1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 1/26Finlex ®
Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2006 › 30.11.2006/1040
Seurattu SDK 1313/2022 saakka.
30.11.2006/1040
Valtioneuvoston asetus vesienhoidon järjestämisestä
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.
Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti, joka on tehty ympäristöministeriön esittelystä, säädetään
vesienhoidon järjestämisestä 30 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain (1299/2004) 10, 20 ja 26 §:n  nojalla:
1 luku
Yleiset säännökset
1 §
Tarkoitus
Tässä asetuksessa säädetään vesienhoitosuunnitelmaan sisällytettävistä selvityksistä, vesien tilan
arvioimisesta ja seurannasta sekä vesienhoitosuunnitelman laatimisesta.
Asetuksessa säädetään myös pohjavesialueen rajan määrittämisestä ja alueen luokituksen perusteista.
(10.1 1.2016/929)
2 §
Vesienhoitosuunnitelmakausi
Vesienhoidon järjestämisestä annetun lain (1299/2004) , jäljempänä vesienhoitolaki, 1 1 §:ssä tarkoitettu
vesienhoitosuunnitelma laaditaan kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Vesienhoitoalueiden ensimmäiset
vesienhoitosuunnitelmat on valmisteltava siten, että ne hyväksytään viimeistään 21 päivänä joulukuuta 2009.
2 luku
Vesienhoitoalueen selvitykset
3 §
Pinta- ja pohjavesien ominaispiirteiden selvittäminen
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus määrittää toimialueensa pintavesien ja pohjavesialueiden sijainnin
ja rajat sekä pohjavesialueet, joista pintavesiekosysteemit ja maaekosysteemit ovat suoraan riippuvaisia.
(7.10.2010/869)
Ominaispiirteitä selvitettäessä, lisäselvityksiä tehtäessä sekä vesien tilaa arvioitaessa ja seurattaessa
samankaltaisia pintavesiä ja pohjavesiä voidaan tarkastella ryhminä.
4 §
Erityiset alueet
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus kokoaa tiedot toimialueellaan sijaitsevista seuraavista alueista:
1) alue, josta otetaan tai on tarkoitus ottaa vettä talousvesikäyttöön enemmän kuin keskimäärin 10
kuutiometriä vuorokaudessa tai yli viidenkymmenen ihmisen tarpeisiin;
2) Euroopan unionin lainsäädännön perusteella uimavedeksi määritelty alue;
3) Natura 2000 -verkostoon kuuluva alue, jolla veden tilan ylläpito tai parantaminen on tärkeää
elinympäristön tai lajin suojelun kannalta.
(7.10.2010/869)
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 2/26Lannan ja lannoitteiden käytöstä, varastoinnista ja käsittelystä sekä eläintuotannosta aiheutuvien päästöjen
ehkäisemisestä ja vähentämisestä säädetään eräiden maa- ja puutarhataloudesta peräisin olevien päästöjen
rajoittamisesta annetussa valtioneuvoston asetuksessa (1250/2014) . (24.3.2022/188)
VNp suojelua ja parantamista edellyttävien sisävesien laadusta kalojen elinolojen turvaamiseksi 1172/1999
on kumottu A:lla 1281/2014 . VNa maataloudesta peräisin olevien nitraattien vesiin pääsyn rajoittamisesta
931/2000  on kumottu VNa:lla eräiden maa- ja puutarhataloudesta peräisin olevien päästöjen rajoittamisesta
1250/2014 , joka on voimassa 1.4.2015 alkaen.
5 §
Keinotekoiset ja voimakkaasti muutetut pintavedet
Vesienhoitolain 22 §:n mukaisesti keinotekoiseksi pintavesimuodostumaksi voidaan
vesienhoitosuunnitelmassa nimetä maalle rakennettu tekojärvi ja kanava sekä voimakkaasti muutetuksi
pintavesimuodostumaksi rakentamalla, säännöstelemällä tai muulla tavalla muutettu pintavesimuodostuma,
jonka alkuperäiset hydrologis-morfologiset olot eivät ole enää vallitsevia.
6 § (7.10.2010/869)
Pinta- ja pohjavesiin vaikuttava toiminta
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus kokoaa toimialueellaan tiedot pinta- ja pohjavesien tilaan
merkittävästi vaikuttavasta ihmisen toiminnasta. Näitä ovat tiedot:
1) asutuksen, teollisuuden, maa- ja metsätalouden sekä muun elinkeinotoiminnan aiheuttamasta piste- ja
hajakuormituksesta mukaan lukien vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista annetussa
valtioneuvoston asetuksessa (1022/2006)  tarkoitettujen aineiden päästöt;
2) asutuksen, teollisuuden, maa- ja metsätalouden sekä muihin tarpeisiin otettavan veden määrästä sekä
tekopohjaveden muodostamisesta mukaan lukien vuodenaikaisvaihtelut, vuosittainen kokonaistarve ja veden
hävikki;
3) pintaveden tilaan vaikuttavasta rakentamisesta ja vesistön säännöstelystä;
4) muusta vesien tilaan vaikuttavasta toiminnasta mukaan lukien yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY , jäljempänä vesipuitedir ektiivi , liitteessä II
tarkoitetut toiminnot.
7 §
Vaikutusten arviointi ja lisäselvitykset
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus selvittää 6 §:ssä tarkoitettujen tietojen sekä vesien tilaa koskevan
tiedon perusteella pinta- ja pohjavesimuodostumat, joissa ei mahdollisesti saavuteta vesienhoitolain 21 §:ssä
tarkoitettuja ympäristötavoitteita. Jos arvioidaan, että ympäristötavoitteita ei mahdollisesti saavuteta,
elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen tulee tehdä lisäselvitykset pinta- ja pohjavesien seuranta- ja
toimenpideohjelmien laatimista varten. (7.10.2010/869)
Tiedot kootaan valtion ja kuntien eri viranomaisten ja laitosten sekä julkisia palveluja tarjoavien laitosten
tekemästä vesien seurannasta ja toiminnanharjoittajien muun lainsäädännön nojalla tekemästä tarkkailusta ja
selvityksistä.
7 a § (7.10.2010/869)
Vedenkäyttö ja vesipalvelut
Tässä luvussa tarkoitetaan vedenkäytön taloudellista selvitystä laadittaessa:
1) vedenkäytöllä vesipalveluja ja muuta 6 §:ssä tarkoitettua toimintaa;
2) vesipalveluilla  pinta- ja pohjaveden ottoa, patoamista, varastointia, käsittelyä ja jakelua sekä jäteveden
keräämistä ja käsittelyä, joita tarjotaan palveluina.
8 § (7.10.2010/869)
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 3/26Vedenkäytön taloudellinen selvitys
Vedenkäytön taloudellisessa selvityksessä esitetään jaoteltuina ainakin teollisuuteen, kotitalouksiin ja
maatalouteen veden käyttötarkoitusten taloudellisen merkittävyyden arviointi, veden hankinnan ja tarpeen
pitkän ajan ennusteet, vesipalvelujen taloudellinen selvitys sekä vedenkäytön kustannustehokkaimmat
yhdistelmät toimenpideohjelmia varten.
Vesipalvelujen taloudellinen selvitys sisältää laskelmat kustannusten kattamisen periaatteen huomioon
ottamisesta vesipalveluissa.
Ympäristöministeriö ohjaa yhteistyössä maa- ja metsätalousministeriön kanssa elinkeino-, liikenne- ja
ympäristökeskuksia ja Suomen ympäristökeskusta vedenkäytön taloudellisen selvityksen laatimisessa.
2 a luku (10.1 1.2016/929)
Pohjavesialueen määrittäminen ja luokitus
8 a § (10.11.2016/929)
Pohjavesialueen rajan määrittäminen
Pohjavesialueen raja määritetään hydrogeologisten olosuhteiden perusteella kohtaan, jossa pohjavettä
johtavien maaperäkerrosten päällä on riittävän tiiviit pohjavettä suojaavat maakerrokset tai jossa pohjavettä
johtavat maakerrokset päättyvät kallioon tai vettä huonosti johtavaan maaperään. Jos vettä johtavat kerrokset
sijaitsevat tiiviiden maakerrosten suojaamina, pohjavesialueen rajalla osoitetaan alue, jossa pohjavettä kertyy
tai pohjavesi virtaa ja jolla on merkitystä pohjaveden suojelulle ja vedenhankinnalle. Raja voidaan myös
määrittää maastossa helposti havaittavaan kohtaan ottaen huomioon alueen hydrogeologiset olosuhteet.
Pohjavesialueen raja määritetään tarvittaessa vesialueelle rannan välittömään läheisyyteen.
Pohjavesialueen raja voidaan 1–2 momentista poiketen jättää määrittämättä, jos pohjavesialuetta ei voida
hydrogeologisin perustein määrittää alueena maan pinnalla tai jos pohjavettä johtavat kerrokset sijaitsevat
suojaavien maakerrosten alla. Tällöin pohjavesialue voidaan merkitä pisteenä kohtaan, josta vettä
hyödynnetään tai tutkimusten perusteella voidaan hyödyntää.
8 b § (10.11.2016/929)
Muodostumisalueen rajan määrittäminen
Muodostumisalueen rajalla osoitetaan alue, jolla maakerrokset ovat hyvin vettä johtavia ja alueen maaperä
mahdollistaa veden merkittävän imeytymisen pohjavedeksi. Muodostumisalueeseen kuuluvat lisäksi sellaiset
pohjavesialueen osat, jotka lisäävät olennaisesti pohjavesimuodostuman pohjaveden määrää.
Siltä osin kun pohjavesialue rajautuu vesialueeseen, muodostumisalueen raja määritetään rantaviivaan.
8 c § (10.11.2016/929)
Pohjavesialueen luokitus E-luokkaan
E-luokan pohjavesialueen luokitus perustuu luonnontilaisen tai luonnontilaisen kaltaiseen muun
lainsäädännön nojalla suojeltuun pohjavedestä suoraan riippuvaiseen merkittävään pintavesi- ja
maaekosysteemiin.
Pintavesiekosysteemi on pohjavedestä suoraan riippuvainen, kun siihen purkautuu pohjavettä siten, että
pohjaveden purkautumisella on merkitystä kyseisen ekosysteemin suojelulle ja säilymiselle. Maaekosysteemi
on pohjavedestä suoraan riippuvainen, kun pohjavesi ylläpitää luontotyypin ominaispiirteitä sekä vaikuttaa
sen suojeluun ja säilymiseen.
Jos edellä tässä pykälässä tarkoitetut määritettävät pohjavesialueet täyttävät vesienhoidon ja merenhoidon
järjestämisestä annetun lain 10 b §:n 1 momentissa säädetyt perusteet, ja sen lisäksi ne ylläpitävät edellä
tässä pykälässä tarkoitettua ekosysteemiä, niille voidaan lisätä E-merkintä (1E tai 2E). Muut 1–2 momentissa
tarkoitetut pohjavesialueet luokitellaan luokkaan E.
