiehen suostumuksella muuttaa lomautuksen alkamis- tai päättymisaikaa tai
peruuttaa lomautuksen. Jos virkamies on lomautettu toistaiseksi, on työn alkamisesta ilmoitettava vähintään
viikkoa ennen.
9 luku
Virantoimituksesta pidättäminen
40 §
Virkamies on pidätettävä virantoimituksesta 25, 26 tai 26 a §:n perusteella irtisanottaessa, jos irtisanomista
koskeva päätös ei ole saanut lainvoimaa silloin, kun irtisanomisaika on kulunut loppuun. Irtisanottaessa
virkamies 27 §:n perusteella hänet on pidätettävä virantoimituksesta irtisanomisajan päättyessä, kunnes
irtisanomispäätös on saanut lainvoiman. Hallinto-oikeus tai, jos hallinto-oikeuden päätöksestä on tehty
valitus korkeimpaan hallinto-oikeuteen, korkein hallinto-oikeus voi erityisestä syystä määrätä toisin. Jos
virkamies on pantu viralta tai virkasuhde on purettu, hänet on heti pidätettävä virantoimituksesta, vaikkei
päätös ole saanut lainvoimaa. (20.3.2015/283)
Virkamies voidaan lisäksi pidättää virantoimituksesta:
1) rikossyytteen ja sen edellyttämien tutkimusten ajaksi, jos näillä voi olla vaikutusta virkamiehen
edellytyksiin hoitaa tehtäväänsä;
2) jos virkamies kieltäytyy 19 §:ssä tarkoitetuista tarkastuksista tai tutkimuksista taikka jos hän kieltäytyy
antamasta sanotun pykälän mukaisesti terveydentilaansa koskevia tietoja;
3) jos virkamiehellä on sellainen sairaus, joka haittaa olennaisesti viran hoitoa; sekä
4) välittömästi irtisanomisen jälkeen, jos irtisanomisen perusteena oleva teko tai laiminlyönti osoittaa
virkamiehen siinä määrin soveltumattomaksi tehtäväänsä, ettei virantoimitusta voida jatkaa tai jos
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 18/34virantoimituksen jatkuminen irtisanomisajan voi vaarantaa kansalaisen turvallisuuden.
Virantoimituksesta pidättämisen tapahtuessa 2 momentin 4 kohdan nojalla virkamiehellä on kuitenkin oikeus
irtisanomisajan palkkaa vastaavaan korvaukseen.
Virantoimituksesta pidättämisestä päättäneen viranomaisen tulee seurata virantoimituksesta pidättämisen
perusteita ja olosuhteiden muututtua tarvittaessa tehdä asiassa uusi päätös. V irantoimituksesta pidättämisen
jatkaminen tulee ottaa viipymättä ratkaistavaksi virkamiehen sitä vaatiessa. (30.1 1.2007/1088)
10 luku (30.12.2002/1307)
(30.12.2002/1307)
10 luku on kumottu L:lla 30.12.2002/1307 .
11 luku
Sopimus palvelussuhteen ehdoista
44 §
Virasto voi tehdä virkamiehen kanssa kirjallisen sopimuksen palvelussuhteessa noudatettavista ehdoista.
Tämän lain 26 §:ssä tarkoitettujen virkamiesten kanssa sopimuksen tekee kuitenkin valtioneuvosto.
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa sopimuksessa ei saa sopia asiasta, josta valtion virkaehtosopimuslain 2 §:n
2 ja 3 momentin mukaan ei saa sopia. Sopimuksella ei myöskään saa sopia virkaehtosopimuksessa sovittuja
palvelussuhteen ehtoja huonommista ehdoista.
Virkamiehen irtisanomista tai virkasuhteen purkamista pidetään samalla sopimuksen irtisanomisena.
Jollei sopimusta tehdä tai jollei sopimuksesta muuta johdu, on virkasuhteessa noudatettavista ehdoista
voimassa, mitä niistä säädetään tai määrätään taikka valtion virkaehtosopimuslain nojalla sovitaan.
44 a § (9.12.2016/1059)
Viranomainen voi tehdä nimitettäväksi esitettävän henkilön kanssa ennen virkaan tai virkasuhteeseen
nimittämistä tai virkamiehen kanssa virkasuhteen aikana ennen uuteen tehtävään siirtymistä kirjallisen
sopimuksen, jolla 2 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa rajoitetaan määräajaksi virkamiehen oikeutta siirtyä
toisen työnantajan palvelukseen taikka aloittaa elinkeinon- tai ammatinharjoittamisen tai muun vastaavan
toiminnan ( karenssisopimus ).
Karenssisopimuksen tekeminen edellyttää, että henkilöllä on virassaan, tehtävässään tai asemassaan pääsy
sellaiseen salassa pidettävään tai julkisuutta muuten rajoittavien säännösten suojaamaan tietoon, jota voidaan
olennaisella tavalla käyttää uudessa palvelussuhteessa tai toiminnassa omaksi tai toisen hyödyksi taikka
toisen vahingoksi. Karenssisopimus on edellä mainituissa tilanteissa nimittämisen tai uuteen tehtävään
siirtymisen edellytys.
Rajoitusajaksi voidaan sopia enintään kuusi kuukautta palvelussuhteen päättymisestä. Rajoitusajaksi voidaan
kuitenkin sopia enintään 12 kuukautta palvelussuhteen päättymisestä, jos sopimus tehdään 4 §:n 2 momentin
3 kohdassa tai 26 §:n 1–4 kohdassa tarkoitettuun virkaan tai virkasuhteeseen nimitetyn tai nimitettäväksi
esitettävän henkilön kanssa. Rajoitusajalta maksetaan palkkaa vastaava korvaus. Sopimukseen voidaan ottaa
määräys sopimussakosta, jonka enimmäismäärä saa olla rajoitusajalta maksettava korvaus kaksinkertaisena.
(13.5.2022/329)
Virkamiehen on ilmoitettava viranomaiselle 1 momentissa tarkoitetusta siirtymisestä virkasuhteen aikana ja
virkasuhteen päättymisen jälkeen rajoitusaikaa vastaavana määräaikana. Sopimusehto rajoitusajasta tulee
voimaan, jos viranomainen arvioi, että virkamiehen siirtymisessä on kysymys 2 momentissa tarkoitetusta
tilanteesta. Karenssisopimus ei kuitenkaan sido virkamiestä, jos virkasuhde on päättynyt viranomaisesta
johtuvasta syystä.