8 d § (10.11.2016/929)
Selvitykset ja valmistelussa esitettävät tiedot
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 4/26Pohjavesialueen ja muodostumisalueen rajan määrittämisessä selvitysten tulee perustua parhaaseen saatavilla
olevaan hydrogeologiseen tietoon.
Pohjavesialueen vesienhoitolain 10 a §:n mukaisessa rajojen määrittämisessä ja 10 b §:n mukaisessa
luokituksen perusteissa sekä rajojen ja luokituksen muuttamisessa esitetään:
1) kartta-aineisto, josta käy ilmi alueen rajaus ja, jos kyse on muutoksesta, eroavaisuus aikaisempaan
rajaukseen;
2) alueen luokituksen, rajauksen tai niiden muuttamisen perusteet;
3) tiedot alueen hydrogeologiasta;
4) 1E, 2E ja E-luokkaan kuuluvan alueen osalta tieto siihen liittyvästä muun lainsäädännön nojalla
suojellusta ekosysteemistä ja sen suojeluperusteesta;
5) tiedot alueen olemassa olevasta vedenotosta tai suunnitellusta vedenhankinnasta;
6) muu olennainen selvitys tai tieto.
8 e § (10.11.2016/929)
Ympäristönsuojelun tietojärjestelmään merkittävät pohjavesiä koskevat tiedot
Tietojärjestelmään merkitään 8 d §:ssä tarkoitettujen selvitysten ja tietojen lisäksi:
1) arvio alueella muodostuvan pohjaveden määrästä;
2) tiedot pohjavesialueeseen liittyvistä hankkeista ja suunnitelmista;
3) tiedot pohjaveden seurannasta, pinnan korkeudesta ja laadusta;
4) tieto pohjaveden virtaussuunnista;
5) muut tarvittavat tiedot.
3 luku
Pinta- ja pohjavesien tilan arvioiminen
9 §
Määritelmät
Tässä luvussa tarkoitetaan pintaveden ekologisen tilan luokittelussa:
1) biologisilla tekijöillä  kasviplanktonia, päällysleviä, makroleviä, muuta vesikasvillisuutta, pohjaeläimistöä
ja kalastoa;
2) hydrologis-morfologisilla tekijöillä  virtausoloja, viipymää, veden korkeutta, syvyyssuhteita, pohjan ja
rantavyöhykkeen rakennetta sekä yhteyttä pohjaveteen;
3) fysikaalis-kemiallisilla tekijöillä  näkösyvyyttä, lämpöoloja, happioloja, suolaisuutta,
happamoitumistilannetta, ravinneoloja ja kansallisesti valittuja vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista
aineista annetun valtioneuvoston asetuksen liitteen 1 D kohdassa tarkoitettuja aineita; (7.10.2010/869)
4) vertailuoloilla  1–3 kohdassa tarkoitettujen tekijöiden arvoja, jotka vastaavat täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä ekologisia oloja;
5) ekologisella laatusuhteella  ekologista tilaa osoittavien biologisten tekijöiden poikkeamaa vertailuoloista.
Kohdassa 1–3 tarkoitetut tekijät joki-, järvi- ja rannikkovesissä on esitetty tarkemmin liitteessä 1 sekä
vesipuitedirektiivin liitteessä V. (7.10.2010/869)
Tässä luvussa tarkoitetaan pohjaveden tilan luokittelussa:
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 5/261) määrällisellä tilalla  sitä, missä määrin suora ja epäsuora vedenotto vaikuttavat pohjavesimuodostumaan;
2) käytettävissä olevilla pohjavesivar oilla pohjavesimuodostumaan muodostuvan vesimäärän pitkän ajan
vuosikeskiarvoja ottaen huomioon vaikutukset pohjavesiin yhteydessä oleviin pintavesiin ja
maaekosysteemeihin.
(7.10.2010/869)
10 §
Jaottelu pintavesityyppeihin ja tyyppien vertailuolot
Pintaveden ekologisen tilan luokittelua varten elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus jaottelee
luonnonoloiltaan samankaltaiset pintavedet joki-, järvi- ja rannikkovesityyppeihin sekä jokisuun
vaihettumisalueisiin liitteessä 2 esitettyjen tekijöiden perusteella. Liitteen 2 lisäksi jaottelussa sovelletaan,
mitä vesipuitedirektiivin liitteessä II säädetään. (7.10.2010/869)
Keinotekoiset ja voimakkaasti muutetut pintavesimuodostumat jaotellaan niitä ominaispiirteiltään lähinnä
vastaavaan pintavesityyppiin.
Reittivesistössä pintavesiä voidaan tarkastella kokonaisuutena ottaen huomioon jokien järvimäiset piirteet ja
järvien jokimaiset piirteet.
Kullekin pintavesityypille määritetään vertailuolot liitteessä 1 esitettyjen erinomaisen tilan määritelmien
mukaan.
11 § (6.11.2014/926)
Vesien tilan arviointi
Vesienhoitolain 8 §:n mukaisesti elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus luokittelee toimialueensa pinta- ja
pohjavedet vesienhoitosuunnitelmaa varten.
Kalatalouteen liittyvissä tehtävissä toimivaltainen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus sekä
Luonnonvarakeskus toimittavat luokittelussa tarpeelliset tiedot kalastosta 1 momentissa tarkoitetulle
elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselle.
12 §
Pintaveden ekologisen tilan luokittelu
Pintaveden ekologinen tila luokitellaan erinomaiseksi, hyväksi, tyydyttäväksi, välttäväksi tai huonoksi
vertaamalla veden tilaa vertailuoloihin ja käyttäen liitteessä 1 esitettyjä määritelmiä. Keinotekoisen ja
voimakkaasti muutetun pintaveden tila luokitellaan vastaavasti hyväksi, tyydyttäväksi, välttäväksi tai
huonoksi suhteutettuna parhaaseen saavutettavissa olevaan ekologiseen tilaan.
Luokittelu tehdään biologisten tekijöiden avulla ottaen huomioon niitä tukevat hydrologis-morfologiset ja
fysikaalis-kemialliset tekijät. Luokittelu erinomaisesta huonoon ilmaistaan ekologisena laatusuhteena
asteikolla 1–0.
Pintaveden ekologinen tila luokitellaan enintään tyydyttäväksi, jos vesiympäristölle vaarallisista ja
haitallisista aineista annetun valtioneuvoston asetuksen liitteen 1 D kohdassa tarkoitetun aineen
ympäristönlaatunormi on ylittynyt. (7.10.2010/869)
Pintaveden ekologisen tilan luokitteluun ja tulosten esittämiseen sovelletaan lisäksi, mitä vesipuitedirektiivin
liitteessä V säädetään. (7.10.2010/869)
13 § (7.10.2010/869)
Pintaveden kemiallisen tilan luokittelu
Pintaveden kemiallinen tila vesimuodostumassa luokitellaan hyväksi, jollei vesiympäristölle vaarallisista ja
haitallisista aineista annetun valtioneuvoston asetuksen liitteen 1 kohdassa C2 mainitun aineen
ympäristönlaatunormi ole ylittynyt. Bromattujen difenyylieetterien, dikofolin, perfluoro-
oktaanisulfonihapon, dioksiinien, heksabromisyklododekaanin, heptakloorin, heptakloori-epoksidin,
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 6/26elohopean, heksaklooribentseenin ja heksaklooributadieenin osalta sovelletaan tällöin mainitun asetuksen
liitteen 1 kohdassa C2 säädettyä kalan ympäristönlaatunormia ja fluoranteenin ja P AH-yhdisteiden osalta
mainitussa kohdassa säädettyä nilviäisten ympäristönlaatunormia. (5.11.2015/1309)
Pintaveden kemiallisen tilan luokitteluun ja tulosten esittämiseen sovelletaan lisäksi, mitä
vesipuitedirektiivin liitteessä V säädetään.
14 § (7.10.2010/869)
Pohjaveden tilan luokittelu
Pohjavedet luokitellaan hyvään tai huonoon tilaan määrällisen ja kemiallisen tilan perusteella sen mukaan,
kumpi niistä on huonompi. Luokitteluun ja tulosten esittämiseen sovelletaan lisäksi, mitä vesipuitedirektiivin
liitteessä V säädetään.
14 a § (7.10.2010/869)
Pohjaveden määrällisen tilan luokittelu
Määrällinen tila luokitellaan hyväksi, jos:
1) keskimääräinen vuotuinen vedenotto ei ylitä muodostuvan pohjaveden määrää ottaen erityisesti huomioon
vedenoton vaikutukset pohjavesiin yhteydessä oleviin pintavesiin ja maaekosysteemeihin; ja
2) pohjavedenpinnan korkeus ei ihmistoiminnan seurauksena jatkuvasti laske.
14 b § (20.5.2009/341)
Arviointimenettely pohjaveden kemiallisen tilan luokittelussa
Pohjaveden kemiallisen tilan luokittelu tehdään pohjavesimuodostumille, jotka vaikutusarvioinnin ja
lisäselvitysten perusteella eivät mahdollisesti saavuta hyvää kemiallista tilaa.
Luokittelussa otetaan huomioon pitoisuudet niistä liitteessä 7 A mainituista pohjavettä pilaavista aineista
(pilaava aine) , jotka kyseisellä pohjavesialueella voivat heikentää pohjavesimuodostuman kemiallista tilaa.
14 c § (20.5.2009/341)
Pohjaveden kemiallisen tilan luokittelu
Pohjaveden kemiallinen tila luokitellaan, ottaen huomioon mitä 14 b §:ssä säädetään, hyväksi, jos:
1) pilaavan aineen pitoisuus pohjavesimuodostuman seurantapaikoissa, laskettuna vuosikeskiarvona, ei
yhdessäkään seurantapaikassa ylitä liitteessä 7 A tarkoitettua ympäristönlaatunormia; ja
2) seurantatulosten perusteella voidaan arvioida, että liitteessä 7 B tarkoitetut, muita haittatekijöitä koskevat
edellytykset täyttyvät.
(7.10.2010/869)
Pohjavesimuodostuman kemiallinen tila voidaan luokitella 1 momentista riippumatta hyväksi, vaikka
liitteessä 7 A tarkoitettu ympäristönlaatunormi ylittyy yhdessä tai useammassa seurantapaikassa, jos:
1) pilaavan aineen pitoisuus pohjavesimuodostumassa ei aiheuta merkittävää ympäristöriskiä;
2) pilaavan aineen pitoisuus ei ole merkittävästi heikentänyt pohjaveden soveltuvuutta tarkoitukseen, johon
sitä voitaisiin käyttää; ja
3) muut 1 momentin 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
14 d § (20.5.2009/341)
Ympäristönlaatunormin uudelleentarkastelu
Suomen ympäristökeskus valmistelee muutosehdotukset liitteeseen 7 A, jos pilaavia aineita, aineryhmiä tai
pilaantumisen indikaattoreita koskevista uusista tiedoista käy ilmi, että ihmisen terveyden tai ympäristön
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 7/26suojelemiseksi on vahvistettava ympäristönlaatunormi muulle kuin liitteessä 7 A mainitulle aineelle tai
aineryhmälle, voimassa olevaa ympäristönlaatunormia on muutettava tai poistettu aine tai aineryhmä taikka
ympäristönlaatunormi on palautettava luetteloon.
Suomen ympäristökeskuksen on laatiessaan ehdotusta varattava ehdotuksen kannalta keskeisille
viranomaisille ja niille tahoille, joiden etua tai oikeutta ehdotus koskee, tilaisuus tulla kuulluksi.
14 e § (7.10.2010/869)
Poikkeuksellisten olosuhteiden arviointi
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen tulee tarvittaessa arvioida vesienhoitolain 21 §:n 3 momentissa
tarkoitetun poikkeuksellisen luonnonolosuhteen tai onnettomuuden aiheuttaman vesien tilan tilapäisen
huonontumisen merkitystä ympäristötavoitteiden kannalta.
Arvioidessaan, voidaanko vesien tilaa pitää ympäristötavoitteiden mukaisena, on elinkeino-, liikenne- ja
ympäristökeskuksen tarkasteltava seuraavien edellytysten täyttymistä:
1) kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu tilan edelleen huononemisen ehkäisemiseksi;
2) ympäristötavoitteiden saavuttamista ei haitata sellaisissa muissa vesimuodostumissa, joihin
poikkeukselliset olosuhteet eivät vaikuta;
3) vesienhoitolain 12 §:ssä tarkoitetussa toimenpideohjelmassa esitetyt toimenpiteet poikkeuksellisia
olosuhteita varten eivät estä vesien tilan palauttamista entiselleen, kun olosuhteita ei enää voida pitää
poikkeuksellisina;
4) ryhdytään käytännössä mahdollisiin toimenpiteisiin vesien tilan ennallistamiseksi niin pian kuin
mahdollista.
14 f § (18.12.2014/1280)
Ympäristötavoitteita koskevien poikkeusten soveltaminen
Jos vesienhoitosuunnitelmassa esitetään vesienhoitolain 21 §:n 3 momentissa tai 22–25 §:ssä tarkoitettuja
poikkeuksia lain 21 §:n 1 momentissa tarkoitetuista ympäristötavoitteista, tulee elinkeino-, liikenne- ja
ympäristökeskuksen varmistua siitä, että esitetyt poikkeukset eivät estä tai vaaranna ympäristötavoitteiden
saavuttamista muissa saman vesienhoitoalueen vesimuodostumissa tai ole ristiriidassa muualla
ympäristölainsäädännössä asetettujen vaatimusten tai tavoitteiden kanssa.
4 luku
Vesienhoitoalueen seurantaohjelma
15 § (7.10.2010/869)
Seurantaohjelma
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus määrittelee toimialueensa pinta- ja pohjavesien seurannan tarpeet
ottaen huomioon mitä 16–20 §:ssä säädetään. Se laatii toimialueellaan seurantaohjelman, jossa yhdistetään
soveltuvin osin viranomaisten järjestämä seuranta ja toiminnanharjoittajan muun lain nojalla tekemä
tarkkailu. Seurantaohjelmassa esitetään tarvittavat seurantapaikat ja -alueet, seurattavat tekijät sekä
seurantatiheys.
Kalaston seurannan tarpeet elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus määrittelee yhteistyössä kalatalouteen
liittyvissä tehtävissä toimivaltaisen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kanssa.
16 §
Seurannan järjestäminen
Vesienhoitoalueen pinta- ja pohjavesien tilalle on järjestettävä säännöllinen seuranta 6 §:ssä tarkoitetun
toiminnan vaikutusten arvioimiseksi, seurantaohjelmien suunnittelemiseksi sekä luonnonolojen ja laaja-
alaisen ihmisen toiminnan aiheuttaman pitkäaikaisvaikutuksen selvittämiseksi ( perusseuranta ).
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 8/26Jos on mahdollista, että ympäristötavoitteita ei saavuteta, pinta- ja pohjavesien seuranta on järjestettävä siten,
että saadaan selville vesien tila ja toimenpideohjelman toimenpiteiden vaikutukset ( toiminnallinen seuranta ).
Jos syytä ympäristötavoitteiden saavuttamatta jäämiselle ei tiedetä tai se johtuu äkillisestä syystä, on
selvitettävä pintaveden tilan heikkenemisen määrä ja vaikutukset toimenpideohjelman laatimista varten
(tutkinnallinen seuranta ).
17 §
Pintaveden seurantapaikat ja -alueet
Seurantaohjelmassa on oltava riittävästi seurantapaikkoja tai -alueita, jotta pintavesien tila voidaan arvioida
kokonaisuudessaan ja niiden luokittelu on mahdollista.
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen arvion perusteella perusseurannan seurantapaikkoja tai -alueita
sijoitetaan liitteen 3 A kohdassa tarkoitettuihin pintavesiin. (7.10.2010/869)
Toiminnallisen seurannan seurantapaikkoja tai -alueita sijoitetaan liitteen 3 B kohdassa tarkoitettuihin
pintavesiin.
18 § (7.10.2010/869)
Seurattavien tekijöiden valinta pintavedessä
Pintaveden perusseuranta kohdistetaan biologisia, hydrologis-morfologisia ja fysikaalis-kemiallisia tekijöitä
sekä kemiallista tilaa ilmaiseviin muuttujiin. Pintaveden toiminnallinen seuranta kohdistetaan niihin
biologisia, hydrologis-morfologisia tai fysikaalis-kemiallisia tekijöitä sekä kemiallista tilaa ilmaiseviin
muuttujiin, jotka osoittavat pilaavan tai muuttavan vaikutuksen.
19 §
Pintaveden seurantatiheys
Seurantatiheydet ja ajoitus on valittava siten, että saavutetaan hyväksyttävä luotettavuus- ja tarkkuustaso.
Perusseurantaa järjestetään kullakin vesienhoitosuunnitelmakaudella vähintään vuoden ajan. Biologisia ja
hydrologis-morfologisia tekijöitä osoittavia muuttujia seurataan vähintään kerran. Fysikaalis-kemiallisia
tekijöitä osoittavia muuttujia seurataan liitteen 4 mukaisesti, jollei teknisen tietämyksen ja asiantuntija-arvion
mukaan muuta osoiteta.
Perusseuranta voidaan vähentää järjestettäväksi joka kolmannella vesienhoitosuunnitelmakaudella jos:
1) aiempi seuranta on osoittanut, että pintaveden tila on vähintään hyvä ja on arvioitavissa, että tila säilyy tai
paranee; ja
2) edellä 6 §:ssä tarkoitetun toiminnan vaikutuksessa pintaveden tilaan ei ole tapahtunut olennaisia
muutoksia.
Toiminnallista seurantaa järjestetään biologisille, hydrologis-morfologisille tai fysikaalis-kemiallisille
tekijöille ohjeellisesti siten kuin liitteessä 4 säädetään. Seurantaa voidaan vesienhoitosuunnitelmakauden
kuluessa muuttaa, jos pintavettä pilaava tai haitallisesti muuttava toiminta lakkaa tai toiminnan pilaavaa tai
haitallista vaikutusta veden tilaan ei muutoin voida enää pitää merkittävänä.
Vaarallisten ja haitallisten aineiden seurannasta säädetään lisäksi vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista
aineista annetun valtioneuvoston asetuksen 9 ja 9 a §:ssä. (7.10.2010/869)
20 § (20.5.2009/341)
Pohjaveden seurantapaikat
Seurantaohjelmassa on oltava riittävästi seuranpaikkoja, jotta pohjavesien tila ja tilan luontainen tai ihmisen
toiminnasta aiheutuva lyhyen ja pitkän ajan vaihtelu voidaan arvioida luotettavasti.
Jos on mahdollista, että pohjaveden hyvää tilaa ei saavuteta, seurantapaikat, -tekijät ja -tiheys on valittava
siten, että voidaan selvittää, miten vedenotto, muu ihmisen toiminta ja pohjaveden purkautuminen
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 9/26vaikuttavat pohjaveden tilaan.
Toiminnallista seurantaa järjestetään pohjavesimuodostumassa, jonka osalta on perusseurannan ja 7 §:ssä
säädetyn vaikutusarvioinnin perusteella mahdollista, että pohjaveden ympäristötavoitteita ei saavuteta.
Seurantapaikat on valittava siten, että ne parhaiten osoittavat pohjavesimuodostuman määrällisen ja
kemiallisen tilan.
Suomen valtion rajan ulkopuolelle ulottuvan pohjavesimuodostuman seurannasta säädetään liitteessä 4 C.
20 a § (20.5.2009/341)
Seurattavat tekijät pohjavedessä
Määrällisen tilan perus- ja toiminnallisessa seurannassa seurataan pohjaveden pinnan korkeutta.
Toiminnallisessa seurannassa seurataan lisäksi otettavan pohjaveden määrää.
Pohjaveden kemiallisen tilan perusseuranta kohdistetaan liitteessä 4 B lueteltuihin tekijöihin. Lisäksi on
valittava tekijöitä, jotka osoittavat ihmisen toiminnasta pohjavesimuodostumalle mahdollisesti aiheutuvan
riskin.
Kemiallisen tilan toiminnallisessa seurannassa on seurattava vähintään niiden liitteessä 7 A mainittujen
pilaavien aineiden pitoisuuksia pohjavedessä, jotka voivat aiheuttaa pohjavesialueella riskin pohjaveden
pilaantumisesta.
20 b § (20.5.2009/341)
Pohjaveden seurantatiheys
Määrällisen tilan perusseurantatiheyden on oltava riittävä, jotta voidaan selvittää pohjaveden muodostumisen
lyhyen ja pitkän ajan vaihtelut.
Pohjavesimuodostumassa, jossa ympäristötavoitteet voivat jäädä saavuttamatta, on turvattava riittävä
seurantatiheys, jotta voidaan arvioida vedenoton ja veden purkautumisen vaikutukset pohjaveden pinnan
korkeuteen.
Kemiallisen tilan perusseurantaa tulee järjestää riittävästi. Toiminnallista seurantaa järjestetään
perusseurantakauden ulkopuolella riittävän tiheästi, ja vähintään kerran vuodessa, jotta ihmisen toiminnan
vaikutukset pohjavesimuodostumassa voidaan havaita.