12 luku (25.8.2016/685)
(25.8.2016/685)
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 19/3412 luku on kumottu L:lla 25.8.2016/685 .
13 luku (1.3.2013/177)
(1.3.2013/177)
13 luku on kumottu L:lla 1.3.2013/177 .
14 luku
Muutoksenhaku
52 § (9.12.2016/1059)
Virkamies, joka katsoo, ettei viranomainen ole antanut hänelle virkasuhteesta johtuvaa taloudellista etuutta
sellaisena kuin se olisi ollut hänelle suoritettava, saa, jollei laissa toisin säädetä, kirjallisesti vaatia siihen
oikaisua asianomaiselta viranomaiselta. V iranomaisen on annettava asiassa päätös.
Oikaisuvaatimukseen annettuun viranomaisen päätökseen saa hakea muutosta siten kuin 57 §:ssä säädetään.
53 § (9.11.2018/883)
Valtioneuvoston yleisistunnon päätökseen, jolla valtioneuvosto on irtisanonut virkamiehen, purkanut
virkasuhteen, pidättänyt virkamiehen virantoimituksesta tai päättänyt pitää virantoimituksesta pidättämisen
edelleen voimassa, virkamies saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
Muutoksenhausta hallintotuomioistuimeen säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa
(808/2019) . (17.1.2020/34)
Muuhun kuin valtioneuvoston yleisistunnon päätökseen, jolla viranomainen on antanut muulle virkamiehelle
kuin tuomarille varoituksen taikka lomauttanut tai irtisanonut virkamiehen, purkanut virkasuhteen tai
muuttanut virkasuhteen osa-aikaiseksi, pidättänyt virkamiehen virantoimituksesta, päättänyt pitää
virantoimituksesta pidättämisen edelleen voimassa tai määräaikaisesti erottanut virkamiehen
virantoimituksesta, saadaan hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen siten kuin 57 §:ssä säädetään.
Korkeimman oikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden hallintopäätökseen haetaan kuitenkin muutosta 30
päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista asianomaiselta tuomioistuimelta, jossa asian käsittelee
täysistunto.
Mitä 2 momentissa säädetään, ei koske päätöstä, jolla tasavallan presidentti on irtisanonut virkamiehen tai
purkanut virkamiehen virkasuhteen.
53 a § (25.8.2016/685)
53a § on kumottu L:lla 25.8.2016/685 .
54 § (1.3.2013/177)
54 § on kumottu L:lla 1.3.2013/177 .
54 a § (25.8.2016/685)
54 a § on kumottu L:lla 25.8.2016/685 .
55 § (1.3.2013/177)
Edellä 53 §:ssä tarkoitettu asia sekä virkaan ja virkasuhteeseen nimittämistä koskeva asia on käsiteltävä
hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa kiireellisenä. (9.11.2018/883)
Päätös virkamiehen lomauttamisesta tulee noudatettavaksi siitä tehdystä valituksesta huolimatta. Päätös
virkamiehen pidättämisestä virantoimituksesta ja päätös virkamiehen erottamisesta määräaikaisesti
virantoimituksesta tulevat noudatettaviksi niistä tehdyistä valituksista huolimatta, jollei hallinto-oikeus tai
korkein hallinto-oikeus toisin päätä.
Virkamiehen virkasuhde jatkuu katkeamatta, jos virkamiehen irtisanominen tai virkasuhteen purkaminen on
lainvoimaisen päätöksen mukaan tapahtunut ilman tässä laissa säädettyä perustetta.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 20/3455 a § (1.3.2013/177)
Kun virkasuhteen päättämistä koskeva asia on 55 §:n 3 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa lainvoimaisesti
ratkaistu ja työnantaja on saanut jäljempänä 2 momentissa tarkoitetun selvityksen, virkamiehelle maksetaan
viipymättä virkasuhteen lainvastaisen päättämisen johdosta saamatta jäänyt säännöllisen työajan ansio
vähennettynä samalta ajalta muissa palvelussuhteissa, ammatinharjoittajana tai yrittäjänä ansaitulla
vastaavalla ansiolla, jota virkamies ei olisi saanut virkaa hoitaessaan. Samoin otetaan vähennyksenä
huomioon vastaavalta ajalta hänelle maksettu sairausvakuutuslain mukainen sairauspäiväraha ja äitiysraha
siltä osin kuin työnantajalla olisi vastaavalta ajalta ollut oikeus kyseiseen etuuteen sairausvakuutuslain 7
luvun 4 §:n nojalla.
Virkamies on velvollinen esittämään työnantajalle viipymättä luotettavan selvityksen saamistaan 1
momentissa tarkoitetuista muista ansiotuloista ja sairausvakuutuslain mukaisista päivärahaetuuksista.
56 § (1.3.2013/177)
Virkamiehellä, joka on ilman 9 §:n 1 tai 2 momentissa säädettyä perustetta taikka ilman 9 §:n 3 momentissa
säädettyä erityistä syytä nimitetty määräajaksi tai ilman pätevää syytä toistuvasti peräkkäin nimitetty 9 §:n 1
tai 2 momentin nojalla määräajaksi, on oikeus virkasuhteen virastoon päättyessä sen vuoksi, ettei häntä enää
nimitetä tämän viraston virkamieheksi, saada virastolta vähintään 6 ja enintään 24 kuukauden palkkaa
vastaava korvaus. Tällaista korvausta koskevat vaatimukset käsitellään hallintoriita-asiana hallinto-
oikeudessa.
Korvausvaatimus on esitettävä hallinto-oikeudelle kuuden kuukauden kuluessa virkasuhteen päättymisestä.
57 § (17.1.2020/34)
Valtioneuvoston tai viraston tekemään virkamiestä koskevaan tai 59 §:n 1 momentissa tarkoitettuun
päätökseen virkamies tai vastaavasti viranhakija saa hakea muutosta valittamalla. Muutoksenhausta
hallintotuomioistuimeen säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa. Muutoksenhausta
tuomioistuimen tekemään tuomarin tai esittelijän sivutointa koskevaan päätökseen säädetään
tuomioistuinlain 23 luvun 1 §:ssä. V alitusaika tämän lain 27 §:n 1 momentissa tarkoitettua irtisanomista
koskevasta päätöksestä alkaa kulua vasta irtisanomisajan päättymisestä. Päätös tulee noudatettavaksi siitä
tehdystä valituksesta huolimatta, jollei muutoksenhakuviranomainen toisin määrää.