21 § (7.10.2010/869)
Seurannan laatuvaatimukset
Veden, sedimentin ja eliöstön tilaa seurattaessa on sovellettava vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista
aineista annetun valtioneuvoston asetuksen liitteessä 3 esitettyjä vaatimuksia analyysimenetelmien
suorituskyvylle, analyysitulosten laadun osoittamiselle ja tulosten tulkinnalle.
5 luku
Vesienhoitosuunnitelman laatiminen
22 § (7.10.2010/869)
Vesienhoitosuunnitelman valmistelu
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus huolehtii toimialueensa osalta siitä, että vesienhoitosuunnitelmaa
varten laaditaan tarvittavat selvitykset ja vesienhoitolain 12 §:ssä tarkoitetut toimenpideohjelmat.
Valmistelussa tulee ottaa huomioon vesienhoitolain 13 §:ssä tarkoitettu hoitosuunnitelman laatimisen
aikataulu ja työohjelma sekä vesienhoitolain 14 §:ssä tarkoitetun yhteistyöryhmän ehdotukset ja kannanotot.
Yhteensovittava elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus kokoaa vesienhoitoalueella valmistelluista
selvityksistä, toimenpideohjelmien yhteenvedosta ja seurantaohjelmista ehdotuksen
vesienhoitosuunnitelmaksi ja toimittaa sen käsiteltäväksi vesienhoitolain 14 §:ssä tarkoitetussa
ohjausryhmässä.
23 §
Vesienhoitosuunnitelmassa esitettävät tiedot
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 10/26Sen lisäksi mitä vesienhoitolain 1 1 §:ssä säädetään, vesienhoitosuunnitelmassa tulee esittää liitteessä 5
luetellut seikat.
Vesienhoitosuunnitelmasta tulee lisäksi käydä ilmi, miten vesienhoitoalueista annetun valtioneuvoston
asetuksen (1303/2004) 4 §:n  1 kohdassa tarkoitetut yhteistyöryhmän tekemät ehdotukset ja 3 kohdassa
tarkoitetut kannanotot ovat vaikuttaneet vesienhoitosuunnitelman sisältöön.
24 §
Toimenpideohjelmassa esitettävät tiedot vesienhoidon perustoimenpiteistä
Vesienhoitolain 12 §:ssä tarkoitettuja vesienhoidon perustoimenpiteitä ovat:
1) päästöjen hallinta- ja vesiensuojelutoimenpiteet mukaan lukien piste- ja hajakuormituksen
ennakkovalvonta; (7.10.2010/869)
2) pohja- ja pintavedenoton, tekopohjaveden muodostamisen ja pintaveden patoamisen ennakkovalvonta;
3) selvitys vedenkäyttäjien osallistumisesta vedenkäytön kustannusten kattamiseen;
4) vesien ekologisen tilan tavoitteeseen vaikuttavan vesistön säännöstelyn ja rakentamisen ennakkovalvonta
sekä kaavoitus; (7.10.2010/869)
5) vesiympäristölle vaarallisten ja haitallisten aineiden hallintaa koskevat toimenpiteet;
6) toimenpiteet juomaveden ottoon käytettävän veden laadun turvaamiseksi; (7.10.2010/869)
7) toimenpiteet häiriö- ja muissa poikkeuksellisissa tilanteissa tapahtuvan pilaantumisen ehkäisemiseksi ja
vaaran vähentämiseksi sekä teknisistä laitteista aiheutuvien pilaavien aineiden merkityksellisten häviöiden
estämiseksi; (18.12.2014/1280)
8) toimenpiteet tehokkaan ja kestävän vedenkäytön edistämiseksi; (7.10.2010/869)
9) erityisten alueiden suojelemiseksi alueiden käytölle asetetut rajoitukset ja ehdot. (7.10.2010/869)
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen tulee osana vesienhoitolain 19 §:ssä tarkoitettua
toimenpideohjelman tarkistamista tarkastella myös 1 momentin 1, 2, 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja
ennakkovalvontatoimenpiteitä ja esittää tarvittaessa toimia niiden saattamiseksi ajan tasalle.
Ennakkovalvontatoimenpiteisiin kuuluvien lupien sekä tarkkailumääräysten muuttamisesta säädetään
ympäristönsuojelulaissa (527/2014)  ja vesilaissa (587/201 1). (18.12.2014/1280)
25 §
Toimenpideohjelmassa esitettävät tiedot vesienhoidon täydentävistä toimenpiteistä
Vesienhoitolain 12 §:ssä tarkoitetut vesienhoidon täydentävät toimenpiteet on lueteltu liitteen 6 b kohdassa.
6 luku
Erityiset säännökset
26 §
Selvitysten tarkistaminen
Tässä asetuksessa tarkoitetut vesienhoitoalueella laadittavat selvitykset sekä pinta- ja pohjaveden tilaa ja
seurantaa koskevat arviot tarkistetaan tarpeellisilta osin kaksi vuotta ennen tarkistetun
vesienhoitosuunnitelman julkaisemista. Selvitykset perustuvat tarkistusta edeltävän vuoden tietoihin.
Selvitykset julkaistaan tarkistetuissa vesienhoitosuunnitelmissa. (7.10.2010/869)
Edellä 1 momentissa sanotusta poiketen vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista annetun
valtioneuvoston asetuksen liitteen 1 C kohdassa tarkoitettujen kasvinsuojeluaineiden päästöjen ja
huuhtoutumien osalta voidaan käyttää kolmen edeltävän vuoden keskiarvoa. (7.10.2010/869)
27 §
Tiedottaminen
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 11/26Vesienhoitolain 13 §:ssä tarkoitetut valmisteluasiakirjat on pidettävä asianomaisissa kunnissa nähtävillä ja
niistä tulee olla mahdollisuus esittää mielipiteensä kuuden kuukauden ajan niiden nähtäville panosta lukien.
2 momentti on kumottu A:lla 24.3.2022/188 .
28 §
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2006.
Ennen asetuksen voimaantuloa voidaan ryhtyä täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
Edellä 15 §:ssä tarkoitetut ensimmäiset seurantaohjelmat on laadittava viimeistään 22 päivänä joulukuuta
2006.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY  (32000L0060); EYVL  N:o L  327, 22.12.2000, s.
1–73
Liite 1
Pintaveden ekologisen tilan luokittelussa käytettävät määritelmät
1. Biologiset tekijät
Erinomainen tila (1)Hyvä tila (1)Tyydyttävä tila (1)
Biologinen tekijä Määritelmä Määritelmä Määritelmä
Kasviplankton
(järvi ja
rannikkovesi)Taksonikoostumus ja
runsaussuhteet vastaavat
täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä
olosuhteita.Vähäisiä muutoksia
kasviplanktontaksoneissa ja
niiden runsaussuhteissa verrattuna
tyypille ominaisiin yhteistöihin.Planktontaksonit ja niiden
runsaussuhteet eroavat
kohtalaisesti tyypille
ominaisista yhteisöistä.
Kasviplanktonin
keskimääräinen biomassa
vastaa täysin tyypille
ominaisia fysikaalis-
kemiallisia olosuhteita
eikä se muuta
merkittävästi tyypille
ominaista näkösyvyyttä.Biomassassa esiintyy vähäisiä
muutoksia verrattuna tyypille
ominaisiin olosuhteisiin.Järvessä biomassa on
kohtalaisesti muuttunut ja
voi johtaa merkittäviin ei-
toivottuihin muutoksiin
muissa biologisissa
tekijöissä ja veden tai
sedimentin fysikaalis-
kemiallisessa laadussa.
Planktonkukintojen
esiintymistiheys ja
voimakkuus vastaavat
tyypille ominaisia
fysikaalis-kemiallisia
olosuhteita.Kyseiset muutokset eivät osoita
sellaista lisääntynyttä levien
kasvua, joka johtaisi ei-
toivottuihin muutoksiin järvessä
vesieliöstössä tai veden tai
sedimentin fysikaalis-
kemiallisessa laadussa,
rannikkovedessä vesieliöstössä tai
veden laadussa.Rannikkovedessä levien
biomassa ylittää selvästi
tyypille ominaiset rajat ja
voi vaikuttaa muihin
biologisiin tekijöihin.
Kukintojen esiintymistiheydessä
ja voimakkuudessa voi ilmetä
vähäistä lisääntymistä verrattuna
tyypille ominaiseen tilanteeseen.Kohtalaista lisäystä voi
ilmetä planktonkukintojen
esiintymistiheydessä ja
voimakkuudessa.
Pitkäaikaisia kukintoja voi
esiintyä kesäkuukausina.
Makrofyytit ja
päällyslevät (joki
ja järvi)Taksonikoostumus vastaa
täysin tai lähes täysinVähäisiä muutoksia
makrofyyttien ja päällyslevien
taksoneissa ja niidenMakrofyyttien ja
päällyslevien
taksonikoostumus eroaa
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 12/26häiriintymättömiä
olosuhteita.runsaussuhteissa verrattuna
tyypille ominaisiin yhteisöihin.
Kyseiset muutokset eivät osoita
sellaista päällyslevien tai
korkeamman vesikasvillisuuden
lisääntynyttä kasvua, joka johtaisi
ei-toivottuihin muutoksiin
vesieliöstössä tai veden ja
sedimentin fysikaalis-
kemiallisessa laadussa.kohtalaisesti tyypille
ominaisista yhteisöistä ja
on häiriintynyt
merkittävästi enemmän
kuin hyvää tilaa
vastaavissa olosuhteissa.
Ei havaittavia muutoksia
makrofyyttien ja
päällyslevien
keskimääräisissä
runsaussuhteissa.Päällyslevien joukossa ei esiinny
haitallisessa määrin
ihmistoiminnasta aiheutuneita
bakteerikasvustoja.Kohtalaisen selviä
muutoksia makrofyyttien ja
päällyslevien
keskimääräisissä
runsaussuhteissa.
Ihmistoiminnasta
aiheutuneet
bakteerikasvustot
haittaavat päällysleviä tai
ovat paikallisesti
syrjäyttäneet sen.
Pohjaeläimistö
(joki ja järvi)Taksonikoostumus ja
runsaussuhteet sekä
muutosherkkien taksonien
ja epäherkkien taksonien
suhde vastaavat täysin tai
lähes täysin tyypille
ominaisia
häiriintymättömiä
olosuhteita.Taksonikoostumus ja
runsaussuhteet, muutosherkkien
taksonien ja epäherkkien
taksonien suhde sekä
monimuotoisuus osoittavat
vähäisiä muutoksia verrattuna
tyypille ominaisiin
häiriintymättömiin oloihin.Taksonikoostumus ja
runsaussuhteet eroavat
kohtalaisesti tyypille
ominaisista yhteisöistä.
Pohjaeläimistön
monimuotoisuus ei osoita
muutoksia verrattuna
häiriintymättömiin
oloihin.Tärkeitä tyypille ominaisia
taksonomisia ryhmiä
puuttuu.
Muutosherkkien taksonien
ja epäherkkien taksonien
suhde sekä
monimuotoisuustaso ovat
merkittävästi pienempiä
kuin tyypille ominainen
taso ja merkittävästi
pienempiä kuin hyvää tilaa
vastaavissa olosuhteissa.
Pohjaeläimistö
(rannikkovesi)Pohjaeläimistön
monimuotoisuus ja
runsaussuhteet vaihtelevat
sellaisissa rajoissa, jotka
tavallisesti liitetään
häiriintymättömiin
olosuhteisiin.Pohjaeläimistön monimuotoisuus
ja runsaussuhteet ovat lievästi
muuttuneet tyypille ominaisesta
tilanteesta.Pohjaeläimistön
monimuotoisuus ja
runsaussuhteet ovat
kohtalaisesti muuttuneet
tyypille ominaisesta
tilanteesta.
Kaikkia
häiriintymättömille oloille
tyypillisiä, muutosherkkiä
taksoneja esiintyy .Useimpia tyypille ominaisia,
muutosherkkiä taksoneita
esiintyy .Pilaantumista ilmentäviä
taksoneita esiintyy .
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 13/26Monia tyypille ominaisia,
muutosherkkiä taksoneita
puuttuu.
Kalasto (joki ja
järvi)Lajikoostumus ja
runsaussuhteet vastaavat
täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä
olosuhteita.Vähäisiä muutoksia
lajikoostumuksessa ja
runsaussuhteissa verrattuna
tyypille ominaisiin yhteisöihin,
mikä johtuu ihmistoiminnan
vaikutuksista fysikaalis-
kemiallisiin ja hydrologis-
morfologisiin tekijöihin.Kalaston koostumus ja
runsaussuhteet eroavat
kohtalaisesti tyypille
ominaisista yhteisöistä,
mikä johtuu
ihmistoiminnan
vaikutuksista fysikaalis-
kemiallisiin tai hydrologis-
morfologisiin tekijöihin.
Kaikkia tyypille ominaisia
muutosherkkiä lajeja
esiintyy .Kalaston ikärakenteessa on
merkkejä muutoksista, jotka
johtuvat ihmistoiminnan
vaikutuksista fysikaalis-
kemiallisiin ja hydrologis-
morfologisiin tekijöihin sekä
joissain tapauksissa siinä on
merkkejä yksittäisen lajin
lisääntymisen tai
yksilönkehityksen
häiriintymisestä siinä määrin, että
jotkut ikäluokat voivat puuttua
kokonaan.Kalaston ikärakenteessa on
suurehkoja
ihmistoiminnasta johtuvia
muutoksia, mikä johtuu
ihmistoiminnan
vaikutuksista fysikaalis-
kemiallisiin tai hydrologis-
morfologisiin tekijöihin.
Kohtalaisen suuri osa
tyypille ominaisia lajeja
puuttuu tai niiden
esiintyminen on hyvin
vähäistä.
Kalaston ikärakenteessa
on vähän
ihmistoiminnasta johtuvia
muutoksia, eikä siinä ole
merkkejä häiriöistä
minkään lajin
lisääntymisessä tai
yksilönkehityksessä.
Makrolevät ja
koppisiemeniset
kasvit
(rannikkovesi)Kaikkia muutosherkkiä
tyypille ominaisia
makrolevien ja
koppisiemenisten
taksoneita esiintyy .Useimpia muutosherkkiä tyypille
ominaisia makrolevien ja
koppisiemenisten taksoneita
esiintyy .Kohtalaisen monta
muutosherkkää tyypille
ominaista makrolevien ja
koppisiemenisten taksonia
puuttuu.
Makrolevien peittävyys ja
koppisiemenisten
runsaussuhteet vastaavat
täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä
olosuhteita.Makrolevien peittävyydessä ja
koppisiemenisten
runsaussuhteissa on vähäisiä
muutoksia.Makrolevien peittävyys ja
koppisiemenisten
runsaussuhteet ovat
kohtalaisesti muuttuneet.
Tästä voi aiheutua ei-
toivottuja muutoksia
vesieliöstössä
Biologiset tekijät
(keinotekoinen
tai voimakkaasti
muutettu
pintavesi)Kyseeseen tulevien
biologisten tekijöiden
arvot vastaavat
mahdollisimman hyvin
lähinnä vastaavan
pintavesityypin arvoja,
ottaen huomioon
vesimuodostuman
keinotekoisista tai
voimakkaasti muutetuistaVähäisiä muutoksia kyseeseen
tulevien biologisten tekijöiden
arvoissa verrattuna parhaan
saavutettavissa olevan ekologisen
tilan mukaisiin arvoihin.Kohtalaisesti muutoksia
kyseeseen tulevien
tekijöiden arvoissa
verrattuna parhaan
saavutettavissa olevan
ekologisen tilan mukaisiin
arvoihin.
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 14/26ominaispiirteistä johtuvat
fyysiset olosuhteet.
Kyseiset arvot ovat
muuttuneet merkittävästi
enemmän kuin hyvissä
ekologisissa olosuhteissa
havaitut arvot.
2. Hydrologis-morfologiset tekijät
Erinomainen tila (1)Hyvä tila (1)Tyydyttävä tila (1)
Hydrologis-
morfologinen
tekijäMääritelmä Määritelmä Määritelmä
Hydrologinen
järjestelmä (joki
ja järvi)Virtauksen määrä ja dynamiikka, järvessä
lisäksi pinnan taso ja viipymä, sekä niistä
johtuva yhteys pohjaveteen vastaavat täysin tai
lähes täysin häiriintymättömiä olosuhteita.Vallitsevat olot
eivät haittaa edellä
kohdassa 1
biologisille
tekijöille esitettyjen
määritelmien
mukaisten arvojen
saavuttamista.Vallitsevat olot
eivät haittaa edellä
kohdassa 1
biologisille
tekijöille esitettyjen
määritelmien
mukaisten arvojen
saavuttamista.
Esteettömyys
(joki)Ihmistoiminta ei ole muuttanut joen
esteettömyyttä, joka sallii vesieliöiden vapaan
liikkumisen ja sedimentin kulkeutumisen.Vallitsevat olot
eivät haittaa edellä
kohdassa 1
biologisille
tekijöille esitettyjen
määritelmien
mukaisten arvojen
saavuttamista.Vallitsevat olot
eivät haittaa edellä
kohdassa 1
biologisille
tekijöille esitettyjen
määritelmien
mukaisten arvojen
saavuttamista.
Morfologiset
tekijät (joki, järvi
ja rannikkovesi)Joen vesiuoman malli, leveyden ja syvyyden
vaihtelut, virtausnopeudet, pohjan laatu ja
rantavyöhykkeen rakenne ja olot vastaavat
täysin tai lähes täysin häiriintymättömiä
olosuhteita.Vallitsevat olot
eivät haittaa edellä
kohdassa 1
biologisille
tekijöille esitettyjen
määritelmien
mukaisten arvojen
saavuttamista.Vallitsevat olot
eivät haittaa edellä
kohdassa 1
biologisille
tekijöille esitettyjen
määritelmien
mukaisten arvojen
saavuttamista.
Järven syvyyden vaihtelu, pohjasedimentin
määrä ja pohjan rakenne ja olosuhteet vastaavat
täysin tai lähes täysin häiriintymättömiä
olosuhteita.
Rannikkoveden syvyyden vaihtelu sekä pohjan
rakenne ja laatu vastaavat täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.
Hydrologis-
morfologinen
tekijä
(keinotekoinen tai
voimakkaasti
muutettu
pintavesi)Hydrologis-morfologisissa olosuhteissa on
havaittavissa ainoastaan niitä
pintavesimuodostumaan kohdistuvia
vaikutuksia, jotka ovat seurausta veden
keinotekoisesti tai voimakkaasti muutetuista
ominaispiirteistä sen jälkeen, kun kaikki
toteutettavissa olevat lieventävät toimenpiteet
on toteutettu, jotta varmistetaan pääseminen
mahdollisimman lähelle parasta toteutettavissa
olevaa ekologista jatkumoa, erityisestiVallitsevat olot
eivät haittaa edellä
kohdassa 1
biologisille
tekijöille esitettyjen
määritelmien
mukaisten arvojen
saavuttamista.Vallitsevat olot
eivät haittaa edellä
kohdassa 1
biologisille
tekijöille esitettyjen
määritelmien
mukaisten arvojen
saavuttamista.
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 15/26eläimistön vaelluksen ja sopivien
lisääntymisalueiden kannalta.
3. Fysikaalis-kemialliset tekijät
Erinomainen tila (1)Hyvä tila (1)Tyydyttävä tila (1)
Fysikaalis-
kemiallinen tekijäMääritelmä Määritelmä Määritelmä
Veden yleiset
olosuhteet (joki,
järvi,
rannikkovesi sekä
keinotekoinen tai
voimakkaasti
muutettu ja
pintavesi)Ravinnepitoisuudet vaihtelevat
sellaisissa rajoissa, jotka tavallisesti
liitetään häiriintymättömiin
olosuhteisiin.Ravinnepitoisuudet eivät ylitä
niitä tasoja, jotka on määritelty
varmistamaan tyypille ominainen
ekosysteemin toiminta ja edellä
kohdassa 1 biologisille tekijöille
esitettyjen määritelmien
mukaisten arvojen saavuttaminen.Vallitsevat olot
eivät haittaa
edellä kohdassa 1
biologisille
tekijöille
esitettyjen
määritelmien
mukaisten
arvojen
saavuttamista.
Joessa, järvessä ja rannikkovedessä
fysikaalis-kemialliset tekijät
vastaavat täysin tai lähes täysin
häiriintymättömiä olosuhteita.Joessa ja järvessä lämpötila,
happiolot, pH, alkaliteetti ja
suolaisuus, järvessä lisäksi
näkösyvyys, rannikkovedessä
lämpötila, happiolot ja
näkösyvyys, eivät osoita
ihmistoiminnasta johtuvia
muutoksia ja vaihtelevat
sellaisissa rajoissa, jotka
tavallisesti liitetään
häiriintymättömiin olosuhteisiin.
Joessa ja järvessä lämpötila,
happiolot, pH, alkaliteetti ja
suolaisuus, järvessä lisäksi
näkösyvyys, rannikkovedessä
lämpötila, happiolot ja näkösyvyys,
ja keinotekoisessa tai voimakkaasti
muutetussa pintavedessä lämpötila
ja pH eivät ylitä niitä rajoja, jotka
on määritelty varmistamaan tyypille
ominainen ekosysteemin toiminta ja
edellä kohdassa 1 biologisille
tekijöille esitettyjen määritelmien
mukaisten arvojen saavuttaminen.