Myös viranomainen saa, siten kuin 1 momentissa säädetään, hakea valittamalla muutosta hallinto-oikeuden
päätökseen, jolla on ratkaistu valitus viranomaisen tämän lain nojalla tekemästä päätöksestä tai jolla on
ratkaistu 27 b tai 56 §:ssä tarkoitettu hallintoriita-asia.
Seuraaviin virkamiestä koskeviin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla, jollei laissa toisin säädetä:
1) viraston yhteisen viran sijoittaminen viraston sisällä;
2) harkinnanvaraisen virkavapauden myöntäminen tai epääminen;
3) tehtävään määrääminen, jos virkamies on antanut suostumuksensa tehtävään määräämiseen.
Jos 3 momentin 1 tai 3 kohdassa tarkoitettu päätös merkitsee viran sijoituspaikkakunnan muuttumista,
päätökseen saa hakea muutosta siten kuin 1 momentissa säädetään. Päätös tulee kuitenkin noudatettavaksi
siitä tehdystä valituksesta huolimatta, jollei valitusviranomainen toisin määrää.
58 § (20.3.2015/283)
Virkamies ei saa tehdä 52 §:n mukaista oikaisuvaatimusta tai hakea päätökseen muutosta 57 §:ssä säädetyllä
tavalla taikka saattaa asiaa hallintoriita-asiana käsiteltäväksi, jos virkamiehellä tai virkamiesyhdistyksellä on
oikeus panna asia vireille työtuomioistuimessa, jollei työtuomioistuin työtuomioistuimesta annetun lain
(646/1974) 1 §:n  2 momentin nojalla ole päättänyt olla ratkaisematta asiaa. Mitä edellä tässä pykälässä
säädetään, sovelletaan vain virkamieheen, joka on jäsen sellaisessa virkamiesyhdistyksessä, jolla on oikeus
panna asia vireille työtuomioistuimessa, tai sen alayhdistyksessä.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 21/3459 § (9.11.2018/883)
Viranhakija saa hakea virkaan tai virkasuhteeseen nimittämistä koskevaan päätökseen muutosta valittamalla,
jollei tässä laissa toisin säädetä. Muutoksenhausta hallintotuomioistuimeen säädetään oikeudenkäynnistä
hallintoasioissa annetussa laissa. (17.1.2020/34)
Päätöksestä ei kuitenkaan saa valittaa, jos:
1) nimittämistoimivalta kuuluu tasavallan presidentille tai 26 §:n 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua virkamiestä
nimitettäessä valtioneuvoston yleisistunnolle;
2) päätös koskee nimittämistä enintään kahden vuoden määräajaksi;
3) virka tai virkasuhde täytetään lain nojalla haettavaksi julistamatta;
4) päätös koskee puolustusvoimien tai rajavartiolaitoksen sotilasvirkaa, joka voidaan lain nojalla täyttää
haettavaksi julistamatta.
Tuomioistuinten eräiden virkojen ja virkasuhteiden osalta muutoksenhausta säädetään lisäksi
tuomioistuinlaissa.
Valitus virkaan tai virkasuhteeseen nimittämistä koskevasta päätöksestä tehdään hallinto-
oikeuteen valitettaessa sille hallinto-oikeudelle, jonka tuomiopiirissä päätöksen tehneen viranomaisen
päätoimipaikka sijaitsee. Jollei tätä perustetta voida käyttää, valitus tehdään sille hallinto-oikeudelle, jonka
tuomiopiirissä päätös on tehty . Päätös voidaan panna täytäntöön ennen kuin se on saanut lainvoiman.
Nimityspäätös annetaan tiedoksi tavallisena tiedoksiantona. T avallisesta tiedoksiannosta säädetään
hallintolaissa (434/2003)  ja tavallisesta sähköisestä tiedoksiannosta lisäksi sähköisestä asioinnista
viranomaistoiminnassa annetussa laissa (13/2003) .
15 luku
Erinäiset säännökset
60 §
Aiheettomasti maksetun palkan tai muun palvelussuhteesta johtuvan taloudellisen etuuden määrä saadaan
periä takaisin myös siten, että se vähennetään seuraavan tai seuraavien palkanmaksujen yhteydessä
virkamiehen palkasta, jos tämä on edelleen saman viraston palveluksessa.
Kulloinkin suoritettavasta palkasta ei saa 1 momentin nojalla periä enempää kuin mitä palkasta lain mukaan
saadaan ulosmitata. T akaisinperintää aloitettaessa on sen peruste ja takaisin perittävä määrä ilmoitettava
virkamiehelle.
61 §
Aiheettomasti maksetun palkan tai muun palvelussuhteesta johtuvan taloudellisen etuuden takaisinperintä on
aloitettava 60 §:ssä säädetyllä tavalla tai pantava vireille muussa järjestyksessä kolmen vuoden kuluessa sen
kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana aiheeton palkan tai muun taloudellisen etuuden määrä on
maksettu. Jollei takaisinperintää aloiteta tai panna vireille edellä säädetyssä määräajassa, on oikeus siihen
menetetty .
62 §
Jollei 52 §:ssä tarkoitettua oikaisuvaatimusta ole tehty kolmen vuoden kuluessa sen kalenterivuoden
päättymisestä, jonka aikana suorituksen olisi pitänyt tapahtua, taikka 60 päivän kuluessa työtuomioistuimen
58 §:ssä tarkoitetun päätöksen tiedoksi saamisesta, on oikeus etuuteen menetetty . (13.5.2022/329)
Jollei kannetta sellaisessa virkasuhteesta johtuvaa taloudellista etuutta koskevassa asiassa, joka kuuluu
työtuomioistuimen toimivaltaan, ole pantu vireille työtuomioistuimessa kolmen vuoden kuluessa sen
kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana suorituksen olisi pitänyt tapahtua, on oikeus etuuteen menetetty .
Jos asiasta on työtuomioistuimesta annetun lain 1 1 §:n 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa ensin
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 22/34neuvoteltava, on oikeus etuuteen menetetty , jollei neuvotteluja ole siitä sovituin tavoin vaadittu edellä
tarkoitetussa määräajassa.