Keinotekoisessa ja voimakkaasti
muutetussa pintavedessä fysikaalis-
kemialliset tekijät vastaavat täysin
tai lähes täysin häiriintymättömiä
olosuhteita, jotka liitetään kyseistä
vesimuodostumaa lähinnä
vastaavaan pintavesityyppiin.
Keinotekoisessa tai voimakkaasti
muutetussa pintavedessä lämpötila,
happiolot ja pH eivät poikkea
lähinnä vastaavaan pintavesityypin
häiriintymättömille oloille
ominaisista arvoista.
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 16/26Veden yksilöidyt
synteettiset
pilaavat aineet
(joki, järvi,
rannikkovesi sekä
keinotekoinen tai
voimakkaasti
muutettu
pintavesi)Pitoisuudet ovat lähellä nollaa ja
ainakin pienempiä kuin
edistyneimmillä yleisesti käytetyillä
analysointitekniikoilla voidaan
havaita.Pitoisuudet eivät ylitä
kansallisesti valituille
vesiympäristölle haitallisille
aineille asetettuja
ympäristönlaatunormeja.Vallitsevat olot
eivät haittaa
edellä kohdassa 1
biologisille
tekijöille
esitettyjen
määritelmien
mukaisten
arvojen
saavuttamista.
Veden yksilöidyt
ei-synteettiset
pilaavat aineet
(joki, järvi,
rannikkovesi sekä
keinotekoinen tai
voimakkaasti
muutetun
pintavesi)Pitoisuudet pysyvät sellaisissa
rajoissa, jotka tavallisesti liitetään
häiriintymättömiin olosuhteisiin.Pitoisuudet eivät ylitä
kansallisesti valituille
vesiympäristölle haitallisille
aineille asetettuja
ympäristönlaatunormeja.Vallitsevat olot
eivät haittaa
edellä kohdassa 1
biologisille
tekijöille
esitettyjen
määritelmien
mukaisten
arvojen
saavuttamista.
Keinotekoisessa tai voimakkaasti
muutetussa pintavedessä
pitoisuudet pysyvät sellaisissa
rajoissa jotka tavallisesti liitetään
lähinnä vastaavaan pintavesityypin
häiriintymättömiin olosuhteisiin.
Välttäviksi luokitellaan vedet, joissa ilmenee suurehkoja muutoksia biologisten tekijöiden arvoissa ja joissa
eliöyhteisöt eroavat merkittävästi niistä, jotka tavallisesti liitetään kyseisen pintavesityypin
häiriintymättömiin olosuhteisiin.
Huonoiksi luokitellaan vedet, joissa ilmenee vakavia muutoksia biologisten tekijöiden arvoissa ja joista
puuttuu suuri osa eliöyhteisöistä, jotka tavallisesti liitetään kyseisen pintavesityypin häiriintymättömiin
olosuhteisiin.
(1) Keinotekoiselle ja voimakkaasti muutetulle vesimuodostumalle määritetään vastaavasti paras
saavutettavissa oleva ekologinen tila, hyvä saavutettavissa oleva ekologinen tila ja tyydyttävä
saavutettavissa oleva ekologinen tila.
Liite 2
Pintavesityyppien jaottelussa käytettävät tekijät
Pintavesityyppi Jaottelussa käytettävä tekijä
Joki 1. koko
2. maa- ja kallioperä: eloperäinen, kvartsipitoinen, runsasravinteinen tai
runsaskalkkinen
3. korkeus merenpinnasta
4. vesialan osuus valuma-alueesta
5. maantieteellinen
sijainti
Järvi 1. koko
2. maa- ja kallioperä: eloperäinen, kvartsipitoinen, runsasravinteinen tai
runsaskalkkinen
3. korkeus merenpinnasta
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 17/264. keskimääräinen vedensyvyys
5. viipymä
6. maantieteellinen sijainti
Rannikkovesi 1. suolaisuus
2. aallokon vaikutus
3. maantieteellinen sijainti
4. jääpeitteinen aika
Liite 2 a (20.5.2009/341)
Tarvittaessa laadittava lisäselvitys pohjavesien ominaispiirteistä
1. Pohjavesimuodostuman geologiset ominaispiirteet, mukaan lukien geologisen muodostuman laajuus ja
tyyppi;
2. pohjavesimuodostuman hydrogeologiset ominaispiirteet, mukaan lukien hydraulinen johtavuus,
huokoisuus ja paineellisuus;
3. maaperän ominaispiirteet pohjaveden muodostumisalueella, mukaan lukien kerrostumien ja maaperän
paksuus, huokoisuus, hydraulinen johtavuus ja imeytysominaisuudet;
4. pohjaveden kerrostuneisuuspiirteet pohjavesimuodostumassa;
5. pohjavesimuodostumaan dynaamisesti yhteydessä olevien maaekosysteemien ja pintavesien luettelointi;
6. pohjavesimuodostuman ja siihen liittyvän maaekosysteemin ja pintavesien välisen veden vaihdon suuntaa
ja määrää koskevat arviot;
7. riittävä tiedot pitkän ajan keskimääräisen vuotuisen muodostumismäärän laskemiseksi;
8. pohjavesien kemiallisen koostumuksen ominaispiirteiden tarkastelu, mukaan lukien ihmisen toiminnan
vaikutusten määrittely .
Lisäselvitys ihmisen toiminnan vaikutuksista niissä pohjavesimuodostumissa, joissa hyvää tilaa ei
mahdollisesti saavuteta
Seuraavat selvitykset laaditaan soveltuvilta osin, jos pohjavesimuodostuma ulottuu kahden tai useamman
jäsenvaltion alueelle tai jos on mahdollista, että pohjaveden hyvää tilaa ei mahdollisesti saavuteta:
1. Pohjavedenottamoiden sijainti;
2. keskimääräinen vuotuinen vedenotto pohjavedenottamoista;
3. pohjavesimuodostumasta otettavan ja otetun veden kemiallinen koostumus;
4. niiden paikkojen sijainti, joissa pohjavesimuodostumaan päästetään suoraan vettä ja päästetyn veden
määrä;
5. pohjavesiin päästettävän veden kemiallinen koostumus;
6. maankäyttö pohjaveden muodostuma-alueella mukaan lukien pilaantuminen ja pohjavesimuodostumille
ihmistoiminnasta aiheutuvat muutokset, kuten sade- ja valumavesien johtaminen muualle vettä
läpäisemättömin rakentein, imeyttäminen maaperään, patoaminen tai kuivatus.
Liite 3
Seurantapaikat ja -alueet pintavesissä
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 18/26A) Pintaveden seurantapaikat tai -alueet pintavesien tilan arvioimiseksi kokonaisuudessaan:
1. Suurten jokien kohdat, joissa valuma-alue on suurempi kuin 2 500 km2 ja veden virtaama on merkittävä
koko vesienhoitoalueen kannalta.
2. Suuret järvet ja tekojärvet, joiden vesitilavuus on merkittävä vesienhoitoalueen kannalta.
3. Merkittävät vesistöt, jotka ulottuvat yli valtion rajan.
4. Paikat, jotka on määritelty tietojen vaihtoa koskevassa neuvoston päätöksessä 77/795/ETY .
5. Paikat, joita tarvitaan valtion rajan yli ja meriympäristöön kulkeutuvaa pilaavien aineiden kuormaa
arvioitaessa.
B) Pintaveden seurantapaikat, jos on mahdollista, että ympäristötavoitteet jäävät saavuttamatta:
1. Pintavesiin, joissa pistekuormitus vaikuttaa merkittävästi, sijoitetaan riittävästi seurantapaikkoja tai -
alueita, jotta pistekuormituksen suuruus ja vaikutukset voidaan arvioida. Usean pistekuormittajan
vaikuttaessa pintaveteen, seurantapaikat valitaan siten, että voidaan tarkastella näiden suuruutta ja vaikutusta
kokonaisuutena.
2. Pintavesiin, joissa hajakuormitus vaikuttaa merkittävästi, sijoitetaan riittävästi seurantapaikkoja tai -alueita
jotta hajakuormituksen suuruus ja vaikutukset voidaan arvioida. Paikat on valittava siten, että ne edustavat
hajakuormituksen suhteellista osuutta ja sen aiheuttamaa pintaveden hyvän tilan saavuttamatta jäämisen
riskiä.
3. Pintavesiin, joihin voi kohdistua merkittäviä pintavettä muuttavia toimia, sijoitetaan riittävästi
seurantapaikkoja tai -alueita, jotta muutosten laajuus ja vaikutukset voidaan arvioida. Paikat tai alueet on
valittava siten, että ne osoittavat hydrologis-morfologisten muutosten kokonaisvaikutusta pintaveteen.
Liite 4
A) (20.5.2009/341)
Pintaveden seurantatiheys
Tekijä Joet Järvet Rannikkovedet
Biologiset
Kasviplankton 2 kertaa /v 2 kertaa/v 2 kertaa/v
Muu vesikasvillisuus 3 v 3 v 3 v
Pohjaeläimistö 3 v 3 v 3 v
Kalasto 3 v 3 v
Hydrologis-morfologiset
Esteettömyys 6 v
Hydrologia jatkuva 1 kk
Morfologia 6 v 6 v 6 v
Fysikaalis-kemialliset
Lämpöolot 4 kertaa/v 4 kertaa/v 4 kertaa/v
Happiolot 4 kertaa/v 4 kertaa/v 4 kertaa/v
Suolaisuus 4 kertaa/v 4 kertaa/v 4 kertaa/v
Ravinneolot 4 kertaa/ 4 kertaa/v 4 kertaa/v
Happamoitumistilanne 4 kertaa/v 4 kertaa/v
Kansallisesti valittu vesiympäristölle haitallinen aine 4 kertaa/v 4 kertaa/v 4 kertaa/v
Yhteisön tasolla valittu vesiympäristölle vaarallinen ja haitallinen
aine12
kertaa/v12
kertaa/v12 kertaa/v
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 19/26B) (20.5.2009/341)
Pohjavesimuodostuman kemiallisen tilan perusseurannan tekijät
1. Happipitoisuus;
2. pH-luku;
3. sähkönjohtavuus;
4. nitraatti;
5. ammonium;
6. ihmisen toiminnasta pohjavesimuodostumalle aiheutuvaa riskiä kuvaava muu muuttuja. Erityisesti otetaan
huomioon liitteessä 7 A tarkoitetut pohjavettä pilaavat aineet.
C) (20.5.2009/341)
Suomen valtion rajan ulkopuolelle ulottuvan pohjavesimuodostuman seuranta
Pohjavesimuodostumassa, joka ulottuu Suomen valtion rajan ulkopuolelle, on Suomen valtion alueella:
1) järjestettävä riittävästi määrällisen ja kemiallisen tilan seurantapaikkoja ja perusseurantaa. Lisäksi on
oltava riittävästi seurantapaikkoja virtaavan pohjaveden suunnan ja määrän arvioimiseksi; ja
2) seurattava sellaisia määrällisen ja kemiallisen tilan tekijöitä, jotka ovat merkityksellisiä kyseisen
pohjavesimuodostuman käytön turvaamisen kannalta.
Liite 5
Vesienhoitosuunnitelmassa esitettävät tiedot:
1. Yhteenveto vesienhoitoalueen pinta- ja pohjavesien ominaispiirteiden selvityksistä. (24.3.2022/188)
1 a) Pintavesien vertailuolojen määrittely ja perustelut biologisen tekijän pois jättämiselle pintavesityypin
ekologisen tilan arvioinnissa, kun kyseiselle biologiselle laatutekijälle ei ole mahdollista määritellä
luotettavia tyypille ominaisia vertailuoloja ja tämä johtuu laatutekijän suuresta luonnollisesta vaihtelusta,
joka ei ole vain vuodenaikojen vaihtelun aiheuttamaa. (24.3.2022/188)
2. Yhteenveto pinta- ja pohjavesien tilaan kohdistuvasta merkittävästä kuormittavasta ja muuttavasta
toiminnasta ja muusta ihmisen toiminnan vaikutuksesta sekä yhteenveto 14 e §:ssä tarkoitettujen
poikkeuksellisten olosuhteiden vaikutuksien vuosittaisista tarkasteluista mukaan lukien poikkeuksellisten
olosuhteiden arvioinnissa käytetyt kriteerit. (7.10.2010/869)
2. a) Pohjaveden ympäristönlaatunormit:
a) yhteenveto pohjavesien ympäristölaatunormien asettamismenettelystä
b) tiedot aineisiin liittyvistä erityisistä ominaisuuksista sekä luonnossa esiintyvien aineiden
taustapitoisuuksista
c) keskeiset tiedot pohjaveden kemiallisen tilan arvioinnin menettelystä
d) tiedot, jotka edellytetään pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/1 18/EY  liitteen II muuttamisesta annetun komission direktiiviin
2014/80/EU liitteen 2 osassa C ja muut mahdolliset seikat.
(25.8.2016/752)
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 20/262 b) Tiedot siitä, miten vesienhoitoalueen yksittäisissä seurantapaikoissa todetut pohjaveden
ympäristönlaatunormin ylitykset on otettu huomioon pohjaveden laadun lopullisessa arvioinnissa.
(20.5.2009/341)
2 c) Selvitykset vesiympäristölle vaarallisten ja haitallisten aineiden päästöistä, huuhtoutumisesta ja
esiintymisestä vesienhoitoalueella. (7.10.2010/869)
2 d) Nimetyt riskipohjavesialueet ja niitä koskevat tiedot siten kuin 2 a kohdan d alakohdassa mainitun
direktiivin C-osassa säädetään. (25.8.2016/752)
3. Kartta 4 §:ssä tarkoitetuista erityisistä alueista sekä selvitys lainsäädännöstä, jonka perusteella alueet on
määritelty .
4. Seurantapaikat ja -alueet kartan muodossa. Seurantatulokset pintaveden, pohjaveden ja suojelualueiden
tilasta kartan muodossa ja, jos tarpeen ja mahdollista, kartan muodossa tiedot seurantapaikoista, joissa
ympäristönlaatunormi on ylittynyt, sekä vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista annetun
valtioneuvoston asetuksen 9 a §:n mukaisesta pitkäaikaisten muutossuuntien seurannan tuloksista. Arvio
seurannan tuottamien tulosten luotettavuus- ja tarkkuustasosta. (7.10.2010/869)
4 a) Tiedot yksittäisessä seurantapaikassa havaitusta pilaavan aineen merkityksellisestä ja pysyvästä
nousevasta muutossuunnasta. Lisäksi esitetään tiedot pilaavan aineen pitoisuustasosta, jossa on ryhdytty
toimenpiteisiin pitoisuustason laskemiseksi sekä tiedot pitoisuuden kääntymisestä laskevaksi.
(20.5.2009/341)
4 b) Yhteenveto toimista, joihin on ryhdytty vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista annetun
valtioneuvoston asetuksen 6 a §:ssä tarkoitetun valtioiden rajat ylittävän pilaantumisen seurauksien johdosta.
(7.10.2010/869)
4 c) Kuvaus vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista annetun valtioneuvoston asetuksen 3 §:n 5
kohdassa tarkoitettujen sekoittumisvyöhykkeiden määrittelemiseen sovelletuista lähestymistavoista ja
menetelmistä sekä sekoittumisvyöhykkeen laajuuden rajoittamiseksi toteutetuista toimista, jos
vesienhoitoalueella on asetuksen 6 b §:n mukaisesti määritelty yksi tai useampia sekoittumisvyöhykkeitä.
(7.10.2010/869)
5. Luettelo asetetuista ympäristötavoitteista pintavesille, pohjavesille ja suojelualueille, perustelut
mahdollisesta vesienhoitolain 22–25 §:n soveltamisesta sekä muut tavoitteiden asettamiseen liittyvät tiedot.
6. Yhteenveto vedenkäytön sekä vesipalvelujen taloudellisesta selvityksestä.
7. Yhteenveto toimenpideohjelmasta tai -ohjelmista, mukaan lukien keinot, joilla asetetut tavoitteet
saavutetaan, yhteenveto toimenpiteistä poikkeuksellisten tilanteiden varalle ja teknisistä laitteista aiheutuvien
pilaavien aineiden merkityksellisten häviöiden estämiseksi sekä selvitys vaihtoehtoisista toimenpiteistä ja
niiden valinnasta. (18.12.2014/1280)
8. Luettelo tarkemmista vesistöalueen osaa, tiettyjä toimialoja, tiettyjä seikkoja tai pintavesityyppiä
koskevista vesienhoitoalueen ohjelmista ja hoitosuunnitelmista sekä yhteenveto niiden sisällöstä.
9. Yhteenveto toimista, joiden avulla kansalaisille on tiedotettu ja heitä on kuultu sekä selvitys valmistelun
aikana esitetyistä kannanotoista ja valtioiden välisistä neuvotteluista sekä siitä, miten nämä ovat vaikuttaneet
suunnitelman sisältöön ja vaihtoehtojen valintaan.
10. Luettelo toimivaltaisista viranomaisista seuraavin tiedoin:
i) toimivaltaisen viranomaisen nimi ja osoite,
ii) vesienhoitoalueen maantieteellinen alue,
iii) toimivaltaisen viranomaisen oikeudellinen asema,
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 21/26iv) selvitys kunkin toimivaltaisen viranomaisen oikeudellisista ja hallinnollisista vastuista ja tehtävistä
kussakin vesienhoitoalueessa,
v) jos toimivaltainen viranomainen toimii muita toimivaltaisia viranomaisia koordinoivana elimenä, luettelo
kyseisistä viranomaisista sekä selvitys yhteistyön varmistamiseksi luoduista suhteista instituutioiden välillä
ja
vi) jos vesienhoitoalue sijaitsee useamman kuin yhden jäsenvaltion alueella tai siihen kuuluu alueita
valtioista, jotka eivät ole jäsenvaltioita, selvitys yhteistyön varmistamiseksi luoduista suhteista
instituutioiden välillä.
11. Tieto siitä, mistä ja miten vesienhoitosuunnitelmaa laadittaessa kuulutetut tausta-asiakirjat ja -tiedot,
ympäristönsuojelulain ja vesilain mukaisten lupien tarkkailutiedot sekä seurantaohjelmien mukaisesti kerätyn
seurantatiedon yksityiskohdat ovat saatavilla. (18.12.2014/1280)
12. Viranomaisten suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointia koskevan lain (200/2005)
mukaista ympäristöselostusta vastaavat tiedot.
Vesienhoitolain 19 §:n mukaisesti tarkistetussa vesienhoitosuunnitelmassa on esitettävä lisäksi seuraavat
tiedot:
13. Yhteenveto kaikista muutoksista tai ajantasauksista, joita on tehty edellisen vesienhoitosuunnitelman
julkaisemisen jälkeen, mukaan lukien yhteenveto vesienhoitolain 22–25 §:n mukaisesti tehtävistä
tarkastuksista.
14. Arvio edistymisestä ympäristötavoitteiden saavuttamisessa, mukaan lukien karttamuotoinen esitys
edellisen suunnitelman kattaman ajanjakson seurantatuloksista sekä selvitys niiden ympäristötavoitteiden
osalta, joita ei ole saavutettu.
15. Yhteenveto toteutetuista toimenpiteistä.
16. Yhteenveto väliaikaisista lisätoimista, joita on toteutettu edellisen vesienhoitoalueen hoitosuunnitelman
julkaisemisen jälkeen.
17. Yhteenveto ja selvitys niistä edelliseen vesienhoitosuunnitelmaan sisältyneistä toimista, joita ei ole
toteutettu.
18. Muutokset pohjaveden ympäristönlaatunormeihin. (20.5.2009/341)
19. Taulukko, jossa esitetään sovellettujen analyysimenetelmien määritysrajat, ja tiedot näiden menetelmien
suorituskyvystä suhteessa vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista annetun asetuksen liitteessä 3
säädettyihin vähimmäisvaatimuksiin sekä perustelu edellä mainitun asetuksen 9 §:n 5 momentin mukaisesti
sovellettavalle seurantatiheydelle, jos seurantavälit ovat pidempiä kuin yksi vuosi. (5.11.2015/1309)
20. Tarkistettu vesienhoitosuunnitelma voi sisältää lisäkarttoja, joissa esitetään yhden tai useamman
jäljempänä mainitun aineen kemiallista tilaa koskevat tiedot erillään niistä tiedoista, jotka koskevat muita
vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista annetun valtioneuvoston asetuksen liitteen 1 kohdassa
C2 yksilöityjä aineita:
a) aineet, joiden numerot ovat 5, 21, 28, 30, 35, 37, 43 ja 44,
b) aineet, joiden numerot ovat 34–45,
c) aineet, joiden numerot ovat 2, 5, 15, 20, 22, 23 ja 28.