63 §
Jos virkamies laiminlyö niiden määräysten noudattamisen, jotka on annettu sairausvakuutuslain (364/63)
mukaan työnantajalle suoritettavaa päivä- tai äitiysrahan tai muun lakiin perustuvan etuuden hakemista
varten, voidaan hänelle virkavapausajalta suoritettu palkka päivä- tai äitiysrahaa taikka muuta etuutta
vastaavalta osalta periä takaisin seuraavan tai seuraavien palkanmaksujen yhteydessä.
SairausvakuutusL 364/1963  on kumottu SairausvakuutusL:lla 1224/2004 .
63 a § (28.3.2014/270)
Virkasuhteeseen perustuvan saatavan suorituksen viivästyessä sovelletaan, mitä korkolaissa (633/1982)
säädetään viivästyskorosta.
Hallintolainkäyttöasiassa on korkolain 6 ja 7 §:ssä  tarkoitetuissa tapauksissa maksettava viivästyskorkoa
viimeistään siitä päivästä, jona velallisen katsotaan saaneen tiedon velan maksua koskevan valituksen tai
hakemuksen vireilletulosta, tai jos vaatimus esitetään oikeudenkäynnin aikana, sen esittämisestä lukien.
Edellä 55 a §:n 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa viivästyskorkoa on maksettava siitä lähtien, kun 30
päivää on kulunut päivästä, jona virkamies esitti työnantajalle mainitun pykälän 2 momentissa tarkoitetun
selvityksen.
64 §
Virkasuhteessa aiheutuneen vahingon korvaamisesta on voimassa, mitä siitä erikseen säädetään.
Virkamiehen ei ole suoritettava valtiolle eikä valtion ole suoritettava virkamiehelle korvausta vahingosta,
joka aiheutuu työtaistelutoimenpiteestä johtuvasta työn keskeytymisestä, jollei työtaistelutoimenpiteeseen ole
ryhdytty noudattamatta työriitojen sovittelua koskevia säännöksiä tai toimenpide ole valtion
virkaehtosopimuslain säännösten tai virkaehtosopimuksen määräysten vastainen ja jollei keskeytyksestä
aiheutunut haitta ole huomattava. V irkamies ei myöskään ole velvollinen suorittamaan valtiolle korvausta
vahingosta, joka aiheutuu työtaistelutoimenpiteestä johtuvasta työn keskeytymisestä, jos hän
virkamiesyhdistyksen päätöksen perusteella on osallistunut yhdistyksen toimeenpanemaan
työtaistelutoimenpiteeseen, vaikka työtaistelutoimenpide on edellä mainittujen säännösten ja määräysten
vastainen.
65 §
Virkamies katsotaan eronneeksi aikaisemmasta virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on muutoin kuin
määräajaksi nimitetty toiseen valtion virkaan ja nimityspäätös on saanut lainvoiman. Jos toinen valtion virka
on kuitenkin 18 §:n 3 momentissa tarkoitettu sivutoimi, virkamiehen ei katsota eronneen aikaisemmasta
virasta tällaiseen sivutoimiseen virkaan nimittämisen vuoksi. (9.11.2018/883)
Virkamies katsotaan kuitenkin eronneeksi aikaisemmasta virasta siitä ajankohdasta lukien, josta hänet on
toisen kerran nimitetty 9 a §:n 1 momentissa tarkoitettuun virkaan määräajaksi, jollei viranomainen
erityisestä syystä toisin päätä. (20.3.2015/283)
Virkamies katsotaan niin ikään eronneeksi valtion virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty
eduskunnan kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian tai valtiontalouden tarkastusviraston virkaan.
(25.5.2007/604)
Jos virkaan nimitetty virkamies nimitetään toiseen valtion virkaan ja tähän virkaan liittyy koeaika, virkamies
katsotaan eronneeksi aikaisemmasta virasta, kun koeaika on päättynyt, jollei uutta virkasuhdetta ole
koeaikana purettu. V irkamies on virkavapaana aikaisemmasta virastaan siihen saakka, kunnes koeaika
uudessa virassa päättyy . (30.1 1.2007/1088)
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 23/34Jos virkaan nimitetty virkamies nimitetään toiseen valtion virkaan ja nimityspäätös ei ole saanut lainvoimaa,
virkamiehellä on oikeus saada virkavapautta aikaisemmasta virasta, kunnes nimityspäätös on saanut
lainvoiman. (9.11.2018/883)
66 §
Virkasuhteen irtisanominen ja purkaminen on tehtävä kirjallisesti.
Ennen kuin virkamies pidätetään virantoimituksesta tai irtisanotaan 25 tai 26 §:n nojalla, virkasuhde
puretaan, virkamiehelle annetaan varoitus tai tehdään 5 §:n 1 momentissa tarkoitettu päätös viran
siirtämisestä, on virkamiehelle varattava tilaisuus tulla asiassa kuulluksi.
Viranomaisesta, joka antaa virkamiehelle varoituksen, lomauttaa tai irtisanoo virkamiehen, purkaa
virkasuhteen, pidättää virantoimituksesta taikka siirtää virkamiehen 20 tai 21 §:n nojalla, säädetään
valtioneuvoston asetuksella. (30.1 1.2007/1088)
Asianomaisen pääluottamusmiehen tai luottamusmiehen kuulemisesta, ennen kuin virkamiehen
lomauttamisesta, irtisanomisesta tai virantoimituksesta pidättämisestä taikka virkasuhteen purkamisesta
tehdään päätös, säädetään valtioneuvoston asetuksella. (30.1 1.2007/1088)
66 a § (10.4.2015/420)
Virkamiehen oikeus saada vapaata työstään kunnallisen luottamustoimen hoitamista varten
Virkamiehellä on oikeus saada vapaata työstään kunnallisen luottamustoimen hoitamista varten siten kuin
kuntalain (410/2015) 80 ja 81 §:ssä  säädetään.
67 §
Virkamiehellä on oikeus pyynnöstä saada asianomaiselta viranomaiselta todistus palvelussuhteen kestoajasta
ja tehtävien laadusta (työtodistus) . Lisäksi on, jos virkamies sitä pyytää, työtodistuksessa mainittava
palvelussuhteen päättymisen syy ja arvolause virkamiehen osoittamasta työtaidosta, ahkeruudesta ja
käytöksestä. V irkamiehen kuoltua on tämän kuolinpesällä oikeus saada työtodistus.
Jos työtodistusta pyydetään myöhemmin kuin 10 vuoden kuluttua palvelussuhteen päättymisestä,
viranomainen on velvollinen antamaan työtodistuksen vain, jos siitä ei aiheudu kohtuutonta haittaa. Samalla
edellytyksellä on kadonneen tai turmeltuneen työtodistuksen tilalle pyynnöstä annettava uusi todistus.
Työtodistukseen ei saa panna mitään sellaista merkintää eikä antaa sitä sellaisessa muodossa, jonka
tarkoituksena on antaa virkamiehestä muita tietoja kuin mitä työtodistuksen sanamuodosta käy ilmi.
68 § (8.2.2019/181)
Valtiovarainministeriön yhteydessä toimii valtion virkamieseettinen neuvottelukunta, jonka tehtävänä on
käsitellä virkamiesetiikkaan liittyviä asioita ja antaa valtion virastojen pyynnöstä lausuntoja
virkamieseettisistä kysymyksistä. Neuvottelukunta on toiminnassaan riippumaton. V altioneuvosto asettaa
neuvottelukunnan valtiovarainministeriön esityksestä neljäksi vuodeksi kerrallaan.
Neuvottelukunnan kokoonpanosta sekä sen tehtävistä tarkemmin säädetään valtioneuvoston asetuksella.
69 §
Mitä tässä laissa säädetään ministeriöstä, koskee myös valtioneuvoston kansliaa, ja mitä tässä laissa
säädetään virastosta, koskee myös valtion laitosta.
69 a § (21.4.1995/692)
Rangaistus 6 §:n 2 momentin ja 1 1 §:n rikkomisesta säädetään rikoslain (39/1889) 47 luvun 3 §:ssä .
(13.5.2022/329)
Rangaistus 12 §:n rikkomisesta estämällä virkamiehen ammatillista tai poliittista toimintaa tai pakottamalla
kuulumaan ammatilliseen tai poliittiseen yhdistykseen säädetään rikoslain 47 luvun 5 §:ssä .
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 24/3470 § (20.3.2015/283)
Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset virkavalasta ja virkavakuutuksesta.
16 luku
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
71 §
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1994.
Tällä lailla kumotaan 24 päivänä lokakuuta 1986 annettu valtion virkamieslaki (755/86)  ja valtion
virkamieslain voimaanpanolaki (756/86)  niihin myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Tämän lain 35 §:n 1 momentti tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996. Tällä lailla kumotun
valtion virkamieslain 50 §:n 1 momenttia sovelletaan 35 §:n 1 momentin voimaantuloon saakka.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
72 §
Tämän lain voimaan tullessa valtion tilapäinen virkamies ja virkaatoimittava virkamies siirtyy tämän lain 9
§:n 1 momentissa säädettyyn virkasuhteeseen siksi määräajaksi tai muutoin rajoitetuksi ajaksi, joksi hänet on
otettu tilapäiseksi virkamieheksi tai virkaatoimittavaksi virkamieheksi.
Virkamieheen, joka on ennen tämän lain voimaantuloa otettu virkaan koeajaksi, sovelletaan tällä lailla
kumotun valtion virkamieslain 14 §:n 2 momenttia.
73 §
Sopimuspalkkaisen virkamiehen kanssa ennen tämän lain voimaantuloa tehty sopimus on lain voimaan tultua
edelleen voimassa siten kuin sopimuksessa on määrätty .
74 §
Ennen tämän lain voimaantuloa alkanut, tällä lailla kumotun valtion virkamieslain 43 §:n mukainen
virkavapaus toisen viran hoitamiseksi määräajan tai koeaikaisena virkamiehenä jatkuu sen ajan, jonka
virkamies on mainitussa virassa.
75 §
Tällä lailla kumotun valtion virkamieslain 28 §:n 1 momentin nojalla annettu asetus virkavalasta ja
virkavakuutuksesta sekä tuomarinvalasta ja tuomarinvakuutuksesta (1183/87)  ja lain 9 a §:n 2 momentin ja
26 §:n 2 momentin nojalla annetut valtioneuvoston päätökset jäävät edelleen voimaan.
Tällä lailla kumotun valtion virkamieslain voimaanpanolain 5 ja 8 §:ää sovelletaan edelleen. Mainitun lain
15 §:n 3 momenttia, 16 §:n 2 ja 3 momenttia, 25 ja 35 §:ää sekä 36 §:n 3 ja 4 momenttia sovelletaan edelleen
niihin virkamiehiin, joihin näitä säännöksiä sovelletaan tämän lain tullessa voimaan. Mitä näissä
säännöksissä säädetään valtion virkamieslain säännösten soveltamisesta, koskee tämän lain tultua voimaan
tätä lakia.
76 §
Tällä lailla kumotun valtion virkamieslain toistuvaa korvausta koskevia säännöksiä sovelletaan edelleen
viiden vuoden määräajan lain voimaantulosta lukien niihin virkamiehiin, jotka irtisanotaan tämän lain 27 §:n
nojalla ennen sanotun viiden vuoden määräajan päättymistä. T oistuvaa korvausta on haettava viimeistään
kuuden kuukauden kuluessa sanotun viiden vuoden määräajan päättymisestä.
Jos virkamiehelle myönnetään toistuvaa korvausta 1 momentin nojalla tai jos hänelle tämän lain tullessa
voimaan maksetaan toistuvaa korvausta taikka jos hänellä kumotun lain säännösten nojalla on tämän lain
tullessa voimaan oikeus toistuvaan korvaukseen, hänen oikeuteensa saada toistuvaa korvausta sovelletaan
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 25/34edelleen kumotun lain ja sen nojalla annetun asetuksen toistuvaa korvausta koskevia säännöksiä. Eroraha-
asiainneuvottelukunnan toiminta jatkuu tässä pykälässä tarkoitetun määräajan.
77 §
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille pantu kurinpitoasia käsitellään loppuun noudattaen tämän lain
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, jollei 78 §:ssä toisin säädetä.
78 §
Tämän lain tullessa voimaan lakkaavat tällä lailla kumotun valtion virkamieslain nojalla asetetut
virkamieslautakunnat. V irkamieslautakunnissa käsiteltävinä olevat asiat siirtyvät tämän lain nojalla
perustetulle virkamieslautakunnalle.
HE 291/93 , HaVM 5/94
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
21.4.1995/692:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1995.
HE 94/93 , LaVM 22/94, SuVM 10/94
8.12.1995/1383:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996.