Alakohdissa a–c tarkoitettujen numeroitujen aineiden osalta voidaan esittää, missä määrin
ympäristölaatunormin arvosta mahdollisesti poiketaan vesienhoitosuunnitelmissa. Tällaisia lisäkarttoja
laadittaessa on pyrittävä varmistamaan niiden keskinäinen vertailukelpoisuus vesienhoitoalueen ja Euroopan
unionin tasolla. (5.11.2015/1309)
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 22/26Liite 6 (5.11.2020/753)
a) Vesienhoidon perustoimenpiteet
Vesienhoidon perustoimenpiteet sisältyvät seuraaviin säädöksiin:
i) sosiaali- ja terveysministeriön asetus yleisten uimarantojen uimaveden laatuvaatimuksista ja valvonnasta
(177/2008)
ii) luonnonsuojelulaki (1096/1996)
iii) metsälaki (1093/1996)
iv) sosiaali- ja terveysministeriön asetus talousveden laatuvaatimuksista ja valvontatutkimuksista
(1352/2015)
v) laki vaarallisten kemikaalien ja räjähteiden käsittelyn turvallisuudesta (390/2005)
vi) valtioneuvoston asetus vaarallisten kemikaalien käsittelyn ja varastoinnin valvonnasta (685/2015)
vii) laki ympäristövaikutusten arviointimenettelystä (252/2017)
viii) valtioneuvoston asetus jätteistä (179/2012)
ix) valtioneuvoston asetus yhdyskuntajätevesistä (888/2006)
x) laki kasvinsuojeluaineista (1563/201 1)
xi) valtioneuvoston asetus eräiden maa- ja puutarhataloudesta peräisin olevien päästöjen rajoittamisesta
(1250/2014)
xii) ympäristönsuojelulaki (527/2014)
xii) valtioneuvoston asetus vesiympäristölle vaarallisista ja haitallisista aineista (1022/2006)
xiv) vesilaki (587/201 1)
xv) vesihuoltolaki (119/2001)
xvi) maankäyttö- ja rakennuslaki (132/1999)
xvii) terveydensuojelulaki (763/1994)
xviii) merensuojelulaki (1415/1994) .
b) Vesienhoidon täydentävät toimenpiteet
Vesienhoidon täydentäviä toimenpiteitä voivat olla:
i) lainsäädännölliset keinot
ii) hallinnolliset keinot
iii) taloudelliset tai verotukselliset keinot
iv) ympäristösopimukset
v) hyvää ympäristökäytäntöä koskevat ohjeet
vi) kosteikkojen palauttaminen ja ennallistaminen
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 23/26vii) rakennushankkeet
viii) ympäristön kunnostushankkeet
ix) koulutushankkeet
x) tutkimus-, kehitys- ja esittelyhankkeet ja
xi) muut asiaan kuuluvat toimenpiteet.
Liite 7 (20.5.2009/341)
A) Pohjavettä pilaavat aineet ja niiden ympäristönlaatunormit1
AinePohjaveden
ympäristönlaatunormiYksikkö
1. Nitraatit 50 mg/l
2.Torjunta-aineiden vaikuttavat aineet ja niiden
(merkitykselliset) aineenvaihdunta-, hajoamis- tai
reaktiotuotteet0,1 µg/l
0,5 yhteensä22 µg/l
3. Bentseeni 0.5 µg/l
4. Tolueeni 12 µg/l
5. Etyylibentseeni 1 µg/l
6. Ksyleenit (Σorto-, meta- ja paraksyleeni) 10 µg/l
7. Antraseeni 60 µg/l
8. Naftaleeni 1.3 µg/l
9. Bentso(a)pyreeni 0.005 µg/l
10.ΣBentso(b)fluoranteeni, bentso(k)fluoranteeni,
bentso(g,h,i)peryleeni ja indeno-(1,2,3-cd)-pyreeni0.05 µg/l
11.PCB-yhdisteet (Σ kongeneerit 28, 52, 101, 1 18, 138,
153 ja 180)0.015 µg/l
12. ΣTrikloorieteeni ja tetrakloorieteeni 5 µg/l
13. 1,2-dikloorieteeni 25 µg/l
14. 1,2-dikloorietaani 1.5 µg/l
15. Dikloorimetaani (metyleenikloridi) 10 µg/l
16. Vinyylikloridi (kloorieteeni) 0.15 µg/l
17. Hiilitetrakloridi 2 µg/l
18. Kloroformi (trikloorimetaani) 100 µg/l
19. Klooribentseeni 3 µg/l
20. 1,2-diklooribentseeni 0.3 µg/l
21. 1,4-diklooribentseeni 0.1 µg/l
22.Triklooribentseeni (Σ1,2,3-, 1,2,4- ja 1,3,5-
triklooribentseeni)2.5 µg/l
23. Pentaklooribentseeni 1.2 µg/l
24. Heksaklooribentseeni 0.024 µg/l
25. Monokloorifenolit 0.05 µg/l
26. Dikloorifenolit 2.7 µg/l
27. ΣTri-, tetra- ja pentakloorifenoli 5 µg/l
28. MTBE (metyyli-tert-butyylieetteri) 7.5 µg/l
29. TAME (tert-amyylimetyylieetteri) 60 µg/l
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 24/2630. Öljyjakeet (C10-40) 50 µg/l
31. Elohopea 0.06 µg/l
32. Kadmium 0.4 µg/l
33. Koboltti 2 µg/l
34. Kromi 10 µg/l
35. Kupari 20 µg/l
36. Lyijy 5 µg/l
37. Nikkeli 10 µg/l
38. Sinkki 60 µg/l
39. Antimoni 2.5 µg/l
40. Arseeni 5 µg/l
41. Ammonium NH4+ 0.25 (NH4+) mg/l
tai Ammoniumtyppi NH4N 0.20 (NH4N) mg/l
42. Kloridi 25 mg/l
43. Sulfaatti 150 mg/l
44. TNT  (2, 4, 6-trinitrotolueeni) 6 µg/l
(24.3.2022/188)
45. RDX (Heksogeeni) 16 µg/l
(24.3.2022/188)
46. HMX (Oktogeeni) 440 µg/l
(24.3.2022/188)
1Pohjaveden ympäristönlaatunormilla  tarkoitetaan tässä asetuksessa sekä yhteisön tasolla vahvistettua
pilaavan aineen, pilaavien aineiden ryhmän tai pilaantumisen indikaattorin pitoisuutta pohjavedessä
ilmaistuna laatunormina, jota ihmisen terveyden tai ympäristön suojelemiseksi ei saa ylittää sekä
kansallisesti vahvistettua direktiivin 2006/1 18/EY  artiklassa 2 kohdassa 2 tarkoitettua raja-arvoa.
2Yhteensä tarkoittaa kaikkien seurannassa havaittujen ja mitattujen yksittäisten torjunta-aineiden summaa
mukaan luettuna niiden merkitykselliset aineenvaihdunta-, hajoamis- tai reaktiotuotteet.
B)
Pohjavesimuodostuman kemiallisen tilan luokittelussa käytettävät muut tekijät ja niiden vaikutusarviointi
1) Tämän liitteen kohdassa A luetellun pilaavan aineen pitoisuus pohjavesimuodostumassa ei ilmaise
haittatekijöiden pääsyä pohjaveteen. Pilaavan aineen osalta arvioidaan aineen vaikutusta
pohjavesimuodostumassa;
2) pilaavan aineen pitoisuus pohjavesimuodostumassa ei aiheuta pohjavesimuodostuman yhteydessä olevan
pintavesimuodostuman:
2a) ympäristötavoitteiden saavuttamatta jäämistä;
2b) ekologisen tai kemiallisen laadun olennaista huonontumista; lisäksi
arvioidaan kulkeutuvan pilaavan aineen määrä, pitoisuus ja todennäköinen vaikutus;
3) pilaavan aineen pitoisuus pohjavesimuodostumassa ei aiheuta olennaista haittaa maaekosysteemille.
Maaekosysteemiin kulkeutuvan pilaavan aineen määrä ja pitoisuus sekä todennäköinen vaikutus, jos on
mahdollista, että ainetta voi päästä pohjavesimuodostumasta maaekosysteemiin;
4) suolaantuminen tai haitallisen aineen pääsy pohjavesimuodostumaan, jos pääsy pohjavesimuodostumaan
on mahdollista;
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 25/265) arvio siitä, vaarantaako pohjavesimuodostumassa mahdollisesti oleva pilaava aine muodostumasta
otettavan juomaveden laadun.
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:
20.5.2009/341:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2009.
Ennen asetuksen voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/1 18/EY  (32006L01 18); EYVL  N:o L  372, 27.12.2006, s.
19
5.11.2009/842:
Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä marraskuuta 2009.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY  (32000L0060); EYVL  N:o L  327, 22.12.2000, s.
1-73
7.10.2010/869:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2010.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/105/EY  (32008L0105); EYVL  N:o L  348, 24.12.2008, s.
84–97, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY  (32000L0060); EYVL  N:o L  327,
22.12.2000, s. 1–73, Komission direktiivi 2009/90/EY  (32009L0090); EUVL  N:o L  201, 1.8.2009, s. 36–38
6.11.2014/926:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
18.12.2014/1280:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.
Europpan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY  (32000L0060); EYVL  N:o L  327, 22.12.2000, s. 1
5.11.2015/1309:
Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä joulukuuta 2015.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/39/EU (32013L0039); EUVL  L 226, 24.8.2013, s. 1
25.8.2016/752:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2016.
Komission direktiivi 2014/80/EU (32014L0080); EUVL  L 182, 21.6.2014, s. 52
10.11.2016/929:
Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä marraskuuta 2016.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY  (32000L0060); EYVL  N:o L  327, 22.12.2000, s. 1
5.11.2020/753:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2020.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY  (32000L0060); EYVL  N:o L  327, 22.12.2000, s.
1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/1 18/EY  (32006L01 18); EUVL  N:o L  372, 27.12.2006,
1/12/23, 10:30 AM Valtioneuvoston asetus vesienhoidon… 1040/2006 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
https://www .finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20061040 26/26s. 19
24.3.2022/188:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2022.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY  (32000L0060); EYVL  L 327, 22.12.2000, s. 1,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/1 18/EY  (32006L01 18); EUVL  L 372, 27.12.2006, s. 19,
Komission direktiivi 2014/80/EU (32014L0080); EUVL  L 182, 21.6.2014, s. 52
Finlex  › Lainsäädäntö  › Ajantasainen lainsäädäntö  › Vuosi 2006  › 30.11.2006/1040
Finlex ® on oikeusministeriön omistama oikeudellisen aineiston julkinen ja maksuton Internet-palvelu.
Finlexin sisällön tuottaa ja sitä ylläpitää Edita Publishing Oy. Oikeusministeriö tai Edita eivät vastaa tietokantojen sisällössä mahdollisesti esiintyvistä virheistä, niiden käytöstä käyttäjälle
aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista tai Internet-tietoverkossa esiintyvistä käyttökatkoista tai muista häiriöistä.