HE 73/95 , HaVM 7/95, EV 1 13/95
15.3.1996/147:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1996. Lain 30 §:n 3 ja 4 momenttia sovelletaan
virkasuhteisiin, jotka ovat alkaneet lain voimaantulon jälkeen.
HE 205/95 , HaVM 1/96, EV 9/96
25.10.1996/747:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997.
HE 97/96 , HaVM 12/96, EV 1 15/96
29.11.1996/939:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997.
HE 18/1996 , HaVM 20/1996, EV 155/1996
6.6.1997/545:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998.
HE 26/1997 , HaVM 5/1997, EV 46/1997
13.6.1997/566:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1997.
HE 201/1996 , HaVM 6/1997, EV 51/1997
19.6.1997/604:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1997.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 26/34Ennen tämän lain voimaantuloa valtion virkamieslain 26 §:ssä tarkoitettuihin virkoihin tai niitä vastaaviin
määräaikaisiin virkasuhteisiin nimitettyjen virkamiesten on annettava tämän lain 8 a §:ssä tarkoitettu
ilmoitus kuuden kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta asetuksella tarkemmin säädettävälle
viranomaiselle.
HE 236/1996 , HaVM 8/1997, EV 52/1997
1.4.1999/480:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1999.
Mitä 29 §:n 3 momentissa säädetään, sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa alkaneissa lomautuksissa.
Momentissa tarkoitettuja kalenteripäiviä laskettaessa otetaan kuitenkin huomioon vain lain voimaantulon
jälkeiset lomautuspäivät.
HE 174/1998 , HaVM 21/1998, EV 255/1998
21.5.1999/626:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999.
HE 30/1998 , HaVM 31/1998, EV 303/1998
4.2.2000/108:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
HE 84/1999 , YmVM 4/1999, LaVL 15/1999, PeVL 1 1/1999, MmVL 18/1999, EV 100/1999
25.2.2000/208:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2000.
HE 109/1999 , PeVL 13/1999, LaVM 1/2000, EV 21/2000
17.3.2000/281:
Tämä laki tulee voimaan 20 päivänä maaliskuuta 2000.
Tällä lailla kumotaan ulkomaalaisen kelpoisuudesta valtion virkaan 16 päivänä helmikuuta 1995 annettu
valtioneuvoston päätös (192/1995) .
HE 189/1999 , HaVM 5/2000, EV 17/2000
4.8.2000/719:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001.
HE 68/2000 , PeVM 10/2000, EV 98/2000
11.5.2001/387:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2001.
HE 26/1999 , LaVM 5/2001, EV 29/2001
30.12.2002/1307:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003.
Tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita erorahaa koskevia säännöksiä sovelletaan henkilöön, jonka
palvelussuhde valtioon on päättynyt ennen tämän lain voimaantuloa. Ennen tämän lain voimaantuloa
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 27/34alkaneeseen koulutukseen perustuvan erorahan aikuiskoulutuslisän myöntämisessä ja maksamisessa
noudatetaan, mitä ennen tämän lain voimaan tuloa voimassa olleessa valtion virkamiesten eroraha-
asetuksessa (999/1994)  on säädetty erorahan aikuiskoulutuslisästä ja sen myöntämisen edellytyksistä.
HE 219/2002 , TyVM 8/2002, EV 210/2002
28.2.2003/176:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003.
HE 270/2002 , PeVM 13/2002, EV 287/2002
20.1.2004/25:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2004.
HE 44/2003 , TyVM 7/2003, EV 95/2003, Neuvoston direktiivi 2000/43/EY (32000L0043); EYVL N:o L
180, 19.7.2000, s. 22, Neuvoston direktiivi 2000/78/EY (32000L0078); EYVL N:o L 303, 2.12.2000, s. 16
30.7.2004/682:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005 kuitenkin niin, että tuomarin oikeudesta pysyä siinä
virassa, jossa eroamisikä on korkeampi kuin 68 vuotta, on voimassa, mitä siitä on säädetty valtion
virkamieslain 75 §:ssä.
HE 46/2004 , StVM 15/2004, EV 1 12/2004
13.8.2004/763:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2004.
HE 162/2003 , TyVM 8/2004, EV 1 14/2004
21.12.2004/1188:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005.
HE 142/2004 , PeVM 5/2004, EV 208/2004
15.7.2005/593:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2005.
HE 6/2005 , HaVM 12/2005, EV 92/2005
29.6.2006/580:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2006.
HE 8/2006 , HaVM 6/2006, EV 58/2006
21.7.2006/677:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2006.
HE 4/2006 , HaVM 5/2006, EV 56/2006
10.11.2006/985:
Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
Voimaantulo
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 28/34Tällä lailla kumotaan:
1) ortodoksisesta kirkkokunnasta 8 päivänä elokuuta 1969 annettu laki (521/1969)  siihen myöhemmin
tehtyine muutoksineen;
2) Suomen ortodoksisen kirkkokunnan virka- ja työehtovaliokunnasta 10 päivänä helmikuuta 1984 annettu
laki (158/1984) ;
3) 19 päivänä elokuuta 1994 annetun valtion virkamieslain (750/1994) 68 § , sellaisena kuin se on laissa
939/1996;
4) 6 päivänä marraskuuta 1970 annetun valtion virkaehtosopimuslain (664/1970) 1 §:n  2 momentti sellaisena
kuin se on laissa 940/1996; sekä
5) 23 päivänä joulukuuta 1987 annetun valtion virkaehtosopimusasetuksen (1203/1987) 10 §:n  4 momentin
31 kohta, sellaisena kuin se on laissa 878/1992.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
Kirkollishallituksen, hiippakuntahallinnon ja ortodoksisen seminaarin ylläpidon siirtyminen kirkolle
Ortodoksisen kirkollishallituksen, hiippakuntahallinnon ja ortodoksisen seminaarin ylläpito siirretään tämän
lain tullessa voimaan valtiolta ortodoksiselle kirkolle. Kirkollishallituksen, hiippakuntahallinnon ja
seminaarin virkamiesten palkkauksesta ja matkakorvauksista aiheutuvat kustannukset sekä muut
toimintamenot siirtyvät ortodoksisen kirkon vastattavaksi.
Valtion talousarvioon otetaan vuosittain määräraha käytettäväksi valtionavustukseen ortodoksiselle kirkolle
sen toiminnasta aiheutuviin kohtuullisiin kustannuksiin. Määrärahan mitoituksen perusteena on ennen tämän
lain voimaantuloa kirkollishallituksen, hiippakuntahallinnon ja ortodoksisen seminaarin ylläpidosta valtiolle
aiheutuneiden menojen ja ortodoksisen kirkkokunnan seurakunnille ja laitoksille myönnettyjen
valtionavustusten määrä sekä arvioitu kustannustason muutos. Kustannustason muutos lasketaan, jollei
perustellusta syystä muuta johdu, yleisen hintatason muutoksen perusteella. V altionavustukseen sovelletaan
muutoin, mitä valtionavustuslaissa (688/2001)  säädetään.
Virkasuhteen muuttuminen työsopimussuhteeksi
Kirkon ja seurakuntien virkasuhteet muuttuvat tämän lain tullessa voimaan työsopimussuhteiksi, ja virat
lakkaavat ilman eri toimenpiteitä. T yöntekijöihin ja palvelussuhteen ehtoihin sovelletaan, mitä laissa
säädetään tai sen nojalla säädetään tai määrätään ja mitä työehtosopimuksessa ja työsopimuksessa sovitaan.
Koeaika
Tämän lain voimaan tullessa virassa koeajalla olevan papin, diakonin tai kanttorin koeaika päättyy neljän
kuukauden kuluttua tämän lain voimaantulosta tai, jos koeaika tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleiden säännösten mukaan päättyisi tätä aikaisemmin, tänä aikaisempana ajankohtana.
Eläkeoikeus
Jos kirkon virkasuhteesta työsopimussuhteeseen 120 §:n nojalla siirtyvän työntekijän palvelussuhde on
alkanut ennen 1 päivää tammikuuta 1993, hänen eläkeoikeudestaan on voimassa, mitä virkasuhteessa
valtioon olevan henkilön oikeudesta eläkkeeseen säädetään.
Edellä 1 18 §:n 2 momentin 1 kohdassa mainitun lain 21 §:ssä tarkoitetusta seurakunnan virkasuhteesta
työsopimussuhteeseen siirtyvällä työntekijällä on oikeus kirkon keskusrahastosta maksettavaan vanhuus-,
työkyvyttömyys-, työttömyys- ja osa-aikaeläkkeeseen sekä hänen omaisillaan perhe-eläkkeeseen soveltuvin
osin samojen säännösten mukaan kuin virkasuhteessa valtioon olevalla henkilöllä.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetut työntekijät ovat velvollisia osallistumaan eläketurvan kustantamiseen
soveltuvin osin samojen säännösten mukaan kuin virkasuhteessa valtioon oleva henkilö.
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 29/34Vireillä olevat hallintoasiat
Ennen tämän lain voimaantuloa kirkon tai seurakunnan viranomaisessa vireille tulleisiin hallintoasioihin
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Uuteen käsittelyyn palautettuihin
asioihin sovelletaan kuitenkin tämän lain säännöksiä.
Toimielimet ja luottamushenkilöt
Ojennuslautakunnan ja kirkollisen ylioikeuden toimikausi päättyy tämän lain tullessa voimaan, ja niissä
vireillä olevat asiat raukeavat. Suomen ortodoksisen kirkkokunnan virka- ja työehtovaliokunnan ja
kirkolliskokouksen valmisteluvaliokunnan valmisteltavina olevat asiat siirtyvät kirkollishallitukselle. Ennen
tämän lain voimaantuloa toistaiseksi valittujen luostarin johtokuntien toimikausi päättyy viiden vuoden
kuluttua tämän lain voimaantulosta.
Muut ennen tämän lain voimaantuloa valitut kirkon ja seurakuntien toimielimet jatkavat tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisen toimikautensa loppuun. Ennen tämän lain voimaantuloa
valittujen luottamushenkilöiden vaalikelpoisuuteen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
Ohje- ja johtosäännöt sekä työjärjestykset
Kirkossa ja seurakunnissa tämän lain voimaan tullessa voimassa olevat ohje- ja johtosäännöt jäävät voimaan.
Jos ohje- tai johtosäännön taikka työjärjestyksen määräys on ristiriidassa tämän lain tai kirkkojärjestyksen
kanssa, noudatetaan tätä lakia tai kirkkojärjestystä.
HE 59/2006 , HaVM 20/2006, EV 131/2006
30.3.2007/343:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007.
HE 254/2006 , TyVM 15/2006, EV 286/2006
25.5.2007/604:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007.
HE 71/2006 , PNE 2/2006, PeVM 10/2006, EV 202/2006, LJL 2/2007, PeVM 1/2007, EK 9/2007
30.11.2007/1088:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.
Tällä lailla kumotaan 14 päivänä marraskuuta 1994 annetun valtion virkamiesasetuksen (971/1994) 22 ja 42
a §, sellaisena kuin niistä 42 a § on asetuksessa 793/1997.
HE 63/2007 , HaVM 7/2007, EV 67/2007
24.4.2009/288:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä toukokuuta 2009.
HE 33/2008 , LaVM 1/2009, EV 27/2009
20.11.2009/901:
Tämän lain voimaantulosta säädetään lailla.
Tämä laki tuli voimaan L:n 903/2009  mukaisesti 1.1.2010.
HE 59/2009 , HaVM 13/2009, EV 150/2009
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 30/3422.12.2009/1322:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.
HE 208/2009 , LiVM 23/2009, EV 203/2009
13.5.2011/470:
Tämä laki tulee voimaan 17 päivänä toukokuuta 201 1.
HE 286/2010 , LaVM 34/2010, EV 31 1/2010
22.7.2011/894:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
HE 224/2010 , HaVM 42/2010, EV 371/2010
29.12.2011/1548:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.
Tämän lain tullessa voimaan lakkaa kumottavan 4 §:n 2 momentin 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitettujen virkojen
erittelyvirkaominaisuus.
HE 95/201 1, HaVM 8/201 1, EV 109/201 1
18.1.2013/48:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2013.
HE 64/2012 , HaVM 19/2012, EV 143/2012
31.1.2013/122:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2013.
HE 124/2012 , LaVM 15/2012, EV 158/2012
1.3.2013/177:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2013.
Virkamieslautakunta käsittelee loppuun tämän lain voimaan tullessa lautakunnassa vireillä olevat asiat.
Virkamieslautakunnan toiminta lakkaa sen kuukauden lopussa, jolloin se on käsitellyt loppuun edellä
tarkoitetut asiat.
Toimivaltaisesta hallinto-oikeudesta säädetään hallintolainkäyttölaissa (586/1996) .
HE 61/201 1, HaVM 25/2012, EV 6/2013
28.3.2014/270:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2014.
Ennen tämän lain voimaantuloa erääntyneeseen saatavaan sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa
olleita säännöksiä.
HE 209/2013 , HaVM 1/2014, EV 5/2014
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 31/3419.9.2014/735:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
HE 57/2013 , HaVM 16/2014, EV 79/2014
30.12.2014/1334:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
Tämä laki on voimassa L:n 1347/2014  mukaisesti 1.1.2015 alkaen.
HE 19/2014 , HE 1 11/2014 , TyVM 1 1/2014, EV 223/2014
20.3.2015/283:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2015.
Ennen tämän lain voimaantuloa avoinna oleviksi ilmoitetut 9 a §:ssä tarkoitettuja virkoja vastaavat virat ja
määräaikaiset virkasuhteet täytetään noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 298/2014 , HaVM 50/2014, EV 323/2014
10.4.2015/420:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2015.
HE 268/2014 , HaVM 55/2014, EV 348/2014
8.5.2015/566:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2015.
HE 224/2014 , LaVM 28/2014, EV 328/2014
22.5.2015/631:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2015.
HE 174/2014 , HaVM 53/2014, EV 339/2014
18.3.2016/193:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2016.
Tuomarin oikeuteen pysyä siinä virassa, jossa eroamisikä on korkeampi kuin 68 vuotta, sovelletaan 75 §:ssä
säädettyä.
HE 138/2015 , HaVM 1/2016, EV 5/2016
25.8.2016/685:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Ennen tämän lain voimaantuloa tehtyyn tuomarin virantoimituksesta pidättämistä koskevaan päätökseen
haetaan muutosta noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Sama koskee
haettaessa muutosta ennen lain voimaantuloa tehtyyn päätökseen korkeimman oikeuden esittelijälle tai
korkeimman hallinto-oikeuden esittelijälle työkyvyttömyyden perusteella annettavasta erosta.
HE 7/2016 , LaVM 8/2016, EV 99/2016
9.12.2016/1059:
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 32/34Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Ennen tämän lain voimaantuloa haettaviksi julistetut virat ja määräaikaiset virkasuhteet täytetään noudattaen
tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. V iranomainen tai virkamies, joka on nimitetty tai
jota esitetään nimitettäväksi 44 a §:ssä tarkoitettuun virkaan tai määräaikaiseen virkasuhteeseen mutta johon
sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, voivat kuitenkin tehdä
karenssisopimuksen noudattaen, mitä 44 a §:ssä säädetään.
Tällä lailla kumotaan valtion virkamiesasetuksen (971/1994) 41 § .
HE 90/2016 , HaVM 17/2016, PeVL 35/2016, EV 141/2016
29.12.2016/1454:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
HE 210/2016 , TyVM 15/2016, EV 247/2016
29.12.2016/1470:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
Lakia ei sovelleta, jos virkasuhteen irtisanomista edeltänyt, yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja
laitoksissa annetun lain (1233/2013) 21 §:ssä  tarkoitettu neuvotteluesitys, annettiin ennen lain voimaantuloa.
HE 21 1/2016 , TyVM 1 1/2016, EV 190/2016
7.4.2017/207:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2017.
HE 257/2016 , TyVM 1/2017, EV 7/2017
19.12.2017/948:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
HE 70/2017 , HaVM 23/2017, EV 122/2017
4.5.2018/298:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2018.
HE 189/2017 , TyVM 3/2018, EV 27/2018
9.11.2018/883:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
Muutoksenhaussa ennen tämän lain voimaantuloa tehtyyn nimityspäätökseen sovelletaan tämän lain voimaan
tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 77/2017 , PeVL 42/2017, HaVM 8/2018, EV 81/2018
23.11.2018/1011:
Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.
L 1011/2018  tuli voimaan L:n 937/2018  mukaisesti 1.1.2019.
HE 61/2018 , HE 104/2018 , LiVM 21/2018, EV 102/2018
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 33/345.12.2018/1062:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019.
Ennen tämän lain voimaantuloa alkaneeseen koeaikaan sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita
säännöksiä.
Virkasuhteeseen, joka päättyy ennen tämän lain voimaantuloa, ja siihen liittyvään takaisinottovelvollisuuteen
sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Ennen tämän lain voimaantuloa eroamisiän saavuttaneisiin virkamiehiin sovelletaan tämän lain voimaan
tullessa voimassa ollutta 35 §:ää.
HE 37/2018 , HaVM 1 1/2018, EV 95/2018
18.1.2019/122:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2019.
HE 199/2017 , PeVM 9/2018, EV 199/2018
8.2.2019/181:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2019.
Tämän lain voimaan tullessa asetettuna oleva valtion virkamieseettinen neuvottelukunta jatkaa toimikautensa
loppuun. Siihen sovelletaan tätä lakia.
HE 149/2018 , HaVM 21/2018, EV 200/2018
9.8.2019/913:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 284/2018 , HaVM 38/2018, EV 320/2018
29.11.2019/1171:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.
HE 10/2019 , HaVM 3/2019, EV 20/2019
17.1.2020/34:
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä tammikuuta 2020.
HE 55/2019 , LaVM 2/2019, EV 67/2019
14.1.2022/47:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2022.
Tätä lakia sovelletaan myös ennen tämän lain voimaantuloa myönnettyyn tai alkaneeseen virkamiehen
erityisäitiys-, äitiys-, isyys- tai vanhempainlomaan.
HE 129/2021 , StVM 33/2021, EV 208/2021
13.5.2022/329:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2022.
HE 187/2021 , HaVM 7/2022, EV 42/2022
11/29/22, 1 1:31 AM Valtion virkamieslaki 750/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1994/19940750 34/348.7.2022/709:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2022.
Jos virkasuhde on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa, viranomaisen ei tarvitse täydentää 6 e §:n
1 momentissa tarkoitettua kirjallista selvitystä sellaisten tietojen osalta, joita ennen tämän lain voimaantuloa
ei ole edellytetty . Jos työnteon ehdoissa tapahtuu muutoksia, niistä on kuitenkin annettava selvitys
virkamiehelle noudattaen, mitä mainitussa pykälässä säädetään.
HE 50/2022 , HaVM 13/2022, EV 91/2022
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 1994  › 19.8.1994/750
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
 Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